NYELVTAN

トピック 1 新しい友だち Új barátok

だい 1 か いい 名前ですね
いしかわ いちろうです。
おなまえは？

いちろうは 1 番目のむすこと いう いみです。

FORMA

HASZNÁLAT

・1 番目の むすこと いう 意味

・Egy név vagy egy szó jelentését magyarázni.

・さいたまと いう ところ

・Egy hely nevét megmagyarázni.

・先週 （私が） 買った 本・Elmagyarázni, hogy az adott dolog milyen dolog.

1. 1 番目の むすこと いう 意味 Azt jelenti, hogy “elsőszülött fiú(gyermek)”
A kandzsival írt személyneveknek különféle jelentésük lehet, és ezzel a kifejezéssel magyarázhatjuk meg őket. A magyarázatul
szolgáló elemek mögé kerül a という意味.
・いちろうは 1 番目の むすこと いう 意味です。

Ichiró azt jelenti: “első fiú”.

・ゆうこは やさしい子と いう 意味です。

Yúko azt jelenti “kedves gyermek”.

・しずかは しずかな人と いう 意味です。

Shizuka azt jelenti “csendes ember”.

・東京は 東のみやこと いう 意味です。

Tokió azt jelenti: “keleti főváros”.

2.

さいたまと いう ところ a Saitamának nevezett hely

Ezt a szerkezetet akkor használjuk, ha egy olyan város vagy cég nevéről beszélünk, amelyről úgy gondoljuk, abeszélgetőpartnerünk nem ismeri. A szóban forgó hely vagy cég neve mögé kerül a というところ vagy a という会社, attól függően,melyikről van szó.
・さいたまと いう ところに 住んでいます。

Egy Saitama nevű helyen lakom.

・たかはしさんは JF じどうしゃと いう 会社で 働いています。 Takahashi úr egy JF-Autó nevű cégnél dolgozik.

3.

先週 （私が） 買 っ た 本 a könyv, amit a múlt héten vettem

Ezt a szerkezetet akkor használjuk, ha meg akarjuk adni, hogy milyen típusú tárgyról, személyről vagy cégről akarunk beszélni.
A magyarázó információk a もの, ひと vagy ばしょ főnevek előtt jelennek meg. Az igeidő attól függően változik, hogy múltbelieseményről van-e szó, rendszeresen előfordul-e a jelenben, vagy a jövőben fog-e bekövetkezni. Mindenesetre az igék mindig
egyszerű alakban jelennek meg (lásd a RIKAI könyv 170-171. oldalát).

1

A könyv, amit a múlt héten vettem, egy japán regény.

・先週 買った 本は 日本のしょうせつです。

・たなかさんが よく かいものする 店は ＪＦスーパーです。

A JFSuper az a bolt, ahol Tanaka gyakran vásárol.

・さいとうさんが 先週 パーティーで 会った 人は、やまださんのともだちです。 Akivel Saitó a múlt héten egy partin találkozott, az
Yamada barátja.
・先週 買った ものは しごとでつかうものです。

Az, amit a múlt héten vásároltam, egy olyan dolog, amit a munkában használok.

・先週 買った ものは へやにかざるものです。
(lásd A2-1 L17)Az, amit a múlt héten vásároltam, egy olyan dolog, amivel a szobát díszítem.

Para preguntar dónde se realiza algo, usamos どこで:

Nyelvi-kulturális sarok

1. A japán személynevek
Japánban a csecsemő nevét a születésétől számított 14 napon belül kötelező regisztrálni az illetékes hatóságoknál. A legtöbb
esetben a két szülő választja a nevet. A nyilvántartás a japán neveket három különböző írásmóddal fogadja el: kandzsi, hiragana
vagy katakana. Nem használhatnak bármilyen kandzsit, hanem az Igazságügyi Minisztérium által személynévre alkalmasnakminősített listából kell választani, amely körülbelül 2700-at tartalmaz. A kandzsi név bejegyzésekor nem kötelező a ふりがな
(olvasat) megadása, ezért sok olyan eset van, amikor a nevek írásmódja azonos, de másképp ejtik őket.
Másrészt az is gyakori, hogy sok név hangzása azonos, de különböző karakterekkel írják őket. Emiatt úgy gondolják, hogy a japánszemélynevek száma eléri a 10 000-et is.

2. A személynevek kialakulása
A katakanával írt név nagyon modern hatást kölcsönözhet, de a valóságban már a Meidzsi-korszakban is (1868-1912) sok nő
használta. Akkoriban még nem volt olyan magasszintű az írni-olvasni tudás, mint manapság; a bonyolult kínai jelekkel írt nevekkel
rendelkező lányok magasan képzett családokból származtak. Ezzel szemben az alacsonyabb iskolai végzettségű családokból
származók katakanás nevet kaptak, ami viszonylag könnyebben írható és olvasható volt. Ezt követően sok második világháború
alatt született férfi kapott nevet olyan karakterekkel, mint a 勇 (bátorság), 勲 (érdem) vagy 勝 (győzelem), amelyek erőteljességet
kölcsönöztek a viselőjüknek. 1946-ban, egy évvel a háború vége után divatba jöttek azok a nevek, amelyek pozitív hozzáállást
inspiráltak a békeidők szellemiségének megfelelően, így sok fiúnál volt gyakori a 明 (fényesség), 豊 (gazdagság) vagy 和夫(harmónia), míg a lányoknál gyakran előfordult a 幸子 (boldogság) vagy 和子 (harmónia). Az 1970-es évekig általános volt, hogya lányok a 子 –kandzsira végződő nevet kaptak. Azok a szülők, akik azt akarták, hogy lányuk felnőve boldog, kecses vagy kedves
legyen, ezzel a jelentéssel bíró kínai írásjegyeket használtak és összekapcsolták őket a 子 -val, remélve, hogy teljesítik
kívánságukat. Az 1980-as években azonban ez a tendencia alábbhagyott. Japánban addig hagyomány volt, hogy a csoportérdekét az egyéné elé helyezték, de a globalizáció előrehaladtával a japán társadalom egyre nagyobb jelentőséget tulajdonított
az individualizmusnak. Következésképpen megnövekedett azoknak a szülőknek a száma, akik azt akarták, hogy gyermekeik saját
személyiséggel telve nőjenek fel. Ez a tendencia annyira erősödött, hogy manapság sok olyan név van, amely nagyon furcsa
karaktereket használ. Amint látjuk, a japánok neveiben bekövetkezett változásokat megfigyelve felfedezhető, hogy milyen szoros
kapcsolatuk van egy-egy adott korral.

3. A név meghatározza a sorsot?
Japánban ősidők óta él a 姓名判断(めいせいはんだん) nevű babona, amely szerint a név határozza meg az ember sorsát. Sokszülő ehhez folyamodik, aggódva leendő babája jövője miatt. Ez általában abból áll, hogy a szóban forgó névben szereplő

2

karakterek vonásainak számából számítják ki azt az öt számjegyet, amelyeket azután a már kialakult értelmezések sorozata
szerint kielemeznek. Természetesen, mint a többi babonának, ennek sincs tudományos alapja, de sok szülő kényelmetlenül érzimagát, amikor nevet választ gyermekének, és inkább ezt a számítási módszert használja. Így elmennek egy jövendőmondóhoz,aki pénzért cserébe elvégzi a számítást, és megállapítja, hogy a szülők által kívánt név boldogságot hoz-e leendő gyermeküknek,
illetve több érvényes alternatívát is tud kínálni. Emellett nagy számban jelennek meg e babonával kapcsolatos könyvek, amelyek
nem szűkölködnek olvasókban.

3

トピック 1 新しい友だち Új barátok

だい 2 か めがねを かけている 人です

マリアさんは どの人

あの めがねを かですか。

けている 人です。

FORMA

HASZNÁLAT
・Jellemezni valakit a fizikai jellemzőivel.

・あの 女の人は かみが 長いです。
・かみが 長い人

・Jellemezni valakit azzal, amit csinál.

・あの 人は 歌を 歌っています。
・歌を 歌っている人

・Kifejezni valakiről egy feltételezést a megjelenése alapján.

・やさしそうです。/上手そうです。
・やさしそうな 人
・短く きります。/上手に 歌います。

・Kifejezni egy cselekvés vagy egy történés módját.

・おいしそうに 食べています。

1. あの 女の人は かみが 長いです。 Annak a nőnek hosszú haja van.
かみが 長い hosszú hajú
Az embereket fizikai jellemzőik feltüntetésével tudjuk leírni. Először a は elé helyezzük azt a személyt, akiről beszélni akarunk.
(megadjuk a témát), Ezután a が partikulával jelezzük az alanyt, végül pedig melléknevekkel magyarázzuk meg annak
tulajdonságait vagy állapotát.
・あの 女の人は かみが 長いです。

Annak a nőnek hosszú a haja. (Ami azt a nőt illeti, a haja hosszú.)

・なかむらさんの 妹さんは せが 高いです。

Nakamura húga magas.

Egy személy jellemzőjének leírásához a jellemző kerül az első helyre, a が partikula kíséretében. Ezután az adott tulajdonságminőségét vagy állapotát egy melléknévvel fejezzük ki, és végül hozzáadjuk a 人 szót. Ezzel a bővítménnyel meg tudjuk
magyarázni, valaki milyen ember.
・かみが 長い人

hosszú hajú ember

・かみが きれいな人

szép hajú ember

・A: マリアさんは どの人ですか。

Maria melyik ember?

B: マリアさんは あのかみが 長い人です。

Maria az a hosszú hajú ember.

4

2. あの 人は 歌を 歌っています。
歌を 歌っている人

Az az ember egy dalt énekel.

Dalt éneklő ember

Leírunk valakit úgy, hogy rámutatunk arra, mit csinál. Ebben az esetben a szóban forgó személy éppen egy cselekvést hajt végre,ezért az (ige TE-forma) + います szerkezetet használjuk. Ugyanígy leírhatunk egy személyt úgy is, hogy megjelöljük, mit visel.
Az az ember dalt énekel.

・あの 人は 歌を 歌っています。

・ジョイさんの ごしゅじんは めがねを かけています。 Joy férje szemüveget visel.
Ha olyasvalakire utalunk, aki éppen csinál valamit, akkor a 人 szó elé helyezzük azt, amit éppen csinál. Itt az ige egyszerű
alakban jelenik meg. Ezzel a bővítménnyel meg tudjuk magyarázni, hogy ki is az.

3.

・歌を 歌っている人

a dalt éneklő ember

・A: マリアさんは どの人ですか。

Maria melyik ember?

B: マリアさんは あの歌を 歌っている人です。

Maria az a dalt éneklő ember.

やさしそうです。 Kedvesnek tűnik.
上手そうです。

Ügyesnek tűnik.

やさしそうな人

Kedvesnek tűnő ember.

Ezzel a szerkezettel azt fejezzük ki, hogy a megjelenés alapján következtetünk valakinek egy tulajdonságára vagy képességére.
Ebben az esetben a melléknév után a そう -t tesszük hozzá, ami feltételezést fejez ki. Az I-melléknévben az utolsó い eltávolításra
kerül, és hozzáadódik a そう. NA-melléknév esetén a な eltávolításra kerül, és a そう kerül a végére.
・やさしそうです。

Kedvesnek tűnik.

・上手そうです。

Ügyesnek tűnik.

Ahhoz, hogy sejtetve leírhassuk, milyen valaki, az a rész, amely kifejezi a feltételezésünket, a 人 elé kerül. Abban az esetben, ha
ez a rész főnévvel végződik, a そう-ból そうな lesz (lásd A2 L12). Ezzel a bővítménnyel kifejezhetjük azt a benyomást, amit egy
személy kelt bennünk.
・やさしそうな 人

kedvesnek tűnő ember

・A: あのかみが 長い 人が マリアさんですよ。

Az a hosszú hajú ember Maria.

Kedvesnek tűnő ember. (Egy olyan ember, aki kedvesnek látszik.)

B: やさしそうな 人ですね。

4. 短く きります。 Rövidre vágni.
上手に 歌います。 Jól énekelni.
おいしそうに 食べています。 Jó étvággyal enni.
Ha módosítjuk a melléknevek végződését, akkor kifejezhetjük, hogy egy cselekvés hogyan történik, vagy hogyan
zajlik. Vagyis határozószói funkciót adunk nekik.
・短く きります。

Rövidre vágni.

・上手に 歌います。

Jól énekelni.

①I-melléknév
I-melléknév esetén levágjuk az い-végződést és a く –ttesszük hozzá
みじか い → みじかく

rövidre (röviden)5② NA-melléknév
NA-melléknévnél levágjuk a な-t és a に-ttesszük hozzá.じょうず な → じょうずに ügyesen
Ha határozóként szerepel a mondatban, azaz, ha arról van szó, ahogyan valaki csinál valamit, az alapján, amit megfigyelünk, akkor a
そうに hozzáadódik.
・おいしそうに 食べています。

Jó étvággyal eszik.

・たのしそうに 話しています。

Jókedvűen beszél.

① I-melléknév
I-melléknévnél levágjuk az い -végződést és hozzáadjuk a
そうに–t.
おいし い → おいしそうに (láthatólag) jó étvággyal② NA-melléknév
NA-melléknévnél levágjuk a な -t és hozzátesszük a そうに-t
かんたん な → かんたんそうに(látszólag) könnyedén

Nyelvi-kulturális sarok
1. Az うち fogalma
A japánok gyakran használják a う ち -t olyan kifejezésekben, mint a う ち の 父 (az apám) vagy a う ち の 会 社 (az én
cégem/munkahelyem). A うち olyan közösségre utal, amelyhez a beszélő tartozik, például a családjára, az iskolára, ahol tanul vagya vállalatra, ahol dolgozik. Itt az a sajátosság, hogy amikor valaki azt mondja, hogy うちの父 (az apám) vagy うちの会社 (az én
cégem), akkor nem egyénileg, hanem csoportos értelemben utalnak az „én”-re. Az embereknek az a csoportja vagy うち—je,amelyhez valaki "tartozik", vagyis a csoport tagjaihoz jobban kötődik, mint másokhoz. Akik nem részei a うち-nek, azokat そとの人-nak tekintik. Amikor valaki olyannal foglalkoznak, aki そとの人, formálisabb szókincset és beszédmódot használnak, mint az う
ちの人 esetében. Emiatt egy másik cég tagjával beszélve nem használjuk a tiszteleti さ ん utótagot, ha a saját felettesünkre
hivatkozunk, bármennyire is felettünk áll ő. Például, ha valaki egy másik cégtől felhív minket, és a távollévő főnökünkről érdeklődik,akkor a következőt mondjuk: 田中はただ今るすです (Tanaka jelenleg nincs jelen), anélkül, hogy Tanaka neve mögé odatennénk a
さ ん –t.

2. Az illemszabályok, amikor másokkal beszélünk a saját családunkról
Sok ember számára a család az a csoport, amely iránt a legnagyobb kötődést érzik. A japánok gyakran használják a szerénység
kifejezéseit, amikor rokonaikról beszélnek másokkal, különösen akkor, ha valamelyikőjük egy dicséret tárgya. Így például kevésszülő válaszol úgy egy bókra, hogy: "Igen, természetesen, a fiam nagyon okos." Bármilyen hízelgő is a bók, szerényen fognak
válaszolni, olyan megjegyzésekkel, mint: そんなことはありません。ふつうです (Erről szó sincs, teljesen átlagos). Mivel ők alegközelebbi hozzátartozók, gyakori, hogy szerény álláspontot képviselnek, és nem beszélnek róluk tárgyilagosan.

63. Egyenruha
Japánban gyakran látni egyenruhás embereket látni a mindennapi élet különböző színterein. A legtöbb magániskolában kötelező
az egyenruha használata. A diákokon kívül vannak olyan munkák is, ahol szintén egyenruhát hordanak.

7

トピック 2 店で食べる Étteremben enni

だい 3 か おすすめは 何ですか

じゃあ、それに します。

肉なら すきやきが いいですよ。 おすすめです。

FORMA

Használat

・この 店は おいしいので、 よく 来ます。

・Okot kifejezni.

・私が 好きなのは、 ステーキです。

・Információt hangsúlyozni.

・野菜なら、 この サラダが いいですよ。

・Javaslatot tenni egy ételtípusra.

・１つずつ / 2 本ずつ / 3 人ずつ

・Azonos mennyiségű ételt vagy italt rendelni.

1. この 店は おいしいので、 よく 来ます。

Mivel ebben az étteremben finomak az ételek, gyakran jövök.

Ezt a szerkezetet akkor használjuk, ha egy okot szeretnénk kifejezni. Először jön az a kifejezés, ami az okot jelöli, majd a ので,
majd az a kifejezést, amely a cselekvést vagy a dolgok állapotát jelzi. Az okhatározói mellékmondat szerkezete az alábbi: (ige /melléknév, egyszerű formában) + ので (lásd A2-1 L16, L17, A2-2 a KATSUDÓ könyv 140-141. oldalán vagy a RIKAI 170-171.
oldalán, L1), vagy (főnév) + ので
① Ige + のでAz (egyszerű formájú ige) + ので szerkezet a használatos (lásd a KATSUDOU könyv 140-141. oldalát vagy a RIKAI könyv 170171. oldalát).
・車で 来たので、 おさけは のみません。

Mivel kocsival jöttem, nem iszom alkoholt.

・みんなで ばんごはんを 食べるので、 レストランを よやくしました。

Mivel együtt vacsorázunk, lefoglaltam az éttermet.

② I-melléknév + のでAz (egyszerű formájú I-melléknév) + ので szerkezetet használjuk (lásd a KATSUDOU 140-141. oldalát vagy a RIKAI 170-171.
oldalát)・おいしいかったので、たくさん 食べました。

Mivel finom volt, sokat ettem.

・やさいは 体に いいので、まいにち 食べます。

Mivel a jót tesznek az egészségnek, mindennap eszem zöldséget.

③ NA-melléknév + ので
A (NA-melléknév egyszerű forma) + ので szerkezetet használjuk (lásd a KATSUDOU 140-141. oldalát vagy a RIKAI 170-171.
oldalát). Jelen idő, kijelentő mód esetén azonban a な kerül a ので elé, mint a főnév előtti jelzői alakban. (például: にがてな＋ので).
・なまの魚は にがてなので、さしみは 食べません。

Mivel nem kedvelem a nyers halat, nem eszem sashimit.

8

Mivel nem szeretem a bort, sört kérek.

・ワインは すきじゃないので、 ビールを ください。
④ Főnév + のでA (főnév) + ので szerkezetet használjuk.Jelen idő, kijelentő mód esetén a (főnév) + な + ので-t használjuk, míg tagadás esetén
csak a ので kerül utána, mint a NA-melléknevek esetében is.
・ゆうめいな レストランなので、人が たくさんいました。

Mivel ez egy híres étterem, sok ember volt.

・日本語の メニューだったので、よく わかりませんでした。

Mivel japán étlap volt, nem igazán értettem.

⑤ Különbségek az okot magyarázó から és ので kifejezések között.
A ので mellett valaminek az okát a から is jelezheti (lásd A2-1 L3). Bár mindkét szerkezet okot fejez ki, a か ら-s kifejezésszubjektívebb, míg a ので-t kísérő indoklás objektívebb tényeken alapul. Ezenkívül a japán nyelvben az objektivitás udvariasabb
és figyelmesebb stílust képvisel, ezért a ので-t a felettesekkel való kapcsolattartás vagy az üzleti élet során használják. Amint azt
látjuk, azt a kifejezést kell használnunk, amely illik beszélgetőpartnerünkhöz és az egyes helyzetek körülményeihez.
・ビールは おいしいから、たくさん 飲みます。

Mivel a sör finom, sokat iszom.

・うんてんするので、おさけは 飲めません。

Mivel vezetek, nem ihatok alkoholt.

2. 私が 好きなのは、 ステーキです。 Amit én szeretek, az a steak.
Ez egy olyan szerkezet, amellyel valamit hangsúlyoznak. Amit hangsúlyozni szeretnénk, azt az alábbiak szerint helyezzük el (ige/ melléknév, egyszerű alakban) + の + は. Ha ez egy NA-melléknév jelen idő kijelentő módban, megmarad a な-t, és minden a のは-hoz kapcsolódik. (például: ゆうめいな ＋ の ＋ は). A のは kifejezés a の és は partikulák egymás mellé helyezéséből áll.
・この あたりで 一番 有名なのは、 レストラン「みかど」です。

Ami a környéken a leghíresebb, az a “Mikado” étterem.

・わたしが いつも のむのは、赤ワインです。

A vörösbor az, amit én mindig iszom.

・この レストランで 一番 おいしいのは、シーフードです。

Ami ebben az étteremben a legfinomabb, az a tenger gyümölcsei.

Ennek a szerkezetnek a használatakor hangsúlyos helyzetbe kerül a の partikula kíséretében megjelenő elem. A következő
példa kiemeli a わたしがすきな –t (azt, ami tetszik).
・わたしは ステーキが すきです。

Szeretem a steak-et.

・わたしが すきなのは、ステーキです。

A steak az, amit szeretek.

3. 野菜なら、 この サラダが いいですよ。 Ha zöldségről van szó, a saláta a jó.
Ebben a szerkezetben a なら (ha arról van szó, ..) kifejezést használjuk, átveszünk valamit, amit a beszélgetőpartner mondott,majd ajánlást teszünk vagy véleményt nyilvánítunk. A főnév1 なら 、 főnév2 がいいです（よ）szerkezetet használjuk. Ha a よ-t
a végére helyezzük, enyhébbé válik a mondat hangneme.
・A: あたたかい料理は 何が ありますか。

Milyen meleg étel van?

B: あたたかい ものなら、よせなべが おすすめです。

Ha meleg ételről van szó, a yosenabét ajánljuk.

・魚なら、さしみが しんせんで おいしいですよ。

Ami a halat illeti, friss és finom.

4. １つずつ / 2 本ずつ / 3 人ずつ mindegyikből egy / mindegyikből két üveg / mindegyikből három ember
Ezt a kifejezést akkor használjuk, ha azonos mennyiségű ételt vagy italt szeretnénk rendelni. Két vagy több étel rendelésekor a(tárgynév) + と + (tárgynév) + (mennyiség) + ずつ + おねがいします kifejezést használjuk.
・コーヒーと オレンジジュース、 １つずつ おねがいします。

Kávét és gyümülcslét, mindegyikből egyet kérek.

9

・A: ごちゅうもん、 おきまりですか。

Megvan már a rendelés?

B: さしみと 野菜の てんぷら、2 つずつ おねがいします。

Sashimit és zöldséges tempurát, mindegyikből kettőt kérek.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Leülni egy bárban az asztalhoz vagy a földre
A japán ételeket kínáló éttermekben választhatunk a カウンターせき (ülőhely a bárban), a テーブルせき (ülés az asztalnál) vagya ざしき, (alacsony asztal tatamis szobában) közül, a vendégek preferenciájának vagy számának függvényében. A padlón lévőülések tatamis szobákban vannak, ezért le kell venni a cipőt. Ha sokan összegyűlnek együtt enni, kényelmesebb az asztalnál
vagy a földön ülni, és különösen az utóbbi lehetőséget részesítik előnyben olyan esetekben, amikor nagyobb meghittségre vagy
privát légkörre van szükség.

2. Japán ételek és nyugati ételek
Japán eredeti ételeit, köztük például a szusit, 和食（わしょく）-nak, míg a nyugati országokból származó ételeket 洋食（ようしょく）-nak hívják. Ezt az utóbbi kifejezést eleinte a "nyugati étel" jelentésében használták, de ma már olyan
nyugati ételekre is használják, amelyeknek Japánban is számos változata van. Néhány példa erre: カレーライス (currysrizs), カキフライ (rántott osztriga), エビフラーイ (rántott garnéla), コロッケ (krokett) vagy オムライス(rizses omlett).
Különös eset a とんカツ (sertésszelet), amely bár nyugati eredetű étel, Japánban megváltoztatták, és immár わしょくnak tartják.

3. Egytálételek
A japán menükben a porcelán-, fém- vagy agyagedényekben készült ételeket なべりょうり--nak nevezik. Általában télen eszikés jellemzőjük, hogy melegek. A なべりょうり sajátossága, hogy asztal köré ülve közösen főzik, és folyamatosan fogyasztják a
már elkészült ételt illetve tesznek bele újabb alapanyagokat.
よせなべ: Ezt a tipikus téli ételt úgy készítik el, hogy a tűzre tesznek egy なべ nevű kerámiába rakott húslevest, amelybe avendégek maguk adják hozzá a zöldségeket, tofut, húst, halat stb. és főzés közben tálalják. A よせなべ rendelésekor egy edényt
húslevessel, egy edényt zöldségekkel és egy másikat hússal vagy hallal szolgálnak fel, mindezt nyersen. Amikor a lé forrni kezd,
hozzáadják a zöldségeket, a halat és a húst, de van, akinek más, saját külön sorrendje van az alapanyagokhoz. A sorrendet
illetően szigorúbb embereket gyakran なべぶぎょう -nek nevezik. A hozzávalók elfogyasztása után még a maradék húslevest isfelhasználhatjuk, például sűrű tésztát teszünk bele, vagy rizst adunk hozzá, és kását készítünk.
かになべ: A よせなべ-hoz hasonlóan ez is egy tipikus téli なべりょうり. A régiótól függően かにすき is lehet a neve. A főttzöldségek után fő összetevőként rákot (かに) adnak hozzá, más tengeri ételekkel együtt. Van egy másik változata is, amelyben
csak zöldségek és rák van.
すきやき: Ez Japán egyik legtipikusabb étele. Egy fém serpenyőben készül, amelybe zöldségeket, tofut és szeletelt marhahúst
tesznek. Az alapízt a cukor és a szójaszósz adja, és az étel elfogyasztása során a főtt húst és a zöldségeket, ha szeretjük, felvert
tojásba márthatjuk. Különböző stílusok léteznek: Kantó és Kansai. A Kantó-változatban a húst és a zöldségeket a わりした nevűhúslevesben főzik, míg a Kansai-ban megsütik a húst, majd hozzáadják a zöldségeket és végül mindent megfőznek a levesben.
しゃぶしゃぶ :A しゃぶしゃぶ elkészítéséhez ehhez az ételhez egy speciális edényt használnak. Amikor a húsleves forrni kezd,

nagyon vékony marhaszeleteket adunk hozzá, amelyeket miután megfőtt, szezámmártásba mártva fogyasztjuk el. Húsként főként

10

marhahúst használnak, de létezik sertéshúsos változat is, ami a ぶたしゃぶ nevet viseli. A hús mellé zöldségeket vagy tofut isadnak, amiket, ha megfőttek, szójaszósszal és citruslével elkészített ポンず -ba mártják, és ez finom ízt ad nekik. Ennek az ételneka főzéséhez használt edény jellegzetes formája eltér a többi edénytől, mivel a közepén egy kéményhez hasonló kör alakú
kiemelkedés van. Úgy tűnik, hogy ez abból a tűzhelyből ered, amelyen az 1950-es években (amikor ezt az edényt készítették) a
serpenyőt melegítették, mivel a füst kivezetésének biztosításához a serpenyő közepén egy nyílásra volt szükség.

4. A beszédmód szolgáltatások esetén
Amikor egy vendég ellátogat egy étterembe, az étterem dolgozói a szokásosnál udvariasabb kifejezésekkel szolgálják ki.
ごよやく: Azok a főnevek, amelyek a よやく-hoz hasonlóan a vendég személyes tárgyaira vagy cselekedeteire utalnak, általábanaz お vagy a ご előzi meg.
-

よやく → ごよやく

foglalás-

ちゅうもん → ごちゅうもん

rendelés-

席 → お席ülőhely-

はきもの → おはきもの

lábbeli

なんめいさまですか : Ezt a kifejezést használja a pincér, hogy megkérdezze a vendégek számát. Ugyanaz a jelentése, mint a なんにんですか-nak, de formálisabb. A válaszadáshoz nem használják a ～めいさまです kifejezést, ezért ahelyett, hogy azt
mondanák, hogy 2 めいさまです, azt mondják, hogy 2 人です.
･ ･ ･ ございます: Ugyanazt jelenti, mint az あります, de formálisabb.
かしこまりました: Jelentése hasonló a わかりました vagy しょうちしました kifejezésekhez. A beszélőpartner utasításának
vagy kérésének nyugtázásakor használják. Az üzleti világhoz tartozó kifejezés, amelyet az ügyfelek és a vállalatok közötti
kapcsolatokban használnak.

11

トピック 2 店で食べる

Étteremben enni

だい 4 か どうやって 食べますかとうふは、しょうゆを かけてはい。でも、しょうゆを食べるんですね。

かけすぎると、しょっぱい
ですよ。

FORMA

HASZNÁLAT
・Megtiltani vagy korlátozni egy cselekedetet.

・食べては いけません / だめです。
・飲んじゃ だめです / いけません。
・飲み物は かんぱいしてから、飲みましょう。

・Elmondani különböző műveletek sorrendjét.

・とうふステーキに 塩を かけて 食べます。

・Megjelölni egy cselekvés állapotát..

・何も つけないで 食べます。
・Általános tényeket vagy szokásokat kifejezni.

・とうふステーキに マヨネーズを つけて 食べると、おいしいです。

1. 食べてはいけません / だめです。

Nem szabad enni.

飲んじゃだめです / いけません。

Nem szabad inni.

Ez egy olyan kifejezés, amelyet akkor használunk, ha meg akarjuk tiltani vagy el akarjuk utasítani a beszélgetőpartnercselekvését. Vegyük figyelembe, hogy ennek a szerkezetnek a formája eltérő az írott és a beszélt nyelvben.
① Írott nyelvben az alábbi szerkezetet használjuk: (TE-forma) + は + いけません.
・おとを たてて スープを のんでは いけません。

Nem szabad szürcsölve, hangokat kiadva levest enni.

・はしで 食べ物を さしては いけません。

Nem szabad az evőpálcát beleszúrni az ételbe.

② Beszélt nyelvben az ige TE-formája és a は megváltozik. Ha a TE-forma て-re végződik, a ては átalakul ちゃ-vá, míg ha aTE-forma で-re végződk, a では じゃ.-vá alakul.
食べ ては

→

食べちゃ

のん では

→

のんじゃ

Beszélt nyelvben ezt a szerkezetet használják: (ige) + ちゃ / じゃ + いけません, vagy (ige) + ちゃ / じゃ + だめです.
・なべの ふたは まだ とっちゃ だめです。

Még nem szabad levenni az edény fedelét.

・かんぱいする 前に のんじゃ いけません。

Nem szabad koccintás előtt inni.

③ Annak a kifejezésére, hogy valamit szabad, ezt használják: ・・・てもいいです (lásd A2-1 L14).
・手で 食べても いいです。

Szabad kézzel enni.

12

2. 飲み物は かんぱいしてから、 飲みましょう。 Azután igyunk, hogy koccintottunk.
Ez a szerkezet a különféle cselekvések sorrendjének kifejezésére szolgál. Előre a TE-formában lévő igével először megtörténtcselekvés kerül, majd a から-t tesszük hozzá, és végül egy másik igével jelezzük, ami később történik. A mondat tehát a következő
minta szerint épül fel: ige1 (TE-forma) + から 、 ige2.
・まず 飲み物を ちゅうもんしてから、 りょうりを きめましょう。 Miután előbb megrendeltük az italt, döntsük el, mit együnk.
・てんぷらは つゆに つけてから、 食べて ください。Úgy edd meg a tempurát, miután már szószba mártottad.

3. とうふステーキに 塩を かけて 食べます。 A tofu-steaket sózva esszük.
何も つけないで 食べます。 Úgy esszük, hogy nem mártjuk semmibe.
Ez a szerkezet annak az állapotnak a kifejezésére szolgál, amelyben egy cselekvés bekövetkezik. Ebben a leckében például
segít elmagyarázni, hogyan együnk egy ételt, vagy tanácsot adunk annak elkészítéséhez, hogy jobb ízű legyen. Az ige1 (TEformában) + ige2 szerkezetet használjuk, ahol az ige1 azt a feltételt vagy körülményt jelöli, amelyben az ige2 cselekvése
megtörténik.
・コロッケに ソースを かけて 食べます。

A krokettet úgy esszük, hogy szószt öntünk rá.

・自分の さらに りょうりを とって 食べます。

Úgy eszünk, hogy a saját tányérunkra szedjük az ételt.

・なべの やさいは、はしを つかって とります。

Az edényből evőpálcát használva szedjük ki a zöldséget.

Másrészt, ha a feltétel, amelyben a fő művelet (ige2) bekövetkezik, egy korlátozás (vagyis az ige1 nem teljesül), akkor az ige1
(egyszerű jelen idő, tagadás: NAI-forma) + で + ige2 szerkezetet használjuk.
・お茶に さとうを 入れないで 飲みます。

Cukor nélkül iszom a teát.

・とんかつに レモンを かけないで 食べます。

A tonkatsu-t úgy esszük, hogy nem teszünk rá citromot.

Ha megkérdezünk valakit, hogyan együnk valamit, azt mondjuk: どうやって食べますか. Amikor japán ételeket tálalnak nekünk,
az a megszokott, hogy különféle szószokat tehetünk a tányérunkra, ezért jobb, ha megbeszéljük, hogyan viselkedjünk, mit
tegyünk, hogy az egyes ételek még jobb ízűek legyenek. Ha semmit sem kell tenni, és egy ételt tálalt állapotában fogyasztanakel, akkor azt válaszolják nekünk, hogy そのまま vagy 何もかけずに食べてください. A そのまま kifejezés azt jelzi, hogy az adotthelyzetben semmit sem kell megváltoztatni..
・A: どうやって 食べますか。

Hogyan eszik ezt?

B: たれに つけて 食べます。

Szószba mártva eszik.

B: そのまま 食べます。

Úgy esszük, ahogy táltalták.

4. とうふステーキに マヨネーズを つけて 食べると、 おいしいです。 Ha majonézzel eszed a tofu-steak-et, finom.
Ezt a kifejezést annak jelzésére használják, hogy valami általános tény vagy szokás. Azt jelzi, hogy egy adott cselekvés esetén
mindig ugyanazt az eredményt kapjuk (természetes feltétel: ahol a feltétel bekövetkeztekor mindenképp megtörténik akövetkezmény). A szerkezet a következőkből áll: (ige szótári alakban) + と + (utólagos esemény), és azt jelzi, hogy a kezdő igében
foglalt művelet végrehajtásával mindig a jelzett végeredményt érjük el.
・おさけを のむと、かおが 赤く なります。

Ha alkoholt iszom, kipirosodik az arcom.

・しょうゆを かけすぎると、 しょっぱいですよ。

Ha túl sok szójaszószt teszel rá, sós lesz.

13

Nyelvi-kulturális sarok
1. だめ
A だめ szó egy NA-melléknév, és azt jelzi, hogy valami t nem érdemes, vagy tilos megtenni. Amellett, hogy a többi
NA melléknévhez hasonlóan használják, a "NEM!" jelentésében is használható. amikor egy másik személy
cselekvésének elutasítását akarjuk kimutatni; ebben az esetben csak azt mondjuk: だめ!

2. マヨラーEz a szó azokat az embereket jelöli, akik szeretik a majonézt, és mindig nagy mennyiségben használják bármilyen ételhez. Ez aneologizmus az 1990-es években jelent meg, és végül megvetette a lábát a japán társadalomban. Az ilyen típusú emberek nem
csak a húshoz és a zöldségekhez adnak majonézt, hanem még a fehér rizshez és a ラーメン–hez is. Érdekes módon nincs külön
szó a ketchup szerelmeseire.

3. Egyszerre főzni és enni
A japán konyhában vannak olyan különlegességek, amelyeket az asztalon főznek evés közben, mint például a なべりょうり
esete, amit a 3. leckében láttunk. További példák lehetnek a やきにく és a おこのみやき. Még az éttermekben is a vendégek
saját kezűleg készítik el ezeket az ételeket, így nagyon szórakoztató kellemes baráti vagy családi társaságban elkészíteni éselfogyasztani ezeket.
お好み焼き（おこのみやき）: Vízzel hígított búzalisztből álló étel, amelyben a nyers összetevőket, például zöldségeket, húst vagy
halat összekeverjük, majd mindent a grillen sütünk meg. Két nagy csoportba sorolható. Az egyik a Kansai-változat (かんさいふう
おこのみやき), melyben a lisztes tészta nagyobb mennyiségben és a hozzávalókkal összekeverve érkezik; a másik pedig a
hiroshimai verzió (ひろしまふうおこのみやき), amelyben vékony tésztát sütnek és a tetejére raknak például káposztát vagy más
zöldséget, tojást, kínai tésztát, húst. Mindenesetre, ha a hozzávalókat megsütöttük, a felületét megkenjük szósszal vagy
majonézzel, és száraz bonito (かつおぶし) és hínárdarabokkal (あおのり) szórjuk meg. Azokat a helyeket, ahol ezt az ételt lehetenni, おこのみやきや-nak hívják, és minden asztalon van egy rács a főzéshez. Megrendeléskor a vendég több tálat is kap aliszttésztával és a többi hozzávalóval, és ezeket ő maga keveri össze, majd tetszés szerint teszi a sütőre, ahol a sült tészta iskészíthető
.焼き肉（やきにく）: A húst fémrácson vagy lapon sütjük. Az éttermeket, ahol meg lehet kóstolni, やきにくや-nak hívják, ésasztalaik közepére gáz- vagy szénműködtetésű sütők vannak beszerelve. A vendégek nyers húst rendelnek és maguk sütik meg.
Japánban szokás a rántott húst szósszal, citromlével vagy sóval megkenni. Amikor やきにく-t eszünk, sokféle húst készíthetünk,
és ezeken kívül még süthetők és fogyaszthatók a belsőségek is, amelyeket ホルモン-nak hívnak.
手まきずし (てまきずし) : Ez a szusi egy fajtája, amelyet úgy állítanak elő, hogy rizst helyeznek egy nagy darab algalapra,
a tetejére pedig ízlés szerinti hozzávalókat (például nyers halat vagy zöldséget, apróra vágva) tesznek, és mindent úgy csomagolnak
be, mintha egy kúp alakú háromszögletű boríték lenne. A nyugati stílusú változatok is népszerűek, mint például a ツナマヨ (tonhallal
és majonézzel) vagy mások, amelyekben saláta vagy avokádó van. Ez egy újabb étel, amit már akkor is fogyaszthatunk, miközben
készül, bár ha étteremben rendeljük, már készen tálalják. Ellentétben az olyan különlegességekkel, mint a なべりょうり, おこのみや
き vagy やきにく, amelyek akár otthon, akár különféle helyi kínálatban is megtalálhatunk, a てまきずし készítés közben isfogyasztható, otthon. Mivel könnyebben elkészíthető, mint az előbbiek, nagyon népszerű az otthoni partikon.

14

トピック 3 沖縄旅行 Okinawai utazás

だい 5 か ぼうしを 持っていった ほうがいいですよ

はい。 海も きれいだし、
沖縄に 行ったこと、

食べ物も おいしいし、 いいありますか。
ところですよ。

FORMA

HASZNÁLAT
・Ösztönözni a másik személyt, hogy tegyen valamit, a saját

・ぼうしを 持っていった ほうが いいと 思います。

tapasztalataink és a másoktól hallottak alapján.
・9 月は 行かないほうが いいですよ。

・ Azt javasolni, hogy ne tegyen valamit, a saját tapasztalatainkra
vagy másoktól hallottakra építve.

・沖縄に 行く とき、 船で 行きました。

· Jelzi, hogy egy esemény vagy állapot mikor történt.

1. ぼうしを 持っていった ほうが いいと 思います。 Szerintem jobb lenne, ha vinnél magaddal sapkát.
Ha tanácsot akarunk adni valakinek, hogy tegyen valamit, ezt mondjuk: (ige TA-forma) + ほうが いいです. Sok esetben amegfogalmazás lágyabbá válik, ha a mondat végére "よ " vagy "ほうが いいと 思います" kerül.
Szeretnék februárban elmenni Hokkaidóra.

・A: 2 月に 北海道に 行ってみたいんですが。

B: 2 月は 雪まつりが ありますから、 ホテルは はやく 予約した ほうが いいですよ。 Mivel februárban van a hófesztivál, jobb előre
lefoglalni a hotelt.
Amikor meg akarjuk kérdezni a másik személyt, hogy tetszik-e, amit gondolunk, tegyük fel egy kérdésként.
.・A: 沖縄で ダイビングに 行くんですが、 どうぐは 買った ほうが いいですか。 Okinawára megyek búvárkodni, jobb megvenni afelszerelést?
B: そうですね…。 どうぐは 高いですから かりた ほうが いいと 思いますよ。 Hát igen... A felszerelés drága, ezért szerintem jobb
kölcsönözni.

2. 9 月は 行かない ほうが いいですよ。

Jobb, ha nem szeptemberben mész.

Ha azt tanácsoljuk valakinek, hogy ne csináljon valamit, az alábbi szerkezetet használjuk: (ige NAI-forma) +ほ う が い い で す. Az előző ponthoz hasonlóan általában a よ vagy a と思います hozzáadásával
enyhítjük az ajánlást.
・A: 沖縄で おみやげを たくさん 買いたいんですが。

Okinawán sok szuvenírt szeretnék venni...

・B: おみやげは 旅行の はじめに 買わない ほうが いいですよ。 おもく なりますから。
Jobb, ha nem az út elején veszel ajándékot, mert nehéz lesz a csomag.

15

3. 沖縄に 行く とき、 船で 行きました。

Amikor Okinawára mentem, hajóval mentem.

Ha azt szeretnénk kifejezni, hogy egy esemény vagy cselekvés mikor történt, azt az alábbi kifejezés használatával magyarázzuk el:„ige szótári alak / TE IRU forma / TA-forma + とき. A következő módon fejezzük ki: az a rész, amely megmagyarázza, hogy mikor
történt a fő cselekvés vagy esemény (az időhatározói mellékmondat, a Tagmondat 1) + とき, a fő művelet vagy esemény (Tagmondat
2)".
① A szótári alak használatakor ez azt jelenti, hogy a második tagmondat művelete azelőtt történt, hogy az első tagmondat eseményevagy művelete befejeződött volna. (a tagmondat2 a tagmondat1 előfordulása előtt van)Mikor visszamentem a hotelbe, taxiba szálltam. (Mikor taxiba

・レストランから ホテルに 帰る とき、 タクシーに 乗りました。
szálltam, még nem értem a hotelbe)

Búvárkodáskor kikölcsönöztem

・ダイビングを する とき、 どうぐを かりました。
a felszerelést.(Amikor kikölcsönöztem, még nem búvárkodtam)② Az ige TE-forma + いる alakja azt jelzi, hogy az első és a második rész cselekvései egy időben történtek. (a tagmondat2 a
tagmondat1-gyel egy időben fordul elő)・バスに 乗っている とき、 ガイドさんの せつめいを 聞きました。
magyarázatát.

Mikor a buszon ültem, meghallgattam az idegenvezető

(A buszon ülés és a magyarázat meghallgatása egy időben történt)
Mikor az erdőben sétáltam, hűvös volt.(A séta

・森の 中を 歩いている とき、 すずしかったです。
és a hűvös idő azonos idejű)③ A TA-forma annak jelzésére szolgál, hogy a második rész cselekménye akkor következett be, amikor az első művelet már
befejeződött. (a tagmondat2 a tagmondat1 után történik)Mikor a repülő megérkezett a reptérre,・ひこうきが くうこうに ついた とき、 ほっと しました。

megkönnyebbültem.(A megérkezés után történt a megkönnyebbülés)Amikor okinawai szakét ittam, meglepődtem, hogy milyen

・沖縄の お酒を 飲んだ とき、 おいしくて びっくりしました。
finom. (A meglepődés az ivás után történt.)4. 海も きれいだし、 食べ物も おいしいし、 いいところですよ。 Szép a tenger és az ételek is finomak, jó hely.
Valamilyen dolog vagy hely jellemzőinek különböző indoklással történő jelzésére a magyarázat rész jelzőit egyszerű alakba
tesszük és hozzáadjuk a し-t, amely a „ráadásul” vagy az “és még” jelentéssel bír. Gyakran az előtte lévő tárgynál a も partikulát
használják.
Jártál már Hokkaidón?

A: 北海道に 行ったこと、 ありますか。
B: はい。 しぜんも ゆたかだし、 人 も しんせつだし、 すばらしいですよ。

Igen. Nagyon gazdag a természet is, és az emberek is kedvesek, nagyon csodálatos.
C: 私も 行ったことが あります。食べ物も おいしいし、 けしきも うつくしいし、 いいところですよ。
Már én is jártam ott. Az ételek is finomak, a táj is gyönyörű, szép hely.

5. 沖縄に 行ってみたいんですが。 Elmennék Okinawára.
Ha jelezni akarjuk valakinek, hogy meg akarunk próbálni valamit, és ehhez kérjük a tanácsát, akkor az (ige TE-forma) + みたいんですが kifejezést használjuk. A みたい az „akarni” vagy „próbálni” gondolatát fejezi ki (lásd A2-1 L8).
Szeretnék Okinawán búvárkodni.

・A: おきなわで ダイビングを してみたいんですが。

B: そうですか。 ダイビングなら JF トラベルの ツアーが いいですよ。 Tényleg? Ami a búvárkodást illeti, a JF Travel túrái jók.

16

Nyelvi-kulturális sarok

1. A turizmus Okinawán
Ha Okinawáról beszélünk, egy sziget képe juthat eszünkbe, de valójában egy szigetcsoportról van szó, amely összesen 49 lakottszigetből és sok más lakatlan szigetből áll. A legnagyobb sziget neve 沖縄本島（おきなわほんとう）, és itt található a főváros:Naha. Okinawa prefektúrának 1 400 000 lakosa van, akik közül 1 290 000 fő (több mint 90%) él a legnagyobb szigeten.
Okinawán meleg van, szubtrópusi éghajlat uralkodik, az átlaghőmérséklet egész évben meghaladja a 20 °C-ot. Nyáronélvezhetjük a déli szigetek klímájára jellemző intenzív napsütést. A tenger által körülvett fekvésének köszönhetően azonban ritkán
fordul elő, hogy a maximális hőmérséklet még a nyári szezonban is meghaladja a 30 ºC-ot. Okinawán azonban vannak hidegebbévszakok is, így aki a tengert szeretné élvezni, annak május és október között érdemes oda utazni.
Okinawán nemcsak a strandokat, hanem sok más városnéző tevékenységet is élvezhetünk. Kirándulhatunk például a kisebb
szigetekre, a Shuri kastélyba (amelyet a Világörökség részévé nyilvánítottak) vagy az Okinawa Churaumi Akváriumba (az egyik
legnagyobb a világon). Meglátogathatunk egy olyan műhelyt is, ahol helyi üveget gyártanak, ez az úgynevezett りゅうきゅうガラ ス ; különböző vízi tevékenységeknek hódolhatunk, például bálnalesésnek, búvárkodásnak vagy kenuzásnak; vagy részt
vehetünk egy olyan túrán, ahol a hagyományos okinawai zenét és táncot élvezhetjük, és ne feledkezzünk meg a finom helyi
konyháról. Mindezekkel a látványosságokkal Okinawa több mint ötmillió turistát fogad, belföldieket és külföldieket egyaránt.
Repülővel az út Tokióból körülbelül két és fél órát, Ószakából pedig két órát vesz igénybe, de ha egy kicsivel több időnk van, egy
háromnapos hajókiránduláson is részt vehetünk, a két városból indulva.

2. Okinawa történelme
Okinawa neve korábban Ryúkyúi Királyság volt. Ennek a monarchiának a központja a Shuri kastély volt, termékek sokaságával
kereskedtek Kínában, Japánban és más ázsiai országokban. Azonban 1609-ben az újonnan létrehozott Edo- sógunátus égiszealatt Satsuma tartomány megszállta és az ellenőrzése alá vonta ezt a területet, és onnantól kezdve a szigetcsoportot Japánerősen befolyásolta kulturálisan. Emellett a ryúkyú-kultúra a kínai kulturális elemek beépítésének is köszönheti virágzását. A Meijikor beköszöntével a Ryúkyúi Királyság eltűnt, 450 éves történelmet hagyva maga mögött, és Okinawa prefektúrává vált.
1945 márciusában, nem sokkal a csendes-óceáni háború vége előtt az amerikai hadsereg a szigetcsoportra érkezett. Az okinawai
csataként ismert kemény csata sok-sok ember életét követelte, köztük a szigetek mintegy 100 000 lakosáét. Okinawa összesen
27 évig maradt az Egyesült Államok ellenőrzése alatt, a háború végétől egészen 1972. május 15-ig, amikor is a területet
visszaadták Japánnak. Ebben az időszakban az Egyesült Államok hadserege különféle katonai bázisokat épített, amelyek még
ma is a fő sziget területének 18%-át foglalják el.

3. Híres okinawai termékek
Okinawai üveg: Míg az üveg a 17. században érkezett Okinawába, ezen helyi különlegesség gyártása szigorúan csak a 19.
században kezdődött. Később, bár a gyárak az okinawai csata során megsemmisültek, a csendes-óceáni háború után újraindult
a mindennapi élethez szükséges cikkek gyártása, az amerikai bázisokon elfogyasztott üres sörös- vagy kólásüvegek
felhasználásával. Az üvegtermékek eleinte nem voltak túl jó minőségűek, de a technikák fokozatos fejlődésével Okinawa egyik
legnépszerűbb ajándéktárgyává váltak.
Okinawai gasztronómia: Köztudott, hogy az okinawaiaknak a leghosszabb a várható élettartamuk Japánban és vannak, akik ezt

17az ételeknek tulajdonítják. Annak ellenére, hogy tenger veszi körül, az okinawai konyhára jellemző, hogy nem használnak sokhalat, helyette sertéshúst vagy a déli országokra jellemző zöldségeket használnak.
Okinawai édességek: A legtipikusabb okinavai édesség valószínűleg a サーターアンダギー. A szigetország nyelvjárásában a サー
ター cukrot, a アンダギ ー pedig olajban sült dolgot jelent. Állaga szivacsos, hasonló a fánkhoz, sütéskor megreped, és virágzó
tulipánra emlékeztető formát vesz fel. Úgy is készítik, hogy a belsejét megtöltik szezámmaggal, édesburgonyával, sütőtökkel éshasonlókkal.
泡盛 (あわもり): Ez egy Okinawában előállított alkoholos ital. Mivel a 15. században Thaiföldről importálták, az onnan származó rizs
felhasználásával kezdték el készíteni. Létezik magas és alacsony alkoholtartalmú változata is, fogyaszható önmagában is, de jéggel,hideg-meleg vízzel elkeverve is. A közelmúltban koktélokhoz is használják, így manapság többféle módon is élvezhető ez az ital.

18

トピック 3 沖縄旅行 Okinawai utazás

だい 6 か イルカの ショーが 見られます

それなら、イルカとイルカが 見られる
泳げる ツアーは

ツアーは ありませんか。

いかがですか。

FORMA

HASZNÁLAT

・おしろの 中が 見られます。
・今日の ツアーは おどりも 見たし、 音 楽 も 聞いたし、 楽しめま・ Elmondjuk vele, hogy valamit meg lehet tenni egy helyen vagy
létesítményben.

した。

・Megindokoljuk vele a benyomásainkat egy utazásról.

1. おしろの 中が 見られます。 Meg lehet nézni a vár belsejét.
Az ige ható alakba kerül, amikor azt magyarázzuk el, hogy valamit meg lehet tenni adott körülmények között vagy adott helyen.
Okinawán májustól októberig lehet úszni (a tengerben).

・沖縄では 5 月から 10 月まで 泳げます。
A ható ige képzése
・ I. csoport
A ます előtti hiragana “i”-ből “e” lesz.

よみます → よめますtud olvasn

・ II. csoport
A ます elé られ kerül.

たべます → たべられます tud enni

・ III. csoport
します → できます

tud csinálni

きます → こられます tud jönni

べんきょうします → べんきょうできます

tud tanulni

もってきますmagával tud hozni→

もってこられます〈Figyelem!〉
Amikor az ige ható ige alakját használjuk, annak az igének a tárgyát, amit képesek vagyunk megcsinálni, nem az を, hanem a がpartikula jelöli.
この店では しんせんな くだものが 買えます。 Ebben a boltban friss gyümölcsöt lehet venni.
× この店では しんせんな くだものを 買えます。

19

2. 今日の ツアーは おどりも 見たし、 音楽も 聞いたし、 楽しめました。

A mai körúton táncot is láttam, zenét ishallottam, nagyon élveztem.
A tapasztalatok bizonyítékokkal vagy indoklással történő magyarázatához az (ige egyszerű forma) + し szerkezetet használják,
amely azt jelenti:„ráadásul” vagy „és még”. Ebben a konstrukcióban szokásos a を és が részecskéket も-vel helyettesíteni (lásdA2-2 L5).
Milyen volt a mai körutazás?

・A: 今日の ツアーは どうでしたか。

B: イルカの ショーも 見たし、沖縄の おどりも 見たし、さいこうでした。
Láttam egy delfin show-t, okinawai táncokat is láttam, csodás volt.

3. ガラスで コップが つくれます。Üvegvől lehet poharat készíteni.
Az anyagot, amelyből valami készül, a で partikula jelöli.
Kagylókból készítettek ékszereket.

・貝がらで アクセサリーを つくりました。

Nyelvi-kulturális sarok
1. いかがですか。 Mit szól hozzá?
Amikor udvariasan kínálunk valakinek valamit, azt mondjuk… はいかがですか. Ugyanazt jelenti, mint a… はどうですか, deudvariasabb.
・A: 子どもと いっしょに 沖縄に 旅行に 行くんですが。

A gyermekemmel megyek Okinawára.

B: じゃ、イルカの ショーは いかがですか。

Akkor mit szólna a delfin show-hoz?

2. Természeti világörökségek Japánban
2012-ben Japánban négy olyan hely volt, amelyet az UNESCO a természeti világörökség részévé nyilvánított.
屋久島 （やくしま）: Egy sziget Kagoshima prefektúra déli részén. Éghajlata csapadékos, hatalmas cédruserdők (ヤギ) találhatók
rajta, amelyek közül az ezer évnél idősebb példányokat ヤクスギ néven ismerik. Ez a hely arról is ismert, hogy mintaként szolgált
Hayao Miyazaki rendező művének, A vadon hercegnőjének (もののけ姫) hátteréül.
白神山地（しらかみさんち）: Ez egy 100 és 1200 méter közötti magasságú hegyekkel teli hegyvonulat, amely Aomori és Akita
prefektúrák határán található. Mivel távol van a városi lakott területektől és nagyon meredek a terület, az érintetlen természetet
találhatjuk itt. Nemcsak gazdag növényzet, hanem nagyobb állatok (például medve és szarvas) vagy ma már nehezen megfigyelhető
madarak (például sas), valamint sajátos rovarok is megtalálhatók itt.
知床（しれとこ）: Ezt a part menti sávjával együtt örökségnek nyilvánított félszigetet az Ohotszki-tenger vize mossa,
Hokkaido keleti csücskénél, és nagy a biológiai sokfélesége: egy mocsarakból, sziklákból és tavakból álló ökoszisztéma foglalja el. A
látogatók körében népszerűek azok a körutazások, amelyek lehetővé teszik a vadon élő állatok megfigyelését, valamint a tengerről
nyíló kilátás megcsodálását.
小笠原（おがさわら）: Ez a szigetcsoport a Csendes-óceánon található, Tokiótól körülbelül 1000 km-re, délnyugatra. Mintegy 30
szigetből áll, amelyek közül nagyjából 20-at és azok környékét 2011-ben a természeti világörökség részévé nyilvánították. Egy olyan
hely, amely soha nem volt összekötve a kontinenssel, és megőrizte az érintetlen természetet, és csak minimális emberi befolyásnak
van kitéve. Csak két sziget lakott: 父島（ちちじま）és 母島（ははじま）. A megközelítésük csak tengeren lehetséges, és Tokióból
az út körülbelül 25 órát vesz igénybe.

20

3. Turisztikai célpontok, ahol a természetet élvezhetjük
Az előző pontban bemutatott helyek mellett Japán számos olyan helyet kínál, ahol gyönyörködhetünk a természetben. Ezek
azok, amelyek a KATSUDÓ 59. oldala is bemutat.
富士山 （ふじさん）: 3776 méter magas hegy, Japán jelképe. Bár külföldön úgy is nevezik, hogy Fujiyama, a japánok
Fujisannak hívják. A csúcsra csak júliusban és augusztusban lehet feljutni (lásd A2-1 L8 Nyelvi-kulturális sarok).
摩周湖（ましゅうこ）: Ezt a Hokkaidóban található tavat buja erdők veszik körül. Napsütéses napokon megtekinthetjük vizének
intenzív kékjét. Júniusban és júliusban viszont gyakori, hogy sűrű köd borítja a tavat (japánul きり), ilyenkor általában 霧（きり）の摩周湖-nak nevezik.
四万十川（しまんとがわ）: Ez Shikoku leghosszabb folyója. Tiszta vizéről híres, a főáramát nem szakítják meg gátak. Arról isismert, hogy számos hídja úgy van elrendezve, hogy víz alá kerüljenek, amikor az vízszint megemelkedik.
鳥取砂丘 (とっとりさきゅう): A Tottori prefektúrában található homokdűnék a legnagyobbak az országban, és 16 km hosszan
húzódnak a Japán-tenger partjai mentén. Közöttük lehet gyakorolni a siklóernyőzést vagy a homokdeszkázást, valamint tevére
vagy lovaskocsira is lehet ülni.
那智の滝(なちのたき): Egy 133 méter magas vízesés Wakayama prefektúrában. Az ókorban istenségnek tartották, és emiattépítették mellé a Kumano Nachi Taisha szentélyt. Ma is istenségként tisztelik.

4. ら抜き言葉（らぬきことば）
Amint látjuk a KATSUDOU 55. oldala szerint a ら szótag elhagyása lehetséges a második csoportba tartozó igéknél és a 来る
igénél. Ily módon a 食べられる-ből 食べれる, a 見られる-ből 見れる, a 来られる-ből pedig 来れる lesz. Ezt a jelenséget ら抜き
言葉-nak hívják (ら nélküli szavak). A られる végződés jelentheti a hatóigét, a szenvedő szerkezetet és a tiszteleti nyelvet (keigo)
is, ezért helyes jelentését a kontextusnak megfelelően nyeri el. A különböző funkciók megkülönböztetése érdekében gyakoribbá
vált a ら elhagyása a hatóige formánál. Egyesek szerint ez helytelen, mert sérti a nyelvtani szabályokat, de használata széles
körben elterjedt és megszilárdult a köznyelvben, így sok beszélő nem is tud erről a hibáról. Bár a Japán Nyelv Nemzeti Tanácsa
azon a véleményen van, hogy „nem használható a hivatalos ügyintézés során”, a használók száma valószínűleg tovább fog
növekedni. Egyébként, ha leírjuk a 食べれる vagy 見れる szavakat a számítógépen, akkor gond nélkül kandzsivá alakítva jelennekmeg.
Pl. 私は ごはんが 3 杯 食べられます／食べれます。(hatóige) 3 csésze riszt meg tudok enni.
私は 妹に ケーキを 食べられました。(szenvedő)A húgom megette a tortámat.

社長は 明日 3 時に来られます。(tiszteleti)Az igazgató 3-kor (méltóztatik) jön(ni).

21トピック 4 日本祭

Japán fesztivál

だい 7 か

雨が ふったら、どう しますか

ぼんおどりは
雨が ふったら、
どうしますか。

雨が ふったら、
中止です。

FORMA

HASZNÁLAT

・パオロさんは 日本語が 話せます。

・Elmondani, hogy valamire képesek vagyunk-e.

・日本語が 話せる 人

・Elmondani, hogy mire képes emberről van szó.

・雨が ふったら、ホールで ぼんおどりを します。

・Elmondani, hogy adott körülmények esetén mi a teendő..

1. パオロさんは 日本語が 話せます。 Paolo tud japánul beszélni.
Ha azt akarjuk mondani, hogy valaki képes megtenni valamit, akkor az ige ható alakját használjuk (lásd A2-2 L6). Ebben az
esetben a を partikula helyett a が partikulát használjuk a mondat tárgyának kifejezéséhez.
・パオロさんは 日本語が 話せます。

Paolo tud japánul beszélni.

・マリアさんは つうやくが できます。

Maria tud tolmácsolni.

・田中さんは ビデオカメラが 使えません。

Tanaka nem tudja használni a videokamerát.

・ロサさんは 日本の 歌が 歌えますか。

Rosa tud japán dalokat énekelni?

2. 日本語が 話せる 人 Az ember, aki tud japánul beszélni
Ezt a kifejezést akkor használjuk, ha valakiről akarunk beszélni, és ez az illető képes megtenni valamit. Ezt a képességet az igejelzői funkciójával (melléknévi igenévként vagy alárendelői mellékmondatként is fordítható magyarra) fejezzük ki: (az ige
egyszerű alakja) ＋ 人. (Lásd A2-1 L16, L17, A2-2 L1).
・日本語が 話せる 人

olyan ember, aki tud japánul

・しかいの しごとが できる 人

olyan ember, aki képes ellátni a műsorvezetést

・おりがみが おしえられる 人は アナさんです。

Anna az az ember, aki tud origamit tanítani.

Amikor olyasvalakit keresünk, aki képes egy adott munka elvégzésre, az alábbi kifejezésekkel a következőképpen mondhatjuk:
・日本語が 話せる人を さがしています。

Olyan embert keresünk, aki tud japánul.

・マンガが かける人を しっていますか。

Ismersz olyan embert, aki tud mangát rajzolni?

22

3. 雨が ふったら、 ホールで ぼんおどりを します。 Ha esik az eső, a teremben tartjuk a bon-táncot.
Ez egy olyan szerkezet, amely megmondja, mit kell tenni bizonyos feltételek teljesülése esetén. A mondat első részében a feltételt
az (az ige egyszerű múlt idejű alakja)＋ら szerkezeten keresztül fejezzük ki, a második részben pedig azt, hogy mi történik, haezek a feltételek teljesülnek. A feltételt tartalmazó rész (a feltételes mellékmondat) kifejezhető igei, főnévi vagy melléknéviállítmányi kifejezéssel.

① Az ige egyszerű múlt idejű alakja (TA-forma)＋ら・雨が ふったら、ホールで ぼんおどりを します。

Ha esik az eső, a teremben tartjuk a bon-táncot.

・使い方が わからなかったら、私に 聞いて ください。

Ha nem tudod, hogyan kell használni, kérdezd meg tőlem.

・プログラムが なかったら、じむしつに とりに 来て ください。

Ha nincs meg a program, jöjjön el érte az irodába!

②

Az I-melléknév egyszerű múlt idejű alakja＋ら・かいじょうが あつかったら、まどを あけて ください。

Ha a teremben meleg van, nyissa ki az ablakot!

・おきゃくさんが おおくなかったら、きゅうけいして ください。

Ha nincs sok vendég, pihenjen!

③

A főnév és a NA-melléknév egyszerű múlt idejű alakja＋ら・ひまだったら、うけつけを てつだって ください。

Ha ráérsz, segíts a recepción.

・いすは ひつようじゃなかったら、かたづけて ください。

Ha nincs szükség a székekre, pakold el őket!

・あした 雨だったら、中止です。

Ha eső lesz holnap, megszakítják az eseményt .

・雨じゃなかったら、３時に 広場に 来てください。

Ha nincs eső, 3-ra jöjjön a térre!

Nyelvi-kulturális sarok
1. Önkéntesség
Ki volt már önkéntes? Az önkéntesről azt gondolhatnánk, olyan ember, aki fizetség nélkül és önként másokért dolgozik, defelfoghatjuk úgy is, mint aki képes úttörő és innovatív tevékenységek végzésére és nem kötik a megszokott keretek. Az
önkéntesek munkáját nem fizetik meg, de ez nem jelenti azt, hogy ne kapnának semmit cserébe. Előfordul, hogy nem kapnak
pénzt, de van, hogy az utazási és étkezési költségeiket megtérítik, vagy valamilyen emléktárgyat, például pólót, tollat kapnak.
Az önkéntes munka nagyon változatos. Vannak, akik együttműködnek a természeti katasztrófák, például földrengések ésszökőárak által sújtott területek újjáépítésében, mások támogatják a gyermekek nevelését azzal, hogy gondoskodnak róluk,megint mások elhivatottan tevékenykednek a turisztikai területeken vezetőként, de vannak, akik segítenek eltakarítani aháztetőkön felgyülemlett havat a “hóországban” (Japán északi régióiban), vagy önként jelentkeznek kisegítő személyzetnek
tevékenységekre és rendezvényekre. Vannak olyan önkéntes munkák, amelyek speciális képzettséget és technikai tudást
igényelnek, és vannak olyanok, amelyeknek egyetlen feltétele a munkavállalási hajlandóság . Egyes munkákat, például a fordítást,otthonról is el lehet végezni. Vannak önkéntesek, akik nem bánják, ha elhagyják hazájukat, és a nemzetközi színtéren végzik
tevékenységüket, míg mások szívesebben dolgoznak ismerős emberekkel: a szomszédságukkal, vagy a közösséggel, amelybenélnek.
Bár néha egyénileg végzik az önkéntes munkát, leggyakrabban azt egy csoport vagy szervezet koordinálja. Japánban kétféle
ilyen típusú szervezet létezik. Léteznek egyrészt a Non-Profit Szervezetek (NPO), amelyek feladata alapvetően az ország
különböző régióiban a szociális segélynyújtás, másrészt a civil szervezetek (NGO-k), amelyek tevékenységi köre nemzetközi és23elkötelezettek a környezet és az emberi jogok védelmének és a fejlesztési segélyek felajánlásának irányában.
Japánban 1995-öt tartják az „Önkéntesség első évének”. Ugyanezen év január 17-én, a Nagy Hanshin és Awaji Földrengés után,
sok olyan ember vett részt a mentésben és a segélyakciókban, akiknek soha nem volt tapasztalatuk az önkéntességben, és azóta
a japánok az önkéntességet nagyon közel érzik magukhoz.

2. Megkérni valakit valamilyen munkára
Ha meg akarunk kérni valakit valamilyen munkára, először is mondjuk meg, miből áll a munka, és utána a következő módon
tudjuk megkérni:・ぼんおどりが おしえられる人を さがしているんですが、Egy olyan embert keresek, aki meg tudja tanítani a bon-táncot,

おねがいできませんか。

megkérhetem Önt?

Ha elfogadjuk, az alábbit mondhatjuk:
・ええ、いいですよ。

Igen, rendben.

・おもしろそうですね。やってみます。

Érdekesnek tűnik, megpróbálom.

A munka elutasításakor az alábbiakat mondhatjuk:
・じしんが ありません。すみません。

Nincs időm. Sajnálom.

・すみません、その日は つごうが わるいんです。

Elnézést, aznap nem érek rá.

24

トピック 4 日本祭

Japán fesztivál

だい 8 か コンサートは もう 始まりましたかコンサートが４時ですよ。
何時に 始まるか、
知っていますか。

FORMA

HASZNÁLAT
・ Kérdezni és válaszolni tudunk vele azzal kapcsolatban, hogy
valamilyen ügy vagy tevékenység lezárult-e.

・じゅんびは もう 終わりましたか。
・いいえ、まだ 終わっていません。

・Kérdezni és válaszolni tudunk vele azzal kapcsolatban, hogy
valamilyen ügy vagy tevékenység még nem zárult-e le.

・ペンは まだ ありますか。
／まだ じゅんびを していますか。

・Meg tudjuk vele kérdezni a beszélgetőpartnert, hogy van-e
olyan információja, amit nem tudunk.

・ペンは もう ありません。
／ペンは も う 全部 お客さんに あげました。
・コンサートが 何時に 始まるか、知っていますか。

1. じゅんびは もう 終わりましたか。Már befejeződtek az előkészületek?
いいえ、まだ 終わっていません。 Nem, még nem fejeződtek be.
Amikor azt kérdezzük, hogy egy cselekvés, mozgás vagy állapotváltozás befejeződött-e, a もう ＋ ige ましたか szerkezetet
használjuk (lásd A2-1 L8). Ha már befejeződött, akkor a もう ＋ igeました szerkezettel válaszolunk, ha pedig nem, akkor a まだです alakot használjuk, amint azt korábban is láttuk (lásd A2-1 L8). Amikor a まだ-t hozzáadjuk az igéhez, az általunk használt
szerkezet a まだ＋ige て-forma＋ いません. Ebben az összefüggésben a も う szót az igeました múlt idejű igével együtt
használjuk, mint például a もう終わりました vagy a もうきました esetén. A múlt időt azért használjuk, mert a cselekvés, mozgás
vagy állapotváltás valamikor a múltban lezárult. Mivel azonban a ま だ azt jelenti, hogy „még” és azt jelzi, hogy a cselekvés, mozgás
vagy állapotváltozás még nem fejeződött be, az ige て ＋ いません-nel kombinálódik, ami az aktuális állapotot fejezi ki (lásd A2-1
L4). Tehát a まだ azt jelzi, hogy jelenleg a cselekvés, mozgás vagy állapotváltozás még nem fejeződött be, és nyitva hagyja annak
lehetőségét, hogy a jövőben ez meg fog történni.
・A: じゅんびは もう 終わりましたか。

Már befejeződtek az előkészületek?

B: はい、もう 終わりました。

Igen, már befejeződtek.

C: いいえ、まだ 終わっていません。

Nem, még nem fejeződtek be.

・A: カラオケコンテストの 参加者は もう きましたか。

Megérkeztek már a karaokeverseny résztvevői?

B: いいえ、まだ きていません。

Nem, még nem jöttek meg.

A もう és a まだ a mondat elején is elhelyezhető.

25

・もう マンガきょうしつの どうぐは もってきました。

Már elhoztam a mangatanfolyam eszközeit.

・まだ うけつけの じゅんびは できていません。

Még nincsenek meg a recepció előkészületei.

Még van toll?

2. ペンは まだ ありますか。

まだ じゅんびを していますか。 Még csináljátok az előkészületeket?
ペンは もう ありません。

Már nincs toll.

ペンは もう 全部 お客さんに あげました。 Már az összes tollat odaadtuk a vendégeknek.
A まだ igenlő mondatokban is használható. A まだ ＋ (állító mondat) szerkezettel a várható helyzetre kérdezünk, és ha az adotthelyzet teljesül, akkor まだ ＋ (állító mondat)-tal is válaszolunk. Amikor olyan helyzetekre akarunk hivatkozni, amelyekben olyanállapotot leíró igéket használunk, mint az あります és a できます, akkor a まだ ＋ igeます alakot használjuk, míg a cselekvésekre
utaló igékkel, például a やります igék esetén a まだ ＋ ige て –forma ＋ います szerkezetet használjuk.
・A：ペンは まだ ありますか。

Még van toll?

B：はい、まだ あります。どうぞ。

Igen, még van. Tessék.

・A： マンガきょうしつ、まだ さんかできますか。

Még részt lehet venni a mangatanfolyamon?

B： だいじょうぶです、まだ さんかできますよ。

Rendben van, még részt lehet venni.

・A： まだ じゅんびを していますか。

Még csináljátok az előkészületeket?

B：はい、まだ やっています。

Igen, még csináljuk.

Ha az elvárások nem teljesülnek, és a válasz nemleges, használhatjuk a もう szócskát, amelyet egy tagadó mondat követ, vagy
választhatunk másik igét is, és használhatunk állító mondatot. Nézzük meg a következő példákat, és figyeljünk az igék jelentésére.
・A： まだ ペンは ありますか。

Van még toll?

B： いいえ、もう ペンは ありません。

Nem, már nincs toll.

ペンは もう 全部 お客さんに あげました。

Már az összes tollat odaadtuk a vendégeknek.

・A： マンガきょうしつ、まだ さんかできますか。

Még részt lehet venni a mangatanfolyamon?

B： すみません。もう いっぱいなので、さんかできません。

Sajnálom, már tele vagyunk, ezért nem lehet résztvenni.

・A： まだ コンサートは やっていますか。

Még tart a koncert?

B： きょうは もう 終わりました。あしたも ありますよ。

Mára már befejeződött. Holnap is lesz.

3. コンサートが 何時に 始まるか、知っていますか。 Tudod-e, hánykor kezdődik a koncert?
Ha meg akarunk kérdezni valakit, hogy van-e információja valamiről, amit mi nem tudunk, akkor a kérdés tartalmát az alábbi
szerkezet fejezi ki: (kérdőszó) ... (állítmány egyszerű forma), és a végén a か kérdő partikula, majd ezt követi a しっていますか／わかりますか kérdés. Időre való kérdezésnél olyan kérdőszavakat használunk, mint az いつ vagy 何時, míg a helyre
kérdezésnél a どこ-t.
・コンサートが 何時に 始まるか、知っていますか。

Tudod, hánykor kezdődik a koncert?

・カラオケコンテスト、どこで やっているか、わかりますか。

Tudod, hol van a karaokeverseny?

・入場料は いくらか、知っていますか。

Tudod, mennyi a belépődíj?

Ha beszélgetőpartnerünk sem tudja a választ, a 聞いてみましょう kifejezéssel javasolhatjuk, hogy kérdezzünk meg egy
harmadik személyt.
・マンガきょうしつが 何時に 始まるか、聞いてみましょう。

Kérdezzük meg, hánytól kezdődik a mangatanfolyam.

すみません、マンガきょうしつは 何時に 始まりますか。

Elnézést, hánykor kezdődik a mangatanfolyam?

26

・あの うちわ、 どこで もらえるか、聞いてみましょう。

Kérdezzük meg, hol lehet kapni azt a legyezőt.

すみません、あの うちわ、どこで もらえますか。

Elnézést, hol lehet kapni azt a legyezőt?

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japán fesztivál (日本まつり)
Van a városunkban japán fesztivál (日本まつり) ? Ezen az eseményen számos kulturális tevékenység zajlik, mint például
J-pop (japán popzene), hagyományos japán zenei koncertek, harcművészetek, például dzsúdó és kendó bemutatók, japánfilmek és anime bemutatók stb. Nagyon jó szórakozás a többiekkel közösen az origami darumadarak hajtogatását
megtanulni, ecsettel és tintával kandzsit írni, vagy egy karaokversenyen részt venni. Esetleg finom japán ételeket ismegkóstolhatunk, új japán barátokat szerezhetünk. És persze ez egy remek lehetőség arra, hogy más, a japán kultúra
iránt érdeklődő emberekkel találkozzunk, és információt cserélhessünk velük. Gyakoroljuk a japán nyelvet is. Miért nem
csináltok a barátaitokkal egy japán fesztivált?

2. YOSAKOI
Az eredeti Yosakoi Fesztivált (よさこい祭り) Kóchi városában tartják, Shikoku szigetén. 1954 -ben kezdték, azzal a
céllal, hogy a gazdaságilag fellendítsék a környéket , azóta minden évben augusztus 9. és 12. között ünneplik. A
fesztivál elnevezése a Yosakoi kereplős tánc (よさこい鳴子踊り) nevű zenés darabnak köszönhető, amely a Yosakoi
Setsu (よさこい節) nevű régi népdal alapján készült. Ennek a ritmusára néhány táncos, kereplőkkel a kezében fellép
a városszerte felállított színpadokon. Más , hagyományos fesztiváloktól eltérően erre a fesztiválra nagy szabadság
a jellemző a zenék és táncok feldolgozásaival, koreográfiáival és előadásmódjával kapcsolatban. Ily módon enka,
rock, szamba, hip-hop stb. csoportok örvendeztetik meg a közönséget , eredetiséggel és fantáziával telielőadásaikkal.
A 2000-es év eleje óta, a Hokkaido szigetén található Sapporo városának példáját követve, a Yosakoi Sooran
fesztiválon (よさこいソーラン祭り) ugyanezt a formátumot alkalmazták, ez az ünnepség az ország más régióiban iselterjedt YOSAKI néven, és nagy népszerűségnek örvend . Bár a szabályok régiónként változnak, általánosságban
mindegyikben közös, hogy népzenei feldolgozásokra vagy a régió jellegzetes dalaira táncolnak, miközben a ritmust
egy hangszerrel, például kereplőve l adják. Ma a különféle fesztiválok televíziós közvetí tésének köszönhetően a
YOSAKOI egy olyan felvonulássá vált, ahol a hagyományos japán sminket és ruhákat viselve energiával éslelkesedéssel tele bárki részt vehet.
A YOSAKOI-t nem csak a japánok szeretik. Japán fesztiválok részeként, valamint YOSAKOI rendezvények
szervezésével válik világszerte ismertté. Másrészt egyre több tánccsoport érk ezik más országokból Japánba, hogy
részt vegyen a helyi fesztiválokon. I ly módon a tánc átlépte az országhatárokat , és a YOSAKOI fesztiválokat kezdik
a kutlúrák érintkezési lehetőségének tekinteni.
ごえんりょください。
Amikor egy eseményen a személyzet arra kéri a résztvevőket, hogy tartózkodjanak valamitől, az alábbi a szerkezetet használják:(főnév) + は ごえんりょください.

27

・けいたい電話は ごえんりょください。

Kérjük, tartózkodjon a mobiltelefon használatától!.

・たばこは ごえんりょください。

Kérjük, tartózkodjon a dohányzástól!

・ビデオや 写真は ごえんりょください。

Kérjük, tartózkodjon a videózástól és a fényképezéstől.

・ホールでは 飲食は ごえんりょください。

Kérjük, a teremben tartózkodjanak az evéstől és ivástól.

28

トピック 5 特別な日 Egy különleges nap

だい 9 か お正月は どうしていましたか

お正月の 休みはどう していましたか。

休みは ずっとメキシコにかえっていました。

FORMA

HASZNÁLAT
・ Egy adott múltbeli időszakban végrehajtott művelet vagy állapot

・休みはメキシコに帰っていました。

folytonosságát kifejezni.
・ Egy jó vagy rossz érzés kiváltó okát elmagyarázni.

・親に 会えて、よかったです。
・友だちに 会えなくて、 ざんねんでした。

・ Nyomatékosítani egy időszak, mennyiség vagy mérték csekély

・今年は 休みが 3 日しか ありませんでした。

mivoltát.

・私の 休みは 3 日間だけでした。

1. 休みはメキシコに帰っていました。 Szünetben hazautaztam Mexikóba.
いい アルバイトが あったので、ゆうびんきょくで はたらいていました。 Volt egy jó részmunkaidős állás, ezért apostán dolgoztam.
Annak kifejezésére, hogy egy adott időszakban a múltban végrehajtott cselekvés folyamatosan fennált, az ige TE-formája utánaz います múlt idejű alakját, az いました –t használjuk (lásd A2-1 L1, L4). A következőkben bemutatott első példában azt
fejezzük ki, hogy az újévi ünnepek alatt visszatértünk Mexikóba és a szünet alatt végig ott is maradtunk. A második példában amunkát (はたらく) folyamatosan hajtották végre a múltban.
・休みは メキシコに 帰っていました。

Szünetben hazautaztam Mexikóba.

・いい アルバイトが あったので、 ゆうびんきょくで はたらいていました。 Volt egy jó részmunkaidős állás, ezért a postán dolgozam.
Arra a kérdésre, hogy a másik mit csinált egy időszakban, az alábbi kifejezést használjuk: どう していましたか.
・A： 年末年始の 休みは どう していましたか。

Mit csináltál az újévi szünetben?

B： お正月は 特別な 料理を たくさん 作るので、Mivel újévkor sok különleges ételt készítünk, otthon segítek anyámnak.

うちで 母を てつだっていました。.

.

29

2. 親に会えて よかったです。 Örülök, hogy találkozhattam a szüleimmel.
Amikor valaminek az okát akarjuk kifejezni, az ige TE-formáját használjuk (lásd A2-1 L7). Ugyanez igaz a ható ige alakjának TEformájára is (lásd L6, L7). Ha olyan melléknevekkel kifejezett érzések vagy érzelmek okát akarjuk megadni, mint a よかった, ざんねんだ stb., az okot kifejező ige ható ige alakja TE-formájának megalkotásához a ます végződést ki kell hagyni a MASUformából, és helyére て kerül, hasonlóan a 2. csoportos igék TE-alakjának képzéséhez. (lásd A2-1 L1). A ható ige tagadó
alakjának TE-formájának megalkotásához két lépésre van szükség: először a ます végződést levágjuk az ige MASU-formájából,és a ない végződést tesszük a helyére, így létrejön a NAI-forma. Ezután a NAI-forma い-végződésének helyére a くて végződést
tesszük, mint az I-mellékneveknél.
A ható ige állító TE-formája： 会え ます → 会えて
A ható ige tagadó TE-formája： 会え ま す → 会えな い → 会えなくて・親に 会えて、よかったです。

Örülök, hogy találkozhattam a szüleimmel.

・友だちに 会えなくて、 ざんねんでした。

Kár, hogy nem tudtam találkozni a barátaimmal.

3. 今年は 休みが 3 日しか ありませんでした。 Idén nem volt, csak 3 szabadnapom.
A szabadságom csak 3 nap volt.

私の 休みは 3 日間だけでした。

Ha a mennyiséget, mértéket vagy időszakot kifejező főnevek után olyan kifejezések jönnek, mint a しか vagy だけ, akkor az említett
főnevek korlátozott voltát nyomatékosítja. A しか használatakor a mondat állítmányának tagadó alakban kell lennie. A だけ
esetében pedig állító alakban.
・今年は 休みが 3 日しか ありませんでした。

Idén nem volt, csak 3 nap szabadnapom.

・私の 休みは 3 日間だけでした。

A szabadságom csak 3 nap volt.

・A：年末年始の ひこうきの チケットは 買えましたか。 ¿Meg tudtad venni az újévi repjegyet?
B：はい。でも 安い チケットは 売り切れで、高いのしか 買えませんでした。
Igen, de az olcsó jegyek már elfogytak, nem tudtam, csak drágát venni.
A：私は 安いのが 買えましたよ。１まいだ け のこっていました。Én tudtam olcsó jegyet venni. Csak 1 maradt.
Ami a だけ és しか közötti különbséget illeti, egyrészt a だけ pozitív nézőpontot fejez ki, míg a しか negatív nézőpontot. A
következő első példában az „olcsó jegy megszerzésének” tényét pozitívnak, a második példában pedig negatívnak érzékeljük.
・安いチケットが１まいだけのこっていました。

Csak 1 olcsó jegy maradt.

・安いチケットが１まいしかのこっていませんでした。

Nem maradt, csak 1 olcsó jegy.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Újévi előkészületek
Japánban az újévi ünnepséget tartják az év legfontosabb eseményének. Ez nem csak az új év kezdetének köszönhető, hanem a
年神様 (としがみさま) istenségek megjelenésének is. A 年神様 azon isteneket vagy szellemeket jelenti, akik a jó termést és acsalád biztonságát biztosítják a következő évben. Mondhatni, ők az őseink, akik vigyáznak ránk.
Ily módon az újév egy fordulópont: az őseink társaságában egy új időszakot kezdünk, amikor minden megújul. Decemberben
megkezdődnek az újévet váró előkészületek.

30

① Újévi üdvözlőlapok (年賀状)
A 年賀状 (ねんがじょう)-kat, az újévi üdvözlőlapokat azért küldik az évnek ebben a szakaszában, hogy gratuláló üdvözletet
küldjenek a barátaiknak és azoknak, akikkel valamilyen személyes vagy munkahelyi kapcsolatban állnak. A postahivatalok
novemberben kezdik el árusítani őket országszerte, és ahhoz, hogy újév reggelén (元旦) megérkezzenek a címzetthez, december
25-e előtt fel kell őket adni. Az olyan tipikus gratulációkhoz, mint a „Boldog Új Évet” (あけましておめでとうございます), “Jövőre
is számítok a jóindulatára!” (今年もどうぞよろしくお願いいたします) sokan a kínai horoszkóp illusztrációit vagy családi fotókat
is csatolnak, így mondhatjuk, hogy az üdvözlőlapok megalkotása családi esemény.
② Nagytakarítás (すすはらい)A 年 神 様 újévi átvételéhez a házban rituális portalanító nagytakarítást hajtanak végre, ez az 大掃除 (おおそうじ) . A legtöbb
buddhista templomban és sintó szentélyben ezt a takarítást december 13-án végzik el, az Edo-korszakból származó szokás
szerint. Az otthonokban azonban szilveszter előttre hagyják, mert így az egybeesik az év utolsó szemétszállításával. És így
elkerülhető az, hogy a ház újra bepiszkolódjon az ünnepségek előtt.
③ Újévi bevásárlás
December közepétől a bevásárlóközpontokban és –utcákon dekorációkat és élelmiszereket kezdenek el árusítani. Az
áruházakban és szupermarketekben friss élelmiszerek és az újévi ünnephez kapcsolódó termékek is kaphatók. Erről nagyon híres
hely a tokiói Ameyoko bevásárló övezet (アメ横商店街 ), amelyet állítólag naponta körülbelül félmillió ember keres fel az
alkalomhoz illő termékekért.
④ Az év utolsó munkanapja (仕事おさめ)
A 仕事おさめ az év utolsó munkáit jelenti. A közigazgatásban december 28-án lezárják az évet, de a magáncégek is követik az
ő példájukat, és ezen a napon zárnak. Az újévi ünnepek másnap kezdődnek és az első munkanappal végződnek.

2. Hol töltik az újévet?
Az újévi ünnepek az április végi-május eleji Golden Week, valamint az augusztusi Obon ünnep mellett az év legforgalmasabbidőszaka. A repülőterek és a vasútállomások tele vannak külföldre induló vagy szülővárosukba visszatérő utazókkal.
① Kiutazási láz
December utolsó harmadában a Narita és a Kansai nemzetközi repülőterek megtelnek azokkal az utazókkal, akik szívesen töltik
az újévi szabadságot külföldön. 2011-ben a legforgalmasabb nap december 29-e volt, 40 ezer emberrel. A kedvelt úticélokáltalában a szomszédos és más ázsiai országok. A leglátogatottabb külföldi városok 2011-ben Szöul, Tajpej és Hongkong voltak,
ebben a sorrendben, míg a tengerpartok közül Honolulut, Guamot és Bali szigetét kedvelték a legjobban.
② Hazatérési dömping
Többé-kevésbé karácsony napja óta a nagyvárosok repülőterei és vasútállomásai kezdenek megtelni emberekkel, akik újévi
szabadságukat a szülővárosukban szeretnék tölteni. A legnagyobb torlódás ideje általában december 30. körül van. Az
autópályákon több, mint 10 kilométeres forgalmi dugók fordulhatnak elő, a sinkanszen és expresszvonatok pedig elérhetik
kapacitásuk 200%-át a lefoglalt ülésekkel rendelkező kocsikban. És mindennek a tetejébe a jegyárak ekkor a legdrágábbak azévben.

3. Az év utolsó napja (おおみそか)
Ez az év utolsó napja. Ideje befejezni az újév előkészületeit, elkészíteni az
hagyományos újévi ételt, és ellenőrizni, hogy rendesen ki lett-e takarítva a ház.
①

Évátlépő szobatészta (年越しそば)31

お 節 料 理 ( お せ ち り ょ う り )–t, aAz évátlépő szobatésztát vagy 年越しそば(としこしそば) –t szilveszter éjfél előtt fogyasztják. Azt mondják, ha tizenkét
óra előtt nem esszük meg az összes tésztát, akkor egész évben balszerencsések leszünk pénzügyileg. Számosmagyarázat létezik, miért szobatésztát esznek. A legelterjedtebb talán az, hogy vékony és hosszú tészta lévén ahosszú életet szimbolizálja.
② A szilveszteri harangok (除夜の鐘)
December 31-én éjfél és a következő év január 1-je közötti átmenetet a buddhista templomok harangjainak
megszólaltatása jelzi, az úgynevezett 除夜の鐘(じょやのかね) vagy "szilveszteri harangok". Az este otthon maradók
gyakran nézik az eseményt a televízióban az NHK csatorna „Elmenő év, eljövő év” (ゆく年くる年) című műsorában,amelyet élőben közvetítenek egész Japánban, és ahol megmutatják az ország főbb templomait, ahová a az emberek
év végén ellátogatnak. A harangot 108-szor kongatják meg, hogy eltöröljék a buddhista vallás szerint bennünket
beszennyező 108 negatív gondolatot. Ezt van, hogy egy szerzetes, és van hogy a látogatók teszik meg.

4. Újév
Az újévet sokféleképpen lehet eltölteni. Általában otthon töltik csendesen az お節料理 elfogyasztásával, vagy az év elsőszentélylátogatásával.
① Az újévi első szentélylátogatás (初詣)Az év első látogatása egy sintó szentélybe vagy buddhista templomba, melynek során a látogatók egészségért, békéért stb.
imádkoznak a kezdődő évre.
② Az első áruházi eladások
Az új év első eladásait 初売り(はつうり)–nak hívják. Az utóbbi időben nem szokatlan, hogy az áruházak január 1-jén kinyitnak
ezért. A 初売り sztárterméke a „Szerencsecsomag (Zsákbamacska)” vagy 福袋(ふくぶくろ), amely egyazon márka termékeinekválasztékát tartalmazza kedvezményes áron. A csomag ára 5000 és 10 000 jen között változik, vagy akár több is lehet, atartalmától függően, de a valós értéke mindig magasabb. Az emberek néha hosszú sorokban állnak az áruházak bejáratánál,mielőtt azok kinyitnának, hogy kedvenc márkáik termékeit nagyon olcsón szerezhessék be. Előfordul, hogy a zacskók tartalmát
nyilvánosságra hozzák, és ilyenkor az embereket nem érheti kudarc, de amikor nem hozzák nyilvánosságra, akkor óvatosnak
kell lenni, mert gyakran a raktárban maradt árucikkekkel tömik tele a zacskókat.
③ A munka kezdete (仕事はじめ)
Az újévi ünnepek utáni első munkanap neve 仕事はじめ(しごとはじめ). Korábban vidéken január 2-án végeztek egy
szertartást, amelynek során először nyomták bele az ásót a szántóföldbe, és ezt felajánlották a rizsföld istenének, 田の神 (たのかみ) a munka biztonságáért és a jobb termelésért imádkozva a következő évre. Jelenleg a közigazgatásban
és a magáncégnél lévők közül is sokan január 4-én térnek vissza dolgozni.

32トピック 5 特別な日 Egy különleges nap

だい 10 か いい ことが ありますように

今、どんな ねがいごとがありますか。

もっと たくさん きゅうりょうがもらえるように ねがっています。

FORMA

HASZNÁLAT
・Kifejezni, hogy annak érdekében, hogy valami jó eredmény vagy

・わかい 人が 楽しめるように、いろいろな イベントが あります。

állapot jöjjön létre, mit teszünk.
・Kifejezni, hogy azért, hogy egy kedvezőtlen eredmény.vagy

・パーティーの 時間に おくれないように、 はやく行きましょう。

állapot ne jöjjön létre, mit teszünk.
・たなばたの とき、 願い事を 書いたりして、 楽しみます。

・Példaként felhozni egy cselekvést.

・たなばたの とき、 いい ことが あるように 願います。

・Azt kívánni, hogy egy jó eredmény vagy állapot jöjjön létre.
・Azért imádkozni, hogy egy rossz dolog ne történjen meg.

・わるい ことが おこらないように かみさまに いのりました。

1. わかい 人が 楽しめるように、いろいろな イベントが あります。 Sokféle rendezvény van, hogy a fiatalok jóérezhessék magukat.
パーティーの 時間に おくれないように、 はやく 行きましょう。

Menjünk hamar, nehogy elkéssünk a buliról.

Ha azt akarjuk kifejezni, hogy valamit (2. tagmondat) megteszünk egy bizonyos dolog (1. tagmondat) valóra váltása érdekében,akkor ezt a szerkezetet használjuk (1. tagmondat egyszerű formában) + ように 、 (2. tagmondat). ). Amint az első két példában
látható, amikor a cél egy jó eredmény vagy helyzet elérése, az 1. mondat igéje az egyszerű alakban, kijelentő módban áll, de sok
esetben (legalábbis jelentésükben) ható igék szerepelnek itt. Ha azt szeretnénk elérni, hogy kedvezőtlen helyzet vagy egy
cselekvés kedvezőtlen eredménye ne következzen be, mint a 4. és 5. példában, akkor az 1. tagmondat igéjét az egyszerű alaktagadó formába (NAI-forma) kell tenni.
・わかい人が 楽しめるように、 いろいろな イベントが あります。 Sokféle rendezvény van, hogy a fiatalok jól érezhessék magukat.
・私は すてきな 人と であえるように、毎週 パーティーに 参加しています。 Mindennap bulikon veszek részt, hogy találkozhassak egy
remek emberrel.
・たくさんの 人が 入るように 会場は とても 広い 場所です。

Hogy sok ember bejöjjön, a találkozóhely egy nagy hely.

・パーティーの 時間に おくれないように、 はやく 行きましょう。

Menjünk hamar, hogy ne késsünk el a buliról.

・私は 外国に 行って こまらないように、 英語を ならっています。
Angolul tanulok, hogy amikor külföldre megyek, ne kerüljek nehéz helyzetbe.

33

2. たなばたの とき、 願い事を 書いたり して、 楽しみます。 Tanabata idején jól szórakoznak, például leírják akívánságokat.
Ha konkrét példákkal akarjuk szemléltetni, hogy mit csinálunk egy ünnep vagy egy esemény során, akkor az (ige1) たりして,～
szerkezetet használjuk, amelyben az ige TA-formát vesz fel, és hozzáadódik a り (lásd A2- 1 L16) . Az alábbi első példában a 願
い事を書いたりします kifejezéssel a beszélő egyik időtöltési módját mutatjuk be (楽しみます). Felhozható egy példa, mely
esetben a szerkezet (ige1) たりして, de akár kettő vagy több is, amelyekhez a (ige1) たり、(ige2) たりして formula szükséges,amint az a második példában is látható. Ami a たりして utáni részt illeti, sokféle igét és kifejezést használhatunk a kifejezni kívánt
cselekvéstől függően.
・A： たなばたの とき、どんなことを しますか。

Tanabata idején mit csinálnak?

B： 自分の ゆめや 願い事を 書いたり して、楽しみます。

Jól érzik magukat, például leírják a vágyaikat és a kívánságaikat.

・子どもたちは、かみをおったり、きったり して、きれいな かざりを 作ります。
A gyerekek például papírt hajtogatnak és vágnak, így csinálnak szép díszeket.
De egyszerűen használhatjuk az (ige 1)たり します szerkezetet, mint az alábbi példában:A gyerekek leírják a kívánságaikat?

・A： 子どもたちも 願い事を 書いたり しますか。

B： はい、書きます。たなばたは 子どもも 大人も 楽しめますよ。 Igen, leírják. A Tanabatakor gyerek és felnőtt egyaránt jól szórakozik.

3. たなばたの とき、 いい ことが あるように 願います。 Tanabata idején azt kérem, hogy jó dolgok történjenek.
わるい ことが おこらないように かみさまに いのりました。 Azért imádkoztam Istenhez, hogy ne történjenek rossz
dolgok.
Ha a kívánságainkat és imáinkat akarjuk kifejezni, akkor az (ige egyszerű alak)+ように、ねがいます／いのりますszerkezetet kell használnunk. Ha a mondatban kifejezett kívánság egy jó dolog bekövetkezésére vonatkozik, az ige
egyszerű (állító) alakját használjuk. Ha éppen ellenkezőleg, egy rossz dologról van szó, és nem akarjuk, hogy
megtörténjen, akkor az egyszerű tagadó formát (NAI-forma) használjuk
Tanabata idején azt kérem, hogy jó dolgok történjenek.

・たなばたの とき、いい ことが あるように 願います。
・カルメンさんは 子どもたちが 学校で けがを しないように 願っています。

Carmen azt kéri, hogy a gyermekei ne sérüljenek meg az iskolában.
・結婚式の 日に、私は むすめが 幸せになるように いのりました。 Az esküvőn azért imádkoztam, hogy a lányom boldog legyen.
Azért imdákoztam Istenhez, hogy ne történjenek rossz dolgok.

・わるい ことが おこらないように かみさまに いのりました。

Amikor azonban a kívánságokat papírra írjuk, vagy egy szentélyben a kezeinket összetéve imádkozunk, akkor az udvarias forma(MASU/MASEN) + ように szerkezetet használjuk.

・しけんに ごうかくできますように！

Kérem, hadd mehessek át a vizsgán!

・今年は いい人と 出会えますように。

Kérem, hogy idén hadd találkozhassak egy jó emberrel!

34

Nyelvi-kulturális sarok
1. A Tanaba (七夕)Az 七夕 (たなばた) ünnepe az ősi Kínából származik, amikor is jobb tanulmányi eredményekért imádkoztak, és ez kapcsolódott
össze egy ősi japán ünneppel, amikor is a rizsföldek védelméért imádkoztak. Azt mondják, ha ezen a napon azt kívánod, hogy
jobban menjenek a tanulmányok, hogy találkozz valakivel, és felírod azt egy 短冊(たんざく) nevű papírcsíkra, majd felakasztod
egy bambuszfára, valóra válik.
・A Tanabata legendája
Réges-régen, az Amanogawa folyó (天の川) nyugati partján élt egy fiatal lány, Orihime (織姫, a Szövőnő). Orihime Tentei (天帝,a mennyei király) lánya volt, aki a mennyben uralkodott. Nagyon szerette a lányát, és elkényeztette, mert csodálatosan szőtt, és
minden nap pompás anyagokat készített.
Idővel Orihime házasulandó korba lépett. Tentei a folyó másik partján talált egy kifogástalan hírű fiatal tehénpásztort, Hikoboshit(彦星), és találkozót szervezett számára Orihimével. Mindketten azonnal egymásba szerettek és összeházasodtak.
Azonban miután összeházasodtak, minden idejüket együtt töltötték, szórakoztak és elhanyagolták a feladataikat. Orihime
abbahagyta a szövést, Hikoboshi pedig már nem törődött a jószágokkal. Ezért a haragvó Tentei elválasztotta őket, az Amanogawa
folyó két partjára helyezve a két fiatalt, remélve, hogy így majd folytatják a kötelezettségeiket. De a dolog távolról sem működött,mindkettőn eluralkodott a szomorúság. Ezér Tentei megsajnálta őket, és évente egyszer, Tanabata éjszakáján megengedte nekik,
hogy újra találkozzanak.

2. Ema (絵馬)A szentélyekben és templomokban fatáblák találhatók, ezekre lovakat és egyéb állatokat festettek, rájuk lehet írni a kívánságokat,
kéréseket , majd felajánlásként a templomban hagyni. Ezeknek a tábláknak a neve: 絵馬(えま) vagy „festett ló”. A Nara-korban
a lovakat az istenek hátasaként ajánlották fel, de mivel a lovak nagyon drágák voltak és a templomoknak kellett gondoznia ezeket
az állatokat, ami nehézséget jelentett, a helyüket a Heian-korszaktól kezdve deszkákra festett lovak vették át. Minden évben
gyakori, hogy a vizsgaidőszakban a diákok azért írnak az emá-kra, hogy felvételt nyerhessenek főiskolákra és egyetemekre.
Dazaifu városában, Fukuoka tartományban található a 太宰府天満宮 (だざいふてんまんぐう) nevű sintó szentély. Mivel
Sugawara Michizane (akit ebben a szentélyben tisztelnek) a tudomány istene, ezért a hely a sikeres vizsgáért fohászkodók
Mekkája.

35

トピック６ ネットショッピング Internetes vásárlás

だい 11 か そうじ機が こわれてしまったんです

はい。そうじきを さがし
何か 買うんてます。今、 使っているですか。
のが こわれて しまったん
です。

FORMA

HASZNÁLAT

・せんぷう機が 動かなく なりました。

・Elmondani, hogy valaminek az állapota megváltozott.

・せんぷう機が 動かなく なって しまいました。

・Egy megtörtént eseménnyel kapcsolatos rossz érzéseket tudunk
vele kifejezni.

・ネットショッピングは 時間を 気に しないで 買い物できます。

・Kísérő körülmények kifejezése.

・電子レンジが とどくまで、 １週間 かかりました。

・Egy dolog megtörténéséig hátralévő idő kifejezése.

1. せんぷう機が 動かなく なりました。 A ventillátor elromlott (nem működővé vált).
Ha azt akarjuk kifejezni, hogy valami, ami működött, leállt, vagy valaminek az állapota vagy helyzete megváltozott, az ige ないformáját なく–val helyettesítjük, és hozzátesszük a なりました (lásd A2-1 L3) . Mivel az fejeződik ki, hogy a változás már
megtörtént, ～なりました –t használunk, múlt időben, a ～なります helyett.
・せんぷう機が 動かなく なりました。

A ventillátor elromlott (nem működővé vált).

・音が 出なく なりました。

Már nem ad ki hangot (olyanná vált, hogy nem ad ki hangot).

2. せんぷう機が 動かなく なって しまいました。 (Sajnos) elromlott a ventillátor.
Amikor az 1. részben bemutatott helyzetek minket érintenek, és csalódottságunkat szeretnénk kifejezni, akkor a 〜 しまいました
kifejezést használjuk.
・せんぷう機が 動かなく なって しまいました。

Sajnos elromlott a ventillátor.

A 〜 しまいました kifejezés az ige TE-alakja mögé kerül, és múlt idejűnek kell lennie, mivel az állapotváltozás már megtörtént.
Másrészt, ha azt látjuk, hogy valaki aggódik vagy nyugtalan, és érdeklődni akarunk azzal, hogy megkérdezzük, mi történik vele,
akkor az ige egyszerű alakja után a 〜んですか kérdőforma hozzáadásával együttérzésünket és aggodalmunkat fejezhetjük ki.
・A: 何か買うんですか。

Veszel valamit??

B: はい。せんぷう機が 動かなく なって しまいました。

Igen. Sajnos elromlott a ventillátor.

36

Ezúttal a válaszban 〜んです –t használva kifejezhetjük a sajnálkozásunkat.
・A: 何か買うんですか。

Veszel valamit?

B: はい。せんぷう機が 動かなく なって しまったんです。

Igen, sajnos elromlott a ventillátor.

Továbbá beszélt nyelvben a ～て しまったんです lerövidül ～ちゃったんです –re vagy ～じゃったんです-re.
・音楽プレーヤーを 水の 中に おとしちゃったんです。

Sajnos beleejtettem a vízbe a zenelejátszót.

・すみません。あなたの てがみを よんじゃったんです。

Elnézést, sajnos elolvastam a leveledet.

3. ネットショッピングは 時間を 気に しないで 買い物できます。

Internetes vásárláskor úgy vásárolhatunk, hogy

közben nem kell törődnünk az idővel.
A kísérő körülmények kifejezésekor az adott körülményre utaló ige TE-formába kerül, és a főige elé kerül. Ha a körülményt kifejező
ige tagadó formában van 〜 ないで –t használunk, és ez azt mutatja, hogy a fő cselekvés az említett körülmény jelenléte nélkül
történik (lásd L4).
・ネットショッピングは 時間を 気に しないで 買い物できます。
Internetes vásárláskor úgy vá sárolhatunk, hogy nem kell törődnünk az idővel.
・店で しょうひんを 見ないで 買うのは 心配です。

Aggódom, amikor úgy vásárolok, hogy nem látom az árucikkeket.

4. 電子レンジが とどくまで、 １週間 かかりました。

1 hétbe telt, míg megérkezett a mikrohullámú sütő..

Amikor arról beszélünk, hogy egy dolog megtörténéséig mennyi idő kellett, a まで-t használjuk (lásd A1 L10). Az előtte lévő ige
jelen időben van.
・電子レンジが とどくまで、 １週間 かかりました。

1 hétbe telt, míg megérkezett a mikrohullámú sütő..

・エアコンを 買うまで、 せんぷう機を 使っていました。

Míg a légkondicionálót meg nem vettem, ventillátort használtam.

Ha azt akarjuk megkérdezni, hogy valami mennyi ideig tartott, a どのぐらい–t használjuk.
・A：電子レンジが とどくまで、 どのぐらい かかりましたか。 Mennyi időbe telt, míg megjött a mikro?
B:１週間 かかりました。

Egy hétbe telt.

5. 今、 使っているのが こわれて しまったんです。 Amit most használok, elromlott.
Ha egy beszélgetés során valami korábban már szóba került, akkor nem szükséges újra egy az egyben megemlíteni. Így
például, ha a beszéd egy pontján szóba került a porszívó (そうじ機) és továbbra is erről a témáról beszélünk, az 今、使っているそうじ機 ("a porszívó, amit most használok"), helyettesíthetjük az 今、つかっているの („az, amit most használok”)-kal (lásdL3).
・CD プレーヤーを 買います。３年前に 買ったのが、こわれて しまったんです。CD lejátszót veszek. Az, amit 3 éve vettem, elromlott.
・電子レンジを さがしています。今、 使っているのは 調子が わるいんです。Mikrót keresek. Amit most használok, rosszul működik.
Ugyanezt tehetjük melléknevek esetén is. A főnevet, amit a melléknév módosít, の-val helyettesíthetjük.
・そうじ機が こわれて しまったので、 新しいのを さがしています。Mivel elromlott a porszívó, újat keresek.
・音楽プレーヤーを 買います。やすいのが ほしいです。

Zenelejátszót keresek. Szeretnék egy olcsót.

A の partikula főképp olyan főnevek helyettesítésére szolgál, amelyek tényekre és tárgyakra utalnak, emberek helyett nem
használható.
○ 朝ご飯を 食べる 人は 20 人です。

20 ember van, aki reggelizik.

× 朝ご飯を 食べる のは 20 人です。

37

Nyelvi-kulturális sarok
1. Internetes vásárlás (ネットショッピング)
Az elmúlt években Japánban jelentősen megnőtt az online vásárlások száma: a Belügyi- és Kommunikációs Minisztérium
felmérése szerint az elmúlt évtizedben megnégyszereződött az egyes családok által elköltött összeg. Manapság szinte bármit
megvásárolhatunk az élelmiszerektől kezdve egészen a háztartási gépekig. A cikkek eladását nagymértékben befolyásolják arangsorok és az internetezők véleménye. A fizetési módok változatosak: fizethetünk bankkártyával, banki átutalással vagy a コン
ビニ üzleteken keresztül (ezek az üzletek a nap 24 órájában nyitva tartanak), de sokan úgy döntenek, hogy utánvéttel fizetnek,
hogy elkerüljék a rossz termékek kézhezvételét, és nem kockáztatják meg, hogy az összeg kifizetése ellenére nem kapják meg aterméket.

2. それは たいへんですね。
Ha valaki bajban van, empátiát mutathatunk az illető felé olyan kifejezésekkel, mint: それはたいへんですね vagy それはこまりま
したね. A たいへんですね kifejezést arra is használhatjuk, hogy együttérzésünkről biztosítsunk valakit, aki nagyon elfoglalt amunkája vagy az iskola miatt és nincs szabadideje. Másrészt a こまる ige a megpróbáltatás, aggodalom, tanácstalanság, haragvagy szégyen érzésére utal, amelyet valamilyen kár vagy kellemetlenség okozott, és ezért, ha múlt időben használjuk (こまりま
した vagy こまった), azt jelzi, hogy ez a helyzet már megtörtént.

38

トピック６ ネットショッピング Internetes vásárlás

だい 12 か こっちの 方が 安いです

B モデルの ほうがねだんは どっち

安いですよ。
が 安いですか。

FORMA

HASZNÁLAT

・この アイロンは 重すぎて、 使いにくいです。

・Kifejezni, hogy valamit nehéz megtenni.

・この アイロンは 軽くて、 使いやすいです。

・Kifejezni, hogy valamit könnyű megtenni.

・A モデルと B モデル（と）、 どちらが 安いですか。

・Két dolgot összehasonlítani.

・B の方が 安いです。

・Kifejezni, hogy két dolog közül melyik az előrébbvaló.

1. この アイロンは 重すぎて、 使いにくいです。 Ez a vasaló túl nehéz, nehéz használni.
Amikor azt akarjuk kifejezni, hogy valamit nehéz megtenni, levágjuk a MASU-forma ～ます végződését és hozzátesszük a ～にくいです-t.
・この アイロンは 重すぎて、 使いにくいです。

Ez a vasaló túl nehéz, ezért nehéz használni.

・この かばんは 大きくて、 しまいにくいです。

Ez a táska nagy, ezért nehéz elpakolni.

Mint láttuk, a 〜 にくい alak utótagként kerül az igéhez. Mivel ez a toldalék önmagában I-melléknév, 〜そうですalakot ölthet, ha sejtést vagy előrejelzést szeretnénk megfogalmazni vele.
・この アイロンは 重すぎて、 使いにくそうです。

Ez a vasaló túl nehéz, ezért úgy tűnik, nehéz használni.

・この かばんは 大きくて、 しまいにくそうです。

Ez a táska nagy, ezért úgy tűnik, nehéz elzárni.

2. この アイロンは 軽くて、 使いやすいです。 Ez a vasaló könnyű, ezért könnyű használni.
Az 1. részben leírtakkal ellentétben, amikor azt akarjuk kifejezni, hogy valami könnyen kivitelezhető, eltávolítjuk az ige
MASU-alakjából a ～ます végződést, és helyette a ～ やすいです -t adjuk hozzá.
・この アイロンは 軽くて、 使いやすいです。

Ez a vasaló könnyű, ezért könnyű használni.

・この 音楽プレーヤーは 使い方が わかりやすいです。

Ennek a zenelejátszónak a használata könnyen érthető.

A 〜 にくい-hez hasonlóan a 〜やすい is I-melléknév, ezért 〜そうです alakot is felvehet.
・この アイロンは 軽くて、 使いやすそうです。

Ez a vasaló könnyű, ezért úgy tűnik, könnyen használható.

・この 音楽プレーヤーは 使い方が わかりやすそうです。

Úgy tűnik, ennek a zenelejátszónak a használata könnyen érthető.

39

3．A モデルと B モデル（と）、 どちらが 安いですか。 Az A-modell vagy a B-modell az olcsóbb?
Amikor egy A és B elemet szeretnénk összehasonlítani, az A と B（と） 、 どちらが〜ですか szerkezetet használjuk (lásd A2-1
L11). Ha ezt használjuk a beszélgetésben, a második と partikula néha kimarad.
・A モデルと B モデル（と）、 どちらが 安いですか。

Az A-modell vagy a B-modell az olcsóbb?

・日本と イタリア（と）、 どちらが 大きいですか。

Japán vagy Olaszország a nagyobb?

Továbbá, beszélt nyelvben használhatjuk a どっち-t, a どちら rövidített alakját (lásd A2-1 L11).
Melyik jobb porszívó, az A vagy a B?

・そうじ機は、A と B、 どっちが いいですか。

4. B の方が 安いです。

A B az olcsóbb.

A 3. részben megfogalmazott kérdések megválaszolásakor az összehasonlítandó elemek valamelyikének megmagyarázásakor
a 〜の方が alakot hozzá kell adni ahhoz az adott elemhez.
・B の方が 安いです。

A B az olcsóbb.

・日本 の方が 大きいです。

Japán a nagyobb.

Ha az összehasonlítás másik elemét nyomatékossá kell tenni ugyanabban a szövegkörnyezetben, a 〜より partikula adódik
hozzá ehhez az elemhez.
・B の方が A より 安いです。

B olcsóbb, mint A.

・日本 の方が イタリア より 大きいです。

Japán nagyobb, mint Olaszország.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Különféle japán boltok
Japánban nagyon sokféle kereskedelmi létesítmény létezik, a nagyobb formátumú áruházaktól és bevásárlóközpontoktól kezdve
egészen a kis családi- és speciális üzletekig (lásd A1 L5). Az áruházak előnye, hogy széles a termékpaletta, és egy adottáruházláncban ugyanazok az árucikkek az országban bárhol megtalálhatók. Másrészt a kis- és szaküzletekre jellemző, hogy
nagyon eredeti ötletek és stílusok vannak jelen, bár kevesebb vásárlóhoz érnek el, ezt közelségükkel és jó ügyfélszolgálatukkal
kompenzálják. Emellett az utóbbi időben megnövekedett az információszolgáltató és az internetes értékesítéssel foglalkozó
vállalkozások száma, és egyre könnyebben találjuk meg a keresett terméket anélkül, hogy fizikailag el kellene menni a boltba.
Mindenesetre tehát bármikor bemehetünk a コ ン ビ ニ-be, megszerezni a legszükségesebbeket, vagy felkereshetünk egy nívós
szaküzletet, az igényeinknek megfelelően.

2. Energiatakarékosság (省エネ)
A 省エネ (し ょ う エ ネ) szó a 省エネルギーrövidítése, és azt jelenti, hogy „alacsony energiafogyasztású”. Melléknévként ishasználható, mint aどちらが省エネですか kérdésben. Egy olyan korban, amikor egyre fontosabb a környezet és az
energiaforrások megbecsülése, elengedhetetlen, hogy az elektromos készülékek a lehető legkevesebbet fogyasszák. A
2011-es nagy kelet-japán földrengés jelentős energiahiányt hozott magával, és azóta is felszólítják a lakosságot,hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az energiamegtakarítás érdekében a légkondicionáló hőmérsékletének
beállításával, a világítás intelligens használatával vagy a munkahelyi öltözködés szabályozásával. A 2000-tól
Japánban értékesített háztartási gépeken, mint pl. légkondicionálók, hűtőszekrények, televíziók, stb.
energiatakarékossági címke (lásd a bal oldali képet) szerepel, amely az alacsony fogyasztás nemzeti kritériumainak való

40

megfelelést is mutatja, például a termék éves elektromos fogyasztását. Működjünk együtt mi is az erőforrások intelligens és
hatékony felhasználásával az energiatakarékosságban.

3. そうかもしれませんね
Ha többé-kevésbé egyetértünk egy másik személy kijelentésével, de nem vagyunk teljesen meggyőződve annak igazáról,használhatjuk a そうかもしれませんね kifejezést. Az L17-ben közelebbről megvizsgáljuk, hogyan fejezzük ki valaminek alehetőségét. A kifejezés első szava, a そう, visszautal valamely korábban elhangzott dologra, mint a そうですね kifejezésben is.
Nagyon hasznos lehet beszélgetés közbeni véleménycserénél.

41

トピック 7

歴史と 文化の 町 Történelmi és kulturális város

だい 13 か この おてらは 14 せいきに たてられました

京都は いいですね。
そうですね。
いつ 来ても 楽しめますね。

FORMA

HASZNÁLAT

・京都は いつ 来ても、楽しめます。

・Elmagyarázni, hogy egy műveletnek ugyanaz az eredménye,・妹と 2 人で 京都に 来ました。

függetlenül attól, hogy mikor hajtják végre.

・京都は 8 世紀の 終わりに てんのうによって つくられました。

・Megadni azoknak a számát, akik csinálnak valamit.
· Elmondani vele, mikor épült egy város vagy épület.

1. 京都は いつ 来ても、楽しめます。 Bármikor is jössz Kiotóba, jól érezheted magad.
Azt jelenti, hogy bármikor szórakozhatunk Kiotóban, évszaktól vagy hónaptól függetlenül, amikor a városba látogatunk. A
beszélgetés témáját a は partikula jelöli. Ezután kerül a kérdőszó, az いつ, amely az időt jelöli, végül a szóban forgó cselekvés
következik, amelynek igéje az alábbi szerkezet szerint jelenik meg: TE-forma+も. Az いつ mellett a 何, どこ vagy だれkérdőszavakat is használhatjuk ezzel a a szerkezettel a "bármi", "bárhol" vagy "bárki" kifejezésére.
・京都は いつ 来ても、楽しめます。

Bármikor is jössz Kiotóba, jól érezheted magad.

・京都は どこに 行っても、おもしろいです。

Kiotóban bárhová is mész, érdekes.

・京都は 何を 食べても、 おいしいです。

Kiotóban bármit is eszel, finom.

2. 妹と 2 人で 京都に 来ました。 A húgommal ketten jöttünk Kiotóba.
Ha a で-t az emberekre használatos számlálószó mögé helyezzük, akkor azt jelezzük, hogy összesen hány személy hajt végre
egy cselekvést. Ezért amikor azt mondja valaki, hogy 家族 4 人, akkor rámutat arra, hogy a beszélő is beleszámít a számításba.
・妹と 2 人で 京都に 来ました。

A húgommal ketten jöttünk Kiotóba.

・家族 4 人で 京都に 来ました。

A családommal négyen jöttünk Kiotóba.

A 友だちと kifejezés と partikulája azokat a társakat jelöli, akikkel a cselekvést végrehajtják, ezért itt a szám nem foglalja
magába a mondat alanyát.
・友だち 2 人と 京都に 来ました。

Két barátommal jöttem Kiotóba.

42

3. 京都は 8 世紀の 終わりに つくられました。 Kiotó a 8. század végén épült.
Ezzel a kifejezéssel azt fejezzük ki, hogy mikor épült például egy város, épület vagy mikor készült egy műalkotás. Itt a figyelem
arra irányul, hogy mikor történt a cselekvés, és nem arra, hogy ki végezte el azt. Ebben az esetben az ige szenvedő formában
jelenik meg. Ha meg akarjuk jelölni a cselekvés végrehajtóját, tegyük mögé a によって partikulát.
・京都は 8 世紀の 終わりに つくられました。

Kiotó a 8. század végén épült.

・このおてらは しょうぐんによって たてられました。

Ez a buddhista templom a sógun által lett építve.

Másrészt, ha azt akarjuk jelezni, hogy valami ismert vagy híres, akkor a (～ の + főnév) kifejezést használjuk, majd hozzáadjuk a
として kifejezést.
・まいこさんの町として、よく しられています。

A maikók (gésajelöltek) városaként ismert.

A szenvedő szerkezet képzése
・ I. CSOPORTAz /i/ a ます előtt /a/-ra változik és utána kerül a れます.
かきます

→

かかれます

íródikはこびます→ はこばれます

szállítódik

つくりますelkészül (készíttetik)→ つくられますAz /i/ a ます előtt /wa/ -ra változik és utána kerül a れます.
うたいます → うたわれますéneklődik

・II. CSOPORT
Levágjuk a ます –t a MASU-formából és hozzátesszük a られます-t.
たてます →

たてられますmegépül

・III. CSOPORT
A következő változások történnek:
します→ されますcsinálódik

きます→jövődik

こられます

Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán történelme
Röviden összefoglaljuk Japán történelmét a jelenkorig. Körülbelül a 7. században a császár alakja körül kialakult egy államforma,az ország irányítási rendszere. A magas rangú hivatalnokok egy része a nemesség tagjaiból állt, amely idővel politikai hatalomra
tett szert. Többé-kevésbé ebben az időszakban egyeztek meg Japán neveként a 日本 szóban. A 9. századtól kezdődően Japán
saját kultúrája indult virágzásnak: megjelent a kana írás és a nők alkotta irodalmi művek. A kultúra és az életmód fokozatosan
sajátosan japán irányba fejlődött. A nemesség által uralt időszak a 12. században átadta helyét a harcosok vagy a 武士(ぶし)rétegkorszakának. Ez a kifejezés azokat jelentette, akik korábban fegyvert hordtak és katonai erőt alkalmaztak, akiket akardforgatás vagy けんじゅつ (a jelenlegi けんどう) mesteri tudása különböztette meg a többiektől. Bár a "szamuráj" szót az
egész világon ismerik, ez csak a harcosok egy típusára vonatkozik. Ebben a katonaság által uralt időszakban a hatalomért
folytatott harcok miatt számos háborús konfliktus robbant ki. A három legismertebb személyiség Japán történetében Oda
Nobunaga, Toyotomi Hideyoshi és Tokugawa Ieyasu, akik közel egy évszázados csaták után elhozták a békét az országba.

43

Legvégül Ieyasu átvette az irányítást az egész ország felett, megalapította a kormányát Edóban (a mai Tokióban), melynek
hatalma 260 évig tartott. A Tokugawa-sógunátus közel két évszázadon át megtiltotta a külföldre utazást, korlátozta akülkereskedelmet és azt csak bizonyos nemzetekkel engedélyezte. Aztán 1868-ban megalakult a Meidzsi-kormány, ésmegkezdődött az ország modernizációja.

2. 源氏物語（げんじものがたり）
A Genji Monogatari egy regény, a japán irodalom történetének elismert remekműve. A 11. századi művet Murasaki Shikibunak
tulajdonítják, aki a korabeli császár feleségét, Fujiwara Michinaga lányát szolgálta. Ez egy hosszú regény, amelynek cselekménye
70 évig tart, és amelyben több, mint 500 szereplő szerepel. A műben nagyszámú waka-vers (Japán saját költői műfaja) található,
amelyek akkoriban rendkívül népszerűek voltak. Többek között a szereplők érzékletes pszichológiai leírása, gyönyörű stílusa vagya cselekmény kidolgozásának tökéletessége az, amiért a japán irodalom csúcsának tartják. Ma már körülbelül húsz nyelvre
fordították le. Van magyar verzió is, tehát mindenkinek érdemes elolvasni!

3. Kiotó
Kiotó a 8. század közepétől volt több, mint egy évezredig Japán kulturális, gazdasági és politikai központja. Emiatt a város
történelmi templomok és szentélyek sokaságának ad otthont. Kiotóban jelenleg 17 ilyen helyszínt nyilvánítottak a Világörökség
részévé. Ezen kívül néhány több száz éve ünnepelt fesztivált még ma is rendeznek. A legismertebb a kiotói három nagy fesztivál:
Aoi Matsuri (májusban), Gion Matsuri (júliusban) és Jidai Matsuri (októberben). Miközben a felvonulásokat szemléljük, ahol arésztvevők eredeti, hagyományos ruhákat viselnek, úgy érezzük, visszautaztunk az időben. Kiotó ma már nemcsak a japánok,hanem a Japánba látogató külföldi turisták körében is nagyon népszerű úti cél

4. Kiotó utcái
Kiotó városának utcáit egy északról délre és keletről nyugatra keresztező hálózat alapján építették ki. A japánok gyakran egy gotáblához hasonlítják. Ritka Japánban a ilyen város, ahol az utcák rácsmintázatúak. Ezenkívül a legtöbb út saját névvel rendelkezik.
Magyarországon ez természetesnek tűnik, de a japán nagyvárosokban meglehetősen ritkák a nevet viselő utcák. Az egyes utak
nevének megtanulásához még segítő dalok is vannak. Amint látjuk, Kiotóban sok olyan sajátosság van, amit az ország más
városaiban nem találhatunk meg, így ha elmegyünk látogatóba, a sajátosságaira odafigyelve élvezhetjük a várost.

5. Kiotó miért “fu”?
A modern Japán 47 közigazgatási egységre vagy 都道府県(とどうふけん) –re tagolódik. Ezek túlnyomó többségét, 43-at 県-nek (けん) hívják, míg Kiotót Oszakával együtt 府-nek (ふ)-nek hívják. Ez a két kifejezés egyenértékű fordítható szintén megyének(prefektúra) is, de a kettő közötti különbség történelmi eredetű. 1867-ben megalakult a Meidzsi-kormány, az összes tartományt 県-re nevezték át, kivéve Kiotót, Tokiót és Oszakát, amelyek az összesen tíz, a 府-t használó régióhoz tartoztak. Úgy gondolják, hogya kormányzat nagyobb fontosságú régióknak tekintette őket, amiért megengedték e háromnak, hogy megtartsák korábbi
elnevezésüket. Ezt követően a főváros, Tokió 都 (と) lett, így jelenleg a 府 elnevezést csak Kiotóban és Ószakában őrizték meg.
Míg korábban a 県 és a 府 megkülönböztetése a hely relatív fontosságán alapult, ma már nincs különbség a két név között.

44トピック 7 歴史 と 文 化の 町 Történelmi és kulturális város

だい 14 か この 絵は とても 有名だそうです

この やきもの、
こくほうだそうです。

きれいですね。

FORMA

HASZNÁLAT

・この 絵は 日本で 一番 古い マンガだそうです。

・Megosztani egy információt másokkal.

・イベントを 知らせるために、カレンダーを 作ります。

・Elmondani egy cselekvés célját.

・おみやげを 買いたい 人の ために、店が あります。

・Elmondani, hogy valami bizonyos személyek számára készült,
vagy létezik.

・受付に イベントカレンダーが おいてあります。

・Jelezni, hogy egy állapot valakinek a szándékos cselekedetéből
ered.

1. この 絵は 日本で 一番 古い マンガだそうです。 Állítólag ez a kép a legrégebbi japán manga.
Ezt a kifejezést arra használjuk, hogy olyan információkat továbbítsunk egy másik személynek, amelyeket láttunk, olvastunk
vagy hallottunk. A szerkezet felépítése: egyszerű formájú kifejezés + そうです.
① Igés szerkezet (egyszerű alak) + そうです
・おしろの 中に 入ることが できるそうです。

Állítólag be lehet menni a várba.

・きんかくじは 14 せいきに たてられたそうです。

A Kinkakuji (Aranytemplom) állítólag a 14. században épült.

・この 絵は だれが かいたか わからないそうです。 Állítólag nem tudni, ki festette ezt a képet.
② I-mellékneves szerkezet (egyszerű alak) + そうです・あの みせの まっちゃの おかしが おいしいそうです。 Állítólag annak a boltnak a zöld teás süteménye finom.
・京都 りょこうは おもしろかったそうです。

Állítólag érdekes volt a kiotói utazás.

③ NA-mellékneves szerkezet (egyszerű alak) + そうです
・まいこさんが きれいだったそうです。

Állítólag a maikók (gésajelöltek) nagyon szépek voltak.

・ゆうぜんの きものが ゆうめいだそうです。

Állítólag a yúzen-kimonók híresek.

④ Főneves szerkezet (egyszerű alak) + そうです・この やきものは こくほうだそうです。

Ez a kerámia állítólag nemzeti kincs.

・それは 日本で 作られた がっきじゃないそうです。 Állítólag ez nem egy Japánban készült hangszer.
〈Vigyázat!〉Ha a そうです kifejezést valamilyen módon összegyűjtött információ jelzésére használjuk, akkor általában jelen időállításban használják. Másrészről, amikor múlt időről vagy tagadásról van szó, akkor a そうです előtti elem változik meg.

45

○ これは

日 本 で 作 られ た がっきじゃないそうです。

× これは

日 本 で 作 られ た がっきだそうじゃないです。

○ 京都のりょこうは おもしろかったそうです。

× 京都のりょこうは おもしろいそうでした。

Óvatosnak kell lennünk, amikor egy igét, melléknevet vagy főnevet az itt látható そうです alakhoz kapcsolunk, mert ez eltér attól,
amikor ezt a kifejezést valami vagy valaki megjelenésén alapuló feltételezés kifejezésére használjuk (lásd A-1 L12, A2 -2 L2)
Az a sütemény finomnak tűnik.

その おかしは おいしそうです。(feltételezés)

その おかしは おいしいそうです。(olvasott/hallott információ) Állítólag az a sütemény finom.

2. イベントを 知らせるために、カレンダーを 作ります。 Készítünk egy naptárat, hogy értesítsük az eseményekről.
Ezt a szerkezetet arra használják, hogy jelezzék, milyen célból történik valami. A szerkezetet így használják: (ige egyszerű
alakban) + ために 、 (a cselekvés a cél elérése érdekében tett dolog).
・てんじひんについて しるために、パンフレットを よみます。
・この ちゃわんは お茶を 飲むために、作られました。

Elolvasom a prospektust, hogy megismerjem a műtárgyat.
Ez a csésze azért készült, hogy teát igyanak belőle.

3. おみやげを 買いたい 人の ために、店が あります。 Vannak boltok azoknak az embereknek a számára, akik
szuvenírt akarnak vásárolni.
Ezzel a szerkezettel azt mondják, hogy bizonyos emberek számára létezik vagy készült. Először a célszemélyt fejezzük ki a(főnév) + の + ために szerkezettel (lásd L10), majd a célszemély számára létező dolog vagy cselekedet következik.
・15 人いじょうの グループで 来た 人の ために、わりびきが あります。 A 15 vagy több fős csoportok számára kedvezmény van.
・びじゅつ館に よく 来る 人の ために、「年間パスポート」が あります。
Azoknak a számára, akik gyakran járnak a szépművészeti múzeumba, éves bérlet van.
・博物館に 来た 人の ために、てんじひんの 説明を します。 Azoknak a számára, akik a múzeumba jöttek, mesélünk a műtárgyakról.

4. 受付に イベントカレンダーが おいてあります。 A recepción el van helyezve az eseménynaptár.
Ezzel a kifejezéssel azt írjuk le, milyen az a jelenlegi állapot, amely valaki cselekedetének eredménye. Az aktuális állapot
jelzésére a szerkezet (ige TE-forma) + あります formában használatos. Ha a mondat végére a よ-t tesszük, enyhe
figyelmeztetéssel jelezhetjük, vagy olyan információkat adhatunk meg, amelyekről úgy gondoljuk, hogy azokat
beszélgetőpartnerünk nem vette észre.
・入り口に イベントの ポスターが はってあります。

A bejáratnál ki van ragasztva az esemény plakátja.

・ここで しゃしんを とっちゃ だめです。ここに、撮影禁止と 書いてありますよ。

Itt nem szabad fényképezni. Ki van ide írva,hogy “Fényképezni tilos!”.
Amikor engedélyt akarunk kérni egy művelet végrehajtásához, a TE-formájú igét használjuk a ・ ・ ・ てもいいですか(lásd A2-1 L14) szerkezettel.
・A: にんぎょうに さわっても いいですか。

Megérinthetem a bábukat?

B: さわるのは、ちょっと・・・。あそこに、「さわらないで下さい」と 書いてあります。

Megérinteni... khm... Az van oda

írva, hogy “Kérjük, ne érintse meg!”.

46

Nyelvi-kulturális sarok
1. 禁止、ご遠慮下さい
禁止（きんし）: A 禁止 (tilos) szó azt jelzi, hogy valamit nem lehet semmilyen feltételek mellett sem megtenni. Gyakori, hogy
hozzáteszik egy két kandzsiból álló szóhoz, amely azt jelöli, amit tilos megtenni.
しゃしんを とる → 撮影する → 撮影 ＋ 禁止 → 撮影禁止 Fotózni tilos!
ご遠慮下さい（ごえんりょください）: A ご 遠慮下さい (lásd L8) kifejezést arra használjuk, hogy valakit eltántorítsunk valamitől. Akkor
használatos, ha gyengéden és udvariasan a tudtára akarjuk adni valakinek, hogy hagyjon abba egy cselekvést. Ezzel akifejezéssel nem érzékelhető egy, a 禁止-hez hasonló szabály megléte, de alkalmazása során a befogadótól elvárják, hogyátgondolja, hogy amit csinál, az helyes-e vagy helytelen, és saját magát szabályozza.

2. 文化財（ぶんかざい） Kulturális javak
Ez a kifejezés arra a nagy értékű örökségre utal, amely az emberiség hosszú története során felbukkant, és amelyet a mai napig
továbbadnak. Japánban a nagy történelmi, művészeti vagy tudományos értékű tárgyi javakat, például épületeket (templomok és
szentélyek), szobrokat (buddhista szobrok stb.) vagy kézműves tárgyakat vagy írásos dokumentumokat "Materiális Kulturális
Javaknak" nevezik. Másrészt az „immateriális kulturális javak” olyan nagy történelmi vagy művészeti jelentőségű szellemiörökségből állnak, mint például a színház, a zene vagy a kézműves technikák. Szintén védelem alatt állnak a "népszerű kulturális
javak", amelyek olyan elemekből állnak, amelyek elengedhetetlenek a japán emberek mindennapi életének fejlődéséhez, mintpéldául az előadóművészet folklórja vagy az élelmiszerekhez, ruházathoz, lakhatáshoz kapcsolódó hagyományos felhasználásokés szokások, vallás, hit stb., valamint a "Műemlékek", a nagy művészi vagy esztétikai értékű tárgyak, mint például ősi sírok,kastélymaradványok, kertek, hidak vagy festői helyek. Ez utóbbi csoportba tartoznak a "természeti emlékek" is (mint például aritkaságuk miatt nagy értékű növények). Az említett négy kategória mellett az örökségek még további két típusba sorolhatók:"Kultúrtájak" és "Hagyományos épületcsoportok”.
国宝（こくほう） Nemzeti kincs: Japán Oktatási, Kulturális, Sport-, Tudományos és Technológiai Minisztériuma „Nemzeti
kincs”-nek hívja azokat a javakat, amelyeket az egész bolygó számára nagy értékű kulturális örökségnek tart. Ugyanígy az „Élőnemzeti kincs” címet kapják azok a művészek és tanárok, akik művészi vagy kézműves technikákat sajátítottak el, és akiket az állam
a szellemi kulturális örökség védelmezőjeként ismer el.

3. A hagyományos japán kultúra
Hagyományos kultúrának nevezzük mindazt, amely a történelem során kialakult. Japán hagyományos kultúrája számos elemettartalmaz, most egy rövid válogatást mutatunk be.
書（しょ）: Ebbe a kategóriába tartoznak az írott művek, például szövegek vagy versek. Az ókori japán költészeti antológia, a Kokin
Wakashuu (905-ből) jól ismert nemzeti kincs. A történelmileg fontos személyek levelezésen és szövegein túl olyanok is szerepelnek
is, mint a 書 家 （しょか） néven ismert kalligráfusok művészi érzékkel megalkotott művei.
絵 (festészet): Japánban már az ősidők óta fejlődnek a különféle festési technikák. Már régebben is voltak papírtekercsre készült(emakimono) vagy falra akasztható művek (kakemono). Az új stílusok érkezésével és a történelmi háttér változásával a japán
festészetben csodás alkotások jelentek meg, amelyekhez bőségesen használtak arany- és ezüstfóliákat. Jó példa erre a „Fuujin Raijin
Zu Byoobu” paraván, amelyet nemzeti kincsnek nyilvánítottak, és a KATSUDÓ könyv 108. oldalán látható
人形 Bábok : Ezek a tárgyak emberformájúak. A Japánban talált legrégebbi agyagfigurák 土偶（どぐう）, körülbelül 10 000 évvel
ezelőtt készültek. A 埴輪（はにわ） babák, amelyeket a KATSUDÓ tankönyv 108. oldalán láthatunk, a kőkorszakból valók (kb.

47

3.-6. század közepe). A kimonót viselő, művészi vagy díszítő célokat szolgáló babákat csak a Muromachi-korszakban (13361573) kezdték el készíteni.
焼き物（やきもの） Kerámiák: Ez a szó a föld dagasztásával és kiégetésével készült tárgyakra vonatkozik. Japánban lehet találni
mindenféle agyagedényt, cserépedényt, porcelánt, ezeket több mint 10 000 éve használják. Japánban a やきもの kifejezésben
szereplő tárgyak, bár mindegyik kerámia, a felhasznált anyagtól, annak előkészítésétől vagy kiégetésétől függően eltérő
elnevezést kaphatnak. Néhány híres példa a kerámiára a 瀬戸焼（せとやき）, 備前焼（びぜんやき és a 九谷焼（くたにやき）
Aichi, Okayama és Ishikawa prefektúrából.
織物（おりもの）Szőttesek: Ez a szó magában foglalja a fonott szöveteket, valamint az ezekből készült ruhákat is. A japán textíliák
a kimonó kultúrája mellett fejlődtek ki. Különböző típusok léteznek, például selyemből vagy nyárra átlátszó anyagból készültek,
finom egyenetlenségekkel és télire valók. A KATSUDÓ tankönyv 108. oldalán található fotón lévő kelméből készült Toyotomi
Hideyoshi harci köpenye, 16. századi perzsa kilim (egy egyszerű, szöszmentes szövésű szőnyeg) felhasználásával. Toyotomi
Hideyoshi katonai parancsnok volt, aki 1585 és 1603 között egyesítette Japánt.
西陣織（にしじんおり）: Híres kiotói textil. Így nevezik azt a festett selymet, amelynek gyártása Kiotóban kezdődött a 16. századelső felében.
友禅（ゆうぜん）: Ismeretes a szövetre történő nyomtatás és festés olyan technikája, amely bővelkedik a növények, állatok,használati tárgyak, tájak stb. egyszerűsített és görbe vonalú motívumaiban. Ez a leghíresebb festési módszer Japánban. A
Kiotóban készült darabokat kyó-yúzen-nek, míg az eredetileg Kaga tartományban (jelenlegi Ishikawa megye) kifejlesztett
technikával készült darabokat kaga-yúzennek nevezik.
道具（どうぐ） Eszközök: Ez a szó adott célra használt tárgyakat jelöl. A japán kultúrával és hagyományos művészetekkel
kapcsolatos eszközökben lehetőség nyílik a japán stílus és esztétika megfigyelésére. Például vannak olyan edények, mint a 硯（すずり）, egy kődarab, amely a kalligráfiában használt ecset megnedvesítéséhez szükséges tintát tartalmazza. Másokat, mintpéldául a つげ櫛（つげぐし）, amely a frizura rögzítését szolgálja, vagy a かんざし, hajdísz, a maikók még ma is használják. A
nemzetközileg a japán kultúra egyik elemeként ismert teaszertartás során több, mint 15 különféle eszközt használnak.
漆（うるし） Japán lakk: Természetes eredetű gyantás anyag. Nagyon fáradságos munka az előállítása. Az ezzel az anyaggal
lakkozott tárgyakat 漆器 （しっき）-nek nevezik, és fényes fekete színüket nagyra értékelik.
蒔絵（まきえ）: Ezek az 漆 （うるし） lakkal rajzolt motívumok. Az eredeti, Japánból származó technika abból áll, hogy az aranyvagy ezüstport felkenik a még friss lakkra, és a felület polírozásával befejezik a mintát.
螺鈿（らでん）: Ez a technika abból áll, hogy a puhatestűek, például a アワビ (tengeri fülcsiga) vagy a ヤコウガイ (márványos
csiga) finomra csiszolt gyöngyházát egy már lakkozott felületre ágyazzák, amelynek gyöngyszerű felszíne gyönyörű fehér és kék
csillámokat eredményeznek.
町屋（まちや）: Így nevezik azokat az üzleteket, amelyek a város utcájára néznek, és amelyek általában keskeny, de mélyen
benyúló homlokzattal rendelkeznek. A kiotóiakat 京町屋（きょうまちや）-nak hívják. Ezek a keskeny homlokzatú és nagy
mélységű épületek うなぎのねどこ (szó szerint „angolnaágyás”) néven is ismertek.
抹茶（まっちゃ）: Ez egyfajta porított zöld tea, amelyet a növény leveleinek őrlésével állítanak elő, miután azokat gőzölték és
szárították. Ez a szó arra az italra is vonatkozik, amelyet ennek a pornak a forró vízzel való hígításával nyernek. Amellett, hogy ateaszertartás során fogyasztják, széles körben elterjedt a japán édességek elkészítésénél is. Ebből az alapanyagból készül aMagyarországon is kóstolható zöld teás fagylalt.

48

トピック 8 せいかつと エコ

Életmód és környezettudatosság

だい 15 か 電気が ついたままですよ
私は だいどころからあぶらを ながさない
どんな エコかつどうをように しています。

していますか。

FORMA

HASZNÁLAT
・Elmondani, hogy egy nem kívánatos dolog változatlanul
folytatódik.

・会議室の 電気が ついたままです。
・私は 自分の はしを 使うように しています。

・Elmondani, hogy igyekszünk valamit rendszeresen megtenni.

・私は わりばしを 使わないように しています。

・Elmondani, hogy valamit mire használunk vagy mire jó.

・自分の はしは、 ごみを へらすのに いいです。

1. 会議室の 電気が ついたままです。 A tárgyaló teremben a villany bekapcsolva maradt.
Az (ige TA-forma) + ままです szerkezetet használjuk annak kifejezésére, hogy egy nem kívánatos állapot változatlanul
fennmaradt.
・コンピューターが ついたままです。

A számítógép bekapcsolva maradt.

Amikor valakit figyelmeztetni akarunk, a mondat végén a よ partikulát használjuk.
・A: マリアさん、ドアが あいたままですよ。

Maria, nyitva maradt az ajtó!

B: あ、すみません。 すぐ しめます。

Elnézést, rögtön becsukom.

2. 私は 自分の はしを 使うように しています。 Igyekszem a saját evőpálcámat használni.
私は わりばしを 使わないように しています。 Igyekszem nem az eldobható evőpálcákat használni.
Annak jelzésére, hogy rendszeresen igyekszünk megtenni valamit, az (ige szótári alak) + ようにしています szerkezetet
használjuk.
・だいどころで 使う 水を へらすように しています。

Igyekszem csökkenteni a konyhában felhasznált víz mennyiségét.

Másrészt, ha azt akarjuk kifejezni, hogy megszokásból igyekszünk elkerülni valamit, akkor a (NAI-formájú ige) + ようにしていま
す szerkezetet használjuk.
・電気じどうしゃに 乗って、 空気を よごさないように しています。 Elektromos autóval járok, igyekszem nem szennyezni a levegőt.
A できるだけ használatával jelezzük, hogy a lehető legnagyobb mértékben erőfeszítéseket teszünk.
・できるだけ かいだんを 使うように しています。

Amennyire lehet igyekszem a lépcsőt használni.

49

3. 自分の はしは、 ごみを へらすのに いいです。 Arra jó a saját evőpálca, hogy csökkentsük a szemetet.
Ha azt mondjuk, hogy egy dolog valamire szolgál vagy segít valaminek az elérésében, akkor a ... は 、 (ige szótári alak)+ の + にいいです, vagy a … は 、 (ige szótári alak) + の + にやくにたちます szerkezetet használjuk.
・コンポストは 食べ物の ごみを へらすのに いいです。 A komposzt arra jó, hogy csökkentsük az élelmiszerhulladékot.
・グリーンルーフは ビルの 温度を さげるのに やくに たちます。 A zöld tetők arra jók, hogy az épület hőmérsékletét csökkentsük.
Annak kifejezésére, hogy egy dolgot mire használunk, az alábbi szerkezetet használjuk: …は、(ige szótári alak) の + に使います.
・ソーラーパネルは 電気を つくるのに 使います。

A napelemeket áram előállítására használják.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Tárgyas és tárgyatlan igék
A japán nyelvben az igék két típusba sorolhatók: tárgyatlan és tárgyas. Tárgyatlan igék azok, amelyeknek nincs közvetlen tárgyuk,
mint a 買い物に行きます és a 友だちと会います példákban. A tárgyas igéknek van tárgya, mint például a すしを食べます és a
パソコンを使います esetében. Sok esetben párban fordul elő a tárgyas és a tárgyatlan változat. Íme egy válogatás a 15. leckében
megjelenő igepárokból. Sajnos a japán nyelv itt kicsit máshogyan működik, mint a magyar.
Tárgyatlan ige

Tárgyas ige

電気が つきますfelkapcsolódik a villany

電気を つけますfelkapcsolni a villanyt

水が 出ますkijön a víz

水を 出しますkiengedni a vizet

ドアが あきますkinyílik az ajtó

ドアを あけますkinyitni az ajtót

スイッチが 入りますfelkapcsolódik a kapcsoló

スイッチを 入れますfelkapcsolja a kapcsolót

Tárgyatlan igéknél a が partikulát, tárgyas igéknél pedig az を partikulát használjuk.

2. A szemétcsökkentés 3 R-je
Japán az Egyesült Államok után a világ legnagyobb hulladéktermelője. A konténerek adják az ország szemétmennyiségének
60%-át. A hulladék mennyiségének csökkentéséről szóló vita létfontosságú, és e cél elérése érdekében szükség van a „három
R” betartására. Az első az „újrafelhasználás” (reuse), vagyis a szükségesnél kevesebb hulladékot termelhetünk, haújrafelhasználunk egy terméket. Vásárolhatunk például olyan edényeket, amelyek újratölthetőek: egy üveget kimoshatunk és
annyiszor használhatunk, ahányszor csak akarjuk. Olyan tárgyakat is elvihetünk egy használtcikk-boltba, amelyeket mi már nem
használunk, de amelyeket még mások használhatnak. A második R a „csökkentés” (reduce): már a legelejétől kezdve ahulladékképződés csökkentése. Például vigyünk magunkkal egy öko-táskát a szupermarketbe, és utasítsuk el a pénztárnál kínált
táskákat, vagy ne vegyünk olyan termékeket, amelyekre nincs szükségünk. Az utolsó R az „újrahasznosítás” (recycle). Az
újrahasznosítás a már megtermelt hulladék hatékony felhasználásának utolsó eszköze, a hulladék regenerálásából és termékként
történő újrafelhasználásából áll, amely, ha csak úgy kidobnák, egyszerű szemétté válna. Ilyen például a kartonbólújrahasznosítható új kartonpapír, az újságokból pedig több újság vagy más papírtermék készíthető. Sok újrahasznosított hulladék
ugyanazt a formát ölti, mint előző állapotában, de másokból teljesen más árut lehet készíteni. Ilyen a PET-palack is, amit
sokféleképpen lehet újrahasznosítani: például ruházatként, szőnyegként. Japánban kiterjedt jogszabályok támogatják ezt agyakorlatot, külön törvény van a csomagolás újrahasznosítására, egy másik a háztartási gépekre és megint egy az autókra, hogy

50

csak néhány példát említsünk.

3. A szemét kidobásának módja Japánban
Gondoljunk bele egy pillanatra, hogy hány különböző kategória van a szemét elkülönítésére a lakhelyünkön. Itt most bemutatjuk,
hogyan kell ezt csinálni Ichikawa városában, Chiba prefektúrában, ahol a hulladékot 12 típusra osztják szét: (1) éghető hulladék,(2) éghetetlen hulladék, (3) mérgező hulladék (4) műanyag edények (5) újságok, (6) magazinok, (7) karton, (8) papírtáskák (9)textil (10) üveg (11) dobozok és (12) nagyméretű tárgyak. Az éghető szemetet heti három napon gyűjtik, a többit pedig csak egy
napon. A szemetet azonban nem elég csak úgy szétválogatni. Például a papírdobozokból el kell távolítani a gyümölcslé
dobozának tetején lévő műanyag darabot; ugyanígy egy jegyzetfüzet gyűrűit is külön kell venni a papírtól. Hasonlóképpen, azújrahasznosítás megkönnyítése érdekében el kell távolítani a kupakokat és a címkéket a palackokról és dobozokról, de nem
felejthetjük el az üvegek szín szerinti elkülönítését sem. Ha ez még nem lenne elég, az (1), (2) és (4) típusú hulladékokat minden
esetben külön zsákba kell dobni, és a meghatározott napon reggel nyolc óra előtt egy meghatározott helyen lerakni. Ezeket a
speciális zsákokat a város önkormányzata évente kétszer biztosítja, de ha elfogynak, meg kell vásárolni őket, hiszen a kukásautó
nem gyűjti be a nem a szabályos zsákba helyezett hulladékot. Amint látjuk, Japánban a szemét kidobásának rendszere bonyolult,
sok munkát és időt igényel.

4. もったいないです。
Ez egy gyakran használt kifejezés Japánban, és köztudott, hogy más nyelvekre történő fordítása gyakran problémás. A もったい
szóval valaminek a belső értékére utalunk, így amikor azt mondjuk, hogy も っ た い な い , sajnáljuk, hogy ez az érték
elpocsékolódott anélkül, hogy kihasználnánk. A もったいない például olyan érzés, amikor kidobunk egy még hasznos készüléket,vagy amikor eldobjuk a még ehető élelmiszereket. Wangari Maathai kenyai környezetvédelmi aktivista, aki 2004-ben Nobelbékedíjat kapott, 2005-ben a Kiotói Egyezmény miatt Japánba utazott, és először hallott a もったいない kifejezésről. Látogatása
során ez mélyen megihlette, majd kampányt folytatott, hogy e kifejezés szellemiségét elterjessze az egész világon. A kifejezésemellett tökéletesen visszaadja a hulladékcsökkentés 3 R-jét is.

51

トピック 8 せいかつと エコ Életmód és környezettudatosság

だい 16 かフリーマーケットで 売ります

ふくが きられなく なったら、どうしますか。

フリーマーケットで
うります。

FORMA

HASZNÁLAT
・Kifejezni, hogy egy ruha hordhatatlanná vált, például kicsi lett vagy

・服が 着られなく なりました。

régi.
・Megkérdezni, hogy egy olyan helyzetben, amikor egy ruha

・服が 着られなく なったら、どうしますか。

horhatatlanná vált, például kicsi vagy régi lett, mit lehet tenni.
・Kifejezni, hogy valaki valamit felhasználva csinált egy másik

・ゆうこさんは ネクタイを バッグに しました。

dolgot.
・Elmondani, hogy valami egy másik dologgá vált.

・ペットボトルが 服に なりました。

1. 服が 着られなく なりました。 A ruha hordhatatlanná vált.
Ezt a kifejezést akkor használjuk, ha azt akarjuk mondani, hogy már nem viselhetünk egy ruhát, mert az például már kicsi vagyrégi. Úgy áll össze, hogy az ige ható ige alakja tagadó formájának a végén lévő い-t, azaz a ～（られ）ない-t, く-vel helyettesítjük,
és hozzáadjuk a なりました-t (lásd L11). A ～（られ）ない tagadó formájú ható igét úgy állítjuk elő, hogy eltávolítjuk a るvégződést a ～（られ）る állító ható ige alakból, és a ない-t tesszük a helyére (lásd RIKAI 173. oldal).
・子どもが 大きくなって、 服が 着られなく なりました。

A gyerek megnőtt és már nem tudja hordani a ruhát.

・サイズが 変わって、 スカートが はけなく なったので、Más lett a méretem és nem tudom már hordani a szoknyát, ezért

妹に あげました。

a húgomnak adtam.

2. 服が 着られなくなったら どうしますか。 Mit csináljunk, ha már nem tudjuk hordani a ruhát?
Ezt a kifejezést akkor használjuk, ha már nem tudunk viselni egy ruhadarabot, mert elavult, kicsi stb. (1. mondat), ésszeretnénk megkérdezni, mit tehetünk (2. mondat). Ehhez az 1. mondat tagadó formájú ható ige alakban lévő főigéjében a～（られ）ない végén lévő い helyére く kerül, és az utána következő, egyszerű múlt idejű alakban (TA-forma) lévő なっ
た igéhez odatesszük a ら –t (lásd L7).
・服が きられなく なったら、 きょうだいや しんせきに あげます。
Ha már nem tudom hordani a ruhát, odaadom a testvéreimnek vagy a rokonaimnak.

52

・タオルが よごれて つかえなく なったら、 そうじの ときに 使います。
Ha a törölköző bekoszolódott és emiatt használhatatlanná vált, takarításkor használom.
Továbbá az 1. mondatban a következőket is kifejezhetjük a (az ige egyszerű múlt idejű alakban) vagy a (NA-melléknév) + なる
múlt idejú alakjának használatával. Az első esetben a こわれる igét használjuk, amely egy tárgy állapotának megváltozását jelzi,és arra utal, hogy a változás miatt valami nem tudja betölteni a funkcióját, míg a második esetben van egy (NA-melléknév) +なる
szerkezetünk a ひつようになる kifejezésben, ami azt jelenti, hogy valami, amire eddig nem volt szükség, szükségessé válik. Hakérdő mondatot akarunk alkotni, a どうしますか kifejezést használjuk a 2. mondatban.
・テレビが こわれたら、しゅうりして 使います。

Ha elromlik a tévé, megjavítom és használom.

・きものが ひつように なったら、レンタルショップで 借ります。 Ha kimonóra van szükség, a kölcsönzőből kölcsönzök.
Mit csinálsz, ha már nem tudod hordani a ruhát?

・服が 着られなくなったら、どうしますか。

3. ゆうこさんは ネクタイを バッグに しました。 Yúko a nyakkendőből táskát készített.
Ezt a fajta kifejezést arra használják, hogy valaki egy tárgyból (1. főnév) egy másikat (2. főnév) állított elő, környezettudatossági
okokból.
・着られなく なった きものを スカートに しました。

A hordhatatlanná vált kimonóból szoknyát csináltam.

・こわれた かさを バッグに しました。

Az elromlott ernyőből táskát csináltam.

4. ペットボトルが 服に なりました。 A PET-palackból ruha lett.
Ha azt akarjuk elmondani, hogy egy tárgyat (1. főnév) egy másik tárggyá (2. főnév) alakítottak át, akkor a (1. főnév) が (2. főnév)になりました szerkezetet használjuk. A 3. pont szerkezetétől eltérően itt arra utal, hogy a cselekvés végrehajtója lényegtelen.
・ネクタイが バッグに なりました。

A nyakkendőből táska lett.

・シャツが エプロンに なりました。

Az ingből kötény lett.

Nyelvi-kulturális sarok
1. フリーマーケット (bolhapiac)
A 90-es évek óta szerveznek Japánban bolhapiacokat, amely vonzza a családokat és a fiatalokat. Ezeken a piacokon nemcsak
a hivatásos kereskedőknek van standjuk, hanem magánszemélyeknek is, akik némi ellenérték fejében olyan háztartási cikkeketárusítanak, amelyekre már nincs szükségük. Bár hulladékról van szó, ez nem feltétlenül jelenti azt, hogy a használat során sérültek
volna vagy elhasználódottak lennének: lehetnek vadonatúj termékek, ajándékok vagy kézműves termékek is. Minden
megtalálható: bútorok, elektromos készülékek, étkészletek, különféle mindennapi használati cikkek, ruhák, játékok, könyvek, CDk, sportszerek, szabadidős és hobbifelszerelések, élelmiszerek, régiségek... Míg azok a hagyományos piacok, ahol a régiségeket
szokták kihelyezni, általában a sintó szentélyekben kerülnek megrendezésre a vásárnapokon (縁 日), a フリーマーケット–táltalában hétvégente rendezik meg futballstadionok, parkolók vagy versenypályák egy részét elfoglalva. Az utóbbi időben
divatosság vált az internetes フリーマーケット, ahol már virtuális aukciókat is tartanak.

2. Környezettudatosság a mindennapi életben①Öko-táska (エコバッグ)

Japánban a szupermarketek pénztárában lévő bevásárlószatyrok ingyenesek, ezért hajlamosak vagyunk észrevétlenül is, depazarolni őket. E pazarlás elkerülése érdekében a nagy áruházláncok felvilágosító kampányt indítottak, a vásárlás összegéből
kedvezményt adva a saját táskát magukkal hozó vásárlóknak, így egyre többen tesznek így. Ezeket a táskákat többféle néven is53nevezik, mint például エコバッグ („öko-táska”) vagy マイバッグ („az én táskám”), különböző méretűek és anyagúak (szövet,műanyag stb.) . Vannak, akik saját táskákat is készítenek régi esernyőkből..
②Természetes tisztítás ecettel és szódabikarbónával
Milyen típusú terméket használnak a tisztításhoz? Tudták, hogy szódabikarbónával és ecettel szinte minden szennyeződés
eltávolítható? A foltoknak két típusa van, amelyeket savak, például olaj vagy zsír okoznak, és amelyeket lúgos anyagok, mint avizelet, vagy a vízkő. A savak semlegesítésére lúgos nátrium-hidrogén-karbonáttal tisztíthatunk, a lúgos foltok tisztítására pedig
savként ecettel. A tisztítás nagyon praktikus módja, ha a szódabikarbónát és az ecetet is összekeverjük vízzel, és külön spraykbe helyezzük. A szódabikarbóna aránya 250 ml-hez egy nagy kanál, míg két-három rész vízhez egy rész ecetet teszünk.
Feltétlenül próbáljuk ki!
②

Kölcsönzőboltok (レンタルショップ)

Japánban szinte bármit bérelhet a 振袖-tól (ふりそで), a különleges alkalmakon, például esküvőkön és szertartásokon viselt
kimonótól kezdve egészen a bőröndökig, elektromos készülékekig és bútorokig. Az elektromos készülékekre és bútorokra nagy akereslet a frissen önállósult fiatal munkavállalók, vagy olyan munkavállalók körében, akik rövid időre más városokba költöznek, ésúgy döntenek, hogy egyedül, családjuk nélkül mennek el. Ha például új hűtőszekrényt, mosógépet, mikrohullámú sütőt és tévét
szeretnénk venni, az legalább százezer jenbe fog kerülni, ugyanakkor az egyes üzletekben feleannyiért bérelhető használtan egy
négy darabos háztartási elektronikai szett két évre. Mindegyik gondosan ellenőrzött és tökéletesen használható, még ha használt
is. A szállítás, beszerelés, valamint a használatban lévő cikkek begyűjtése és javítása ingyenes. Ezenkívül, ha valaki úgy dönt,
hogy készülékeket és bútorokat bérel, elkerülheti, hogy külön díjat kelljen fizetnie, ha úgy döntene, hogy kidobja őket.

54

トピック 9 人 生 Élet

だい 17 かこの 人、知っていますか

この 人、
知っていますか。

ええ。子どもの とき、しあいを 見てから、ずっとこの人の ファンです。

FORMA

HASZNÁLAT
・ Olyan Információt adni valakiről, amit valahol láttunk,・この 歌手は 2 回目の 結婚を するそうです。

olvastunk, vagy harmadik személyen keresztül kaptunk.
・この 人は 画家に なってから、フランスに 行きました。

・ Két művelet vagy tevékenység sorrendjét ismertetni.
・ Kifejezni, hogy egy állapotot fenntartottak, vagy egy műveletet・フランスに 行ってから、ずっと お金が ありませんでした。

megismételtek egy bizonyos időponttól kezdve.
・画家は なくなるまで、フランスで 絵を かきました。

・Kifejezni, hogy egy állapot fennmaradt, vagy egy művelet
megismétlődött egy bizonyos ideig.

・この 画家は 一番 有名かもしれません。

・ Feltételezést kifejezni egy állapot vagy cselekvés
lehetőségéről.

1. この 歌手は 2 回目の 結婚を するそうです。 Állítólag ez az énekes másodszor is megházasodik.
Ha olyan információt szeretnénk közölni valakivel, amelyet egy másik személyen keresztül kaptunk, vagy amit valahol
láttunk/olvastunk, akkor az (egyszerű forma) + そうです szerkezetet használjuk (lásd L14).
① Ha azt szeretnénk közölni, hogy valaki mit tett, vagy bizonyos múltbeli körülményekre hivatkozunk, akkor az (egyszerű múltidejű kifejezés) + そ う で す formát használjuk.
・この 画家は フランスで 絵の 勉強を したそうです。

Ez a festő állítólag Franciaországban tanult festeni.

・この 選手は 子どもの とき、あまり からだが 大きくなかったそうです。 Ez a sportoló gyerekkorában állítólag nem volt nagydarab.
・この 歌手は 歌が 上手な 子どもだったそうです。

Ez az énekes állítólag olyan gyerek volt, aki ügyesen énekelt.

②Abban az esetben, ha egy személy továbbra is csinál valamit, vagy valami továbbra is történik vele kapcsolatban, a TE-forma+ い る + そ う で す szerkezetet használjuk.
・この 人は 外国で 音楽を おしえているそうです。

Állítólag ő külföldön zenét tanít.

・この 作家の しょうせつは たくさんの 国で 読まれているそうです。Állítólag ennek a szerzőnek a könyvét sok országban olvassák.
③Ha be akarunk számolni az aktuális helyzetről vagy valaki állapotáról, akkor a そうで す szerkezet előtt nem múlt idejű
egyszerű formát használunk.
・この せいじかは 絵を かくのが 上手だそうです。

Állítólag ez a politikus ügyesen fest.

55

Az új miniszterelnök felesége állítólag külföldi.

・新しい しゅしょうの おくさんは 外国人だそうです。

④Ha olyanról beszélünk, amit valaki a jövőben tenni fog, jelen idejű egyszerű formát használunk a そうです előtt.
Állítólag ennek a színésznőnek jövő hónapban gyermeke fog születni.

・この じょゆうは 来月 子どもが 生まれるそうです。

・この かんとくは 来年 スペインで えいがを 作るそうです。

Állítólag ez a rendező jövő évben külföldön fog forgatni.

Ha közölni akarjuk, hogy honnan szereztük az információt, akkor használhatunk olyan szerkezeteket, mint az ん ですが (lásdA2-1 L17) vagy egy főnév után a によると-t.
Interneten láttam, állítólag ez az énekes nagyon népszerű külföldön.

・インターネットで 見たんですが、この 歌手は 外国でとても 人気が あるそうです。

・ニュースによると 日本の かがくしゃが しょうを もらったそうです。 A hírek szerint egy japán tudós díjat kap kapott.

2. この 人は 画家に なってから、フランスに 行きました。 Miután ez az ember festő lett, elment Franciaországba.
Két cselekvés vagy esemény bekövetkezésének sorrendjére az (1. ige TE-formában) + から, (2. ige) szerkezetet használjuk (lásd
L4). Ez azt jelenti, hogy az első cselekvést vagy eseményt az 1. ige TE-formában, majd a から partikula követi, míg a 2. ige azidőben később bekövetkező cselekvést vagy eseményt jelöli. Múltbeli esemény, cselekvés esetén, nem szükséges az 1-es igét
múlt időbe tenni, az TE-formába kerül, csak a 2-es ige van múlt időben. Bár az itt látható szerkezet megegyezik a 3. pontban
láthatóval, ebben az esetben a 2. ige egyszeri cselekvésre utal.
・この 人は 画家に なってから、フランスに 行きました。

Miután ez az ember festő lett, Franciaországba ment.
Miután ez az író meghalt, díjat kapott.

・この 作家は なくなってから、しょうを もらいました。

3. フランスに 行ってから、ずっと お金が ありませんでした。 Azután Franciaországba mentem, sosem volt pénzem.
Egy adott pillanattól kezdődően időben folytatódó tevékenységre vagy helyzetre utalni az (1. ige TE-forma)＋ から 、 (2. ige)szerkezettel lehet. A TE-formában lévő 1. igével, amelyet a から követ, az a pillanat jelenik meg, amely a 2. ige által képviselt
további tevékenységet vagy helyzetet motiválta.
Az olyan határozószavakat, mint a ずっと az állapotot kifejező igékkel együtt használják a folytonosság hangsúlyozására, vagya よく-t a cselekvést kifejező igéknél, és ezzel hangsúlyozzák az említett cselekvés gyakoriságát. Az alapszerkezet megegyezik
a 2. pontban említettel, de ebben az esetben a 2. ige egy megszakítás nélküli helyzetre vagy egy ismétlődő cselekvésre utal.
・子どもの とき、しあいを 見てから、ずっと この人の ファンです。
Már azóta, hogy egy meccsen láttam, egyfolytában ennek az embernek a rajongója vagyok.
Azután, hogy Franciaországba mentem, sosem volt pénzem.

・フランスに 行ってから、ずっと お金が ありませんでした。
・10 年ぐらい 前、CD を はじめて 聞いてから、よく 聞いています。

Azóta hallgatom ezt a CD-t, hogy kb. 10 évvel ezelőtt először meghallgattam.
・この 画家は 結婚してから、おくさんの 絵を たくさん かきました。
Mióta ez a festő megházasodott, rengeteg képet festett a feleségéről.

4. 画家は なくなるまで、フランスで 絵を かきました。 A festő Franciaországban festett, amíg meg nem halt.
Az (1. ige szótári alak) + まで 、 (2. ige) szerkezet arra szolgál, hogy kifejezze, hogy egy folyamatosan megtörtént cselekvés
vagy esemény (amit a 2. ige fejez ki) az 1. igében kifejezett valamilyen körülmény miatt véget ért (lásd L11). Bár a cselekvés vagy
esemény, amelyre a 2. ige hivatkozik, a múltban van, az 1. igének szótári alakban kell lennie (nem pedig múlt időben).
・画家は なくなるまで、フランスで 絵を かきました。

A festő Franciaországban festett, amíg meg nem halt.

・この人は 有名に なるまで、とても くろうしました。

Ez az ember rengeteget küszködött, amíg híres nem lett.

・この人は 結婚するまで、パリに 住んでいました。

Ez az ember Párizsban élt, míg meg nem házasodott.

56

5. この 画家は 一番 有名かもしれません。 Talán ő a leghíresebb festő.
Amikor ahelyett, hogy olyan információt adnánk meg, amiben biztosak vagyunk, mert láttuk, hallottuk vagy csak tudtuk, egy sejtést,
feltételezés akarunk közölni, akkor az (egyszerű formájú kifejezés) + かもしれません szerkezetet használjuk.
①

Egyszerű formájában lévő igés kifejezés ＋かもしれません

・インターネットで しらべたら、わかるかもしれません。

Ha interneten utánanézel, talán megérted.

・ドイツに 留学したとき、この 音楽家は ことばがAmikor Németországban tanult ez a zenész, lehet, hogy küszködött,

わからなくて くろうしたかもしれません。

mert nem értette a nyelvet.

.

② Egyszerű formában lévő I-mellékneves kifejezés＋かもしれません
・日本より 外国の 方が ファンが 多いかもしれません。

Talán külföldön több rajongója van, mint Japánban.

・なくなってから、しょうを もらいましたが、もっと 早く

Bár miután meghalt, díjat kapott, talán korábban is vágyott rá.

ほしかったかもしれません。
③ Egyszerű formában lévő NA-mellékneves kifejezés＋かもしれません
Az NA-melléknév egyszerű jelen idejű állító alakjából eltávolítjuk a だ-t, és hozzáadjuk a かもしれません-t. A múlt idejű állító
alaknál viszont megtartjuk a だった -t, és hozzáadjuk a かもしれません-t.
・この 画家は 一番 有名かもしれません。

Talán ő a leghíresebb festő.

・なくまるまで、好きな 絵が かけて、しあわせだったかもしれません。
meg nem halt.

Biztosan boldog volt, mert a kedvenc képeit festhette, amíg

④ Egyszerű formában lévő főneves kifejezés ＋かもしれません
Egyszerű jelen idejű állítás esetén a だ –t itt is eltávolítjuk, és hozzáadjuk a かもしれません–t, míg a múlt idejű állításnál a だった kifejezést használjuk, ezután jön a かもしれません.
・この 女の人は この 画家の おくさんかもしれません。

Ez a nő talán ennek a festőnek a felesége.

・しあわせな 人生だったかもしれません。

Biztosan boldog élete volt.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Nemzetközileg is tevékenykedő japán hírességek
A következő leírások a KATSUDÓ könyv 124. és 125. oldalán található fotókon szereplő emberekre vonatkoznak. Kihez
tartoznak az egyes leírások? Minden bekezdés végén megtaláljuk a választ.
A japán nőoktatás úttörője
A Meidzsi-korszak kezdetén, 1871-ben a japán kormány belátta a nők oktatásának fontosságát az ország modernizációjaérdekében, és hatéves korában négy másik lánnyal együtt az Egyesült Államokba küldte őt tanulni. Addig csupán a férfiak
részesültek formális oktatásban, míg a nőket csak írni-olvasni, valamint a viselkedési szabályora tanították. Az EgyesültÁllamokban az angol mellett olyan tantárgyakat tanult, mint angol irodalom, francia nyelv, latin nyelv, természettudományok,
pszichológia és művészetek, majd hazatérve Japánba leányiskolákban tanított. 1900-ban az első női egyetem megnyitásávalelősegítette a japán nőoktatás fejlődését.. 津 田梅子 (つだうめこ)
Az első japán, aki Nobel-díjat kapott
1935-ben publikálta doktori értekezését „A részecskék kölcsönhatásáról” címen, amelyben bemutatta a mezonok létezésére

57

vonatkozó elméletét. Miután Cecil Powell brit fizikus 1947-ben felfedezte a pi-mezont vagy piont, amely bizonyította elméletének
hitelességét, 1949-ben megkapta a fizikai Nobel-díjat, az első japánként. Gyerekkorában állítólag keveset beszélt, és nem keltett
különösebb figyelmet. A Kiotói Egyetem elvégzése után professzor lett itt, és az ószakai egyetemen is, ahol állítólag keménykritikát kapott feletteseitől, amiért kutatásai során nem ért el kiemelkedő eredményeket. Később azonban a Columbia Egyetem
professzora lett, és közeli barátságot kötött Albert Einsteinnel és J. Robert Oppenheimerrel. 湯川秀樹 (ゆかわひでき)
A 20. század 20 legbefolyásosabb ázsiaijának egyike.
1999-ben az észak-amerikai Time magazin ázsiai kiadása „A 20. század 20 legbefolyásosabb ázsiaija” közé választotta. Sok
japán és nemzetközi filmes nyilvánosan kijelentette, hogy filmkészítési stílusa nagy hatással volt rájuk. Volt, aki a filmjeiből merített
ötleteket, mások a technikáját vagy a vágásmódját utánozták. Filmes karrierjét 26 évesen kezdte, és 31 filmet rendezett. Nagyon
igényes és diktatórikus rendező volt, aki nem tett semmiféle engedményt, erős és határozott fellépéséről volt ismert.
Nemzetközileg is nagyra értékelték, számos díjat kapott. 1950-ben a Velencei Filmfesztiválon Arany Oroszlán díjjal jutalmazták aRashoomon című filmjéért; 1952-ben megkapta a zsűri különdíját a Berlini Nemzetközi Filmfesztiválon az Ikiru (Élni) című filmért;
1954-ben az Ezüst Oroszlánt a Velencei Filmfesztiválon a Shichinin no Samurai (A hét szamuráj) című filmért; 1975-ben többek
között a Moszkvai Fesztivál első díját és a Hollywood Academy legjobb nem angol nyelvű filmjéért járó díját a Dersu Uzala (Avadász) című filmért. Japánban „a világ Kurosawájaként” ismert, mivel nemzetközileg elismert japán filmrendező, amit a későbbi
Kagemusha (Árnyékharcos) című filmje is bizonyít, amelynek a producerei George Lucas és Francis Ford Coppola voltak 1980ban; vagy a Ran (Káosz), egy 1985-ös francia-japán koprodukció, vagy Yume (Álmok), 1990-ben, aminek a producere Steven
Spielberg volt. 黒澤明 (くろさわあきら)A művészet egy robbanás.
Híres a 太陽の塔 (たいようのとう) vagy a Naptorony, amely az 1970-es ószakai világkiállítás szimbóluma.
Úgy tűnik, a festészet szeretete már gyermekkorában kezdődött. Később, miközben filozófiát és más tárgyakat tanult a Sorbonneon, azon töprengett, hogy mi is volt a motivációja a festészethez, mígnem megismerte Picasso munkásságát, és az annyira
hatással volt rá, hogy úgy döntött, azt tűzi ki célul, hogy felülmúlja a spanyol festőt. Amikor visszatért Japánba, lehetősége nyílt
megtekinteni a Jomon-korabeli kerámiákat a Nemzeti Múzeumban, amely lenyűgözte. Ennek az élménynek köszönhetően a célja
az volt, hogy tudatosítsa az emberekben e tárgyak művészi értékét. Nemcsak festett és írt, hanem televíziós varietéműsorokban
is szerepelt. Munkásságában szabad és szenvedélyes élete tükröződik, az utókorra ő hagyta a híres „A művészet egy robbanás”
kifejezést. 岡本太郎 (おかもとたろう)
Totto-chan, a lány az ablakban.
Színészi karrierjét azért kezdte, hogy ha édesanya lesz, szépen tudjon majd gyerekeknek szóló meséket olvasni. Azóta eltelt 50 év,ő pedig részese a japán tévézés történetének. Az 1976 óta folyamatosan sugárzott.徹子の部屋 „Tetsuko szobája” című műsorban aműsorvezető különféle társadalmi és szakmai területekről érkező vendégekkel készít interjúkat. Ügyes beszélgetésvezetésének ésintelligenciájának köszönhetően képes feltárni a vendégek valódi személyiségét és jellemét. Szereti a gyerekeket és az állatokat, az
UNICEF nagykövete. 1981-ben 窓ぎわのトットちゃん (Totto-chan, lány az ablakban) címmel adta ki önéletrajzát, amelyben
gyermekkoráról mesél. A könyv népszerű lett minden korosztály körében. 黒柳徹子 (くろやなぎてつこ)
A Spanyol Művészeti és Irodalmi Rend 2009-es díjazottja
Azt mondják, hogy gyerekkorában nem szerette a japán regényeket, és sok amerikai szerző regényét olvasta. Különösen kedvelte
F. Scott Fitzgeraldot és Raymond Carvert, és az ő művek fordítását publikálta is. Sajátos stílusa, amelyet az amerikai irodalom
befolyásolt, magával ragadta az olvasókat, és 1980 óta számos irodalmi díjban részesül Japánban. Korai életszakaszának

58

alkotásai hűen tükrözik a jelenlegi városi életet, ahol megjelenik a társadalom iránti érdeklődés hiánya és az introvertált
személyiség. A Nagy Hanshin-Awaji Földrengés és az 1995-ös tokiói metró elleni szaringáz-támadás azonban úgy
megdöbbentette, hogy társadalmi témájú műveket kezdett megjelentetni. Regényeit számos nyelvre lefordították, és a világ
minden táján olvassák műveit. Számos nemzetközi irodalmi díjat kapott, köztük 2009-ben a Spanyol Művészeti és Irodalmi Rend
Díját, 2011-ben pedig Katalónia XXIII. Nemzetközi Díját. 村上春樹 (むらかみはるき)
A történelem legerősebb dzsúdó versenyzője
A 8 év alatt az 1977-es orosz-japán baráti tornától kezdve, amelyen részt vett, 28 éves koráig, amikor is 1985-ben visszavonut,
203 egymást követő győzelmet ért el. Ráadásul soha nem veszített külföldi versenyzővel szemben. Az 1979-es, 1981-es és 1983as világbajnokságon, valamint az 1984-es Los Angeles-i olimpián aranyérmet nyert, erejével a „Történelem legerősebb dzsúdó
versenyzője” becenevet érdemelte ki. Gyerekkorában még gyenge volt, de mire elkezdett iskolába járni, már elég nagy volt, éssokszor győzött a verekedésekben. Általános iskolában kezdett el dzsúdóval foglalkozni, és állítólag a középiskolában ezt írtaegy fogalmazásában: „A jövőben szeretnék részt venni az olimpián és hallgatni a himnuszt, miközben a japán zászlót vonják fel
a központi oszlopra. Ezenkívül szeretném, ha olyasvalamin dolgozhatnék, ami lehetővé teszi, hogy megmutassam a világnak a
dzsúdó csodáit.” A középiskolában, az egyetemen és a posztgraduális tanulmányai alatt is folytatta a dzsúdó gyakorlását, ésvalóra váltotta gyermekkori álmát. Mióta egy sérülés miatt visszavonult, elkötelezte magát a dzsúdó gyakorlásának
népszerűsítésére Japánon belül és kívül, valamint e harcművészet fiatal, ígéretes tehetségeinek kiképzésére. 山下泰裕 (やましたやすひろ)
Tanglewood csodája.
Édesanyja szintén hegedűs volt, és már három éves korában elkezdte tanítani játszani ezen a hangszeren. Hat évesen adta elsőkoncertjét. 10 évesen beiratkozott a tekintélyes New York-i Juilliard Pre-College Conservatory-ba, majd egy évvel később
meglepetésként debütált a New York-i Filharmonikusok koncertjén. Három évvel később szólistaként részt vett a híres
Tanglewood Fesztiválon a Bostoni Szimfonikus Zenekarral együtt, ahol kétszer is elpattant egy-egy hegedűhúr, és végül aharmadik hegedűvel kellett befejeznie a koncertet. Már egészen kicsi korában megmutatta csodálatos tehetségét, de nem álltmeg itt. Pszichológiát tanult alap- és mesterképzésen is, és jelenleg a világ különböző pontjain zajló koncertjeit különféle
társadalmi tevékenységekkel ötvözi a zenén keresztül. Japánon kívül egyszerűen Midori néven ismert. 五嶋みどり(ごとうみどり)

2. Írjuk meg a saját történetünket!
Régen az életrajzok fontos személyekről szóltak, olyanokról, akik nyomot hagytak a történelemben, mostanában azonban egyre
gyakrabban találkozhatunk hétköznapi emberek saját maguk által írt történetével. Japánban az 1980-as években kezdett
divatossá válni az önéletrajzok írása azok körében, akik részt vettek az ország újjáépítésében és éppen elkezdték élvezni anyugdíjas éveiket. A szándékuk az volt, hogy a második világháború és a háború utáni évek tapasztalatait továbbadják a jövőnemzedékeinek, és - ezeket az egész életen át tartó tanulás egyik “tananyagaként” használva - megakadályozzák, hogy feledésbe
merüljenek. Ezek az önéletrajzok sokféle formátumban megtalálhatók, a nagy kiadók által kiadott és nagy olvasószámmal
megjelent könyvektől kezdve egészen az egyszerű, magánkiadású dokumentumokig, amelyeket barátok, ismerősök között
terjesztenek. Az internet megjelenésével ma már kényelmesen és egyszerűen lehet személyes történeteket írni, és sok olvasóhoz
eljutni anélkül, hogy kiadót kellene igénybe venni. Bizonyára egyre többen gondolják úgy, hogy nemcsak a fontos embereknek
lehet valami különleges mondanivalója, hanem mindannyiunk életének megvan a maga értelme és jelentősége.

3. たしか・・・ですね。
59

Annak kifejezésére, hogy nem vagyunk teljesen biztosak egy információ tartalmában, a たしか határozószót használjuk.
たしか オリンピックで 金メダルを とった人です。
たしか アメリカに 住んでいます。

Ha jól emlékszem, ő egy olyan ember, aki az olimpián aranyérmet szerzett.
Ha jól emlékszem, Amerikában él.

Ha azt szeretnénk, hogy beszélgetőpartnerünk megerősítse ezt az információt, akkor a mondat
végére tegyük ki a ね partikulát.
たしか スペイン語にも ほんやくされていますね。

Ha jól emlékszem, spanyolra is le van fordítva, nem?

たしか 有名な じょゆうと 結婚しましたね。

Ha jól emlékszem, egy híres színésznőt vett feleségül, ugye?

60

トピック９ 人生 Élet

だい 18 か どんな 子どもでしたか

ピアノを ひくのが 好き
マリアさんは どんなでした。よく みんなに子どもでしたか。
ほめられました。

FORMA

HASZNÁLAT

・私は 母に しかられました。

・ Elmondani valamit annak a személynek a szemszögéből,・私は 先生に 絵を ほめられました。

akivel történt valami.

・朝 早く 起きるように なりました。

・ Kifejezni, hogy valami szokássá vált, vagy megszűnt annak

・夜 テレビを 見なく なりました。

lenni.

・病気が よくなって、何でも 食べられるように なりました。
・ Kifejezni, hogy sikerült olyasmit megtennünk, amit korábban

・しゅうしょくしてから、友だちに あまり 会えなく なりました。

nem, vagy már nem tehetjük meg azt, amit korábban
megtehettünk.

1. 私は 母に しかられました。 Le lettem szidva anyám által.
私は 先生に 絵を ほめられました。 A tanár által meg lett dicsérve a képem.
Az L13-ban azt láttuk, hogy a szenvedő szerkezetet arra használták, hogy tárgyilagosan beszéljünk eseményekről,műalkotásokról stb. Emellett arra is használják, hogy elmondják a tényeket annak szemszögéből, akit a cselekvés érintett (lásd a
KATSUDÓ 142. és a RIKAI 172. oldala). Nézzük a következő példákat.
・母は 私を しかりました。

Anyám leszidott engem.

Ebben az esetben 母 az alany, amely végrehajtja a しかる műveletet, és 私 az, akit érint a しかる művelete. Ha ugyanezt amondatot 私 szemszögéből mondjuk ki, vagyis azéból, akit érintett a cselekvés, akkor a következő fejezzük ki.
・私は 母に しかられました。

Le lettem szidva anyám által.

Az igét szenvedő alakban használják, mert a 私 nem az a személy, aki szidott, hanem az, akit szidtak. Ebben az esetben a にpartikula kerül a 母 után. Amint az ebben a fejezetben szereplő példákból látható, Japánban nagyon elterjedt a szenvedő szerkezet
használata, amikor magunkról beszélünk. Ha az igének van tárgya, akkor az を partikula kerül utána.
・私は 先生に 絵を ほめられました。

A tanár által meg lett dicsérve a képem.

・私は 弟に 手がみを 読まれました。

Az öcsém által el lett olvasva a levelem.

2. 朝 早く 起きるように なりました。 Már fel tudok kelni kora reggel.
夜 テレビを 見なく なりました。 Már nem nézek éjjelente tévét.

Amint már láttuk, a なります azt jelenti, hogy valaminek az állapota megváltozott (lásd A2-1 L3, A2-2 L11). Most, amikor egy
tevékenység vagy viselkedés megváltozását akarjuk kifejezni, akkor az (ige szótári alak) + ように +な ります szerkezetet
használjuk. Ebben az esetben, mivel azt akarjuk mondani, hogy elkezdtünk valamit csinálni, amit nem szoktunk, azt mondjuk,
hogy “szokássá tesszük”. És ha a szokás már kialakult, akkor a múlt idejű formát, a なりました–t használjuk. Az L15-ben láttuk,
hogy a… ようにしています formát arra használjuk, hogy kifejezzük, törekszünk valamire. A… ようになりました–val nem
szándékosságot fejezünk ki, hanem egyszerűen a helyzet bekövetkezését.
・朝 早く 起きるように なりました。

Már fel tudok kelni kora reggel.

・A：結婚して どうですか。

Milyen házasnak lenni?

B：前より うちで ごはんを 食べるように なりました。

Már inkább otthon szoktam enni, nem úgy, mint korábban.

Másrészt, amikor azt akarjuk mondani, hogy abbahagytuk azt, amit korábban csináltunk, akkor az ige egyszerű tagadó
alakjának (ない) végét なく-re változtatjuk (lásd L11).
・夜 テレビを 見なく なりました。

Már nem nézek éjjelente tévét.

・A：しごとを はじめて どうですか。

Most, hogy elkezdted a munkát, milyen?

B：あまり 出かけなく なりました。

Már nem igazán járok el otthonról.

3. 病気が よくなって、何でも 食べられるように なりました。
Jobban vagyok és már bármit meg tudok enni.
しゅうしょくしてから、友だちに あまり 会えなく なりました。
Mióta munkába álltam, már nem nagyon tudok találkozni a barátaimmal.
Amikor azt akarjuk kifejezni, hogy már meg tudunk tenni valamit, amit korábban nem, vagy már nem tudunk megtenni valamit,
amit korábban meg tudtunk tenni, akkor a … ようになりました és… なくなりました-t megelőző, a 2. pontban látott igének ható
ige alakban kell lennie (lásd a KATSUDOU 143. és a RIKAI 173. oldalát).
・病気が よくなって、何でも 食べられるように なりました。

Jobban vagyok és már bármit meg tudok enni.

・プールで 1 キロ およげるように なりました。

Már tudok 1 km-t úszni az uszodában.

・しゅうしょくしてから、友だちに あまり 会えなく なりました。

Mióta munkába álltam, már nem nagyon tudok találkozni abarátaimmal.

・小さい もじが 読めなく なりました。

Már nem tudom elolvasni a kis betűket.

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japán oktatási rendszer
A tankötelezettség Japánban a következőkből áll: 小学校 (しょうがっこう) és 中 学校 (ちゅうがっこう). Hat évesen kerülnek bea 小学校-ba, és 6 évig járnak oda , majd a 中学校 –ba 12 éves kortól 3 éven át járnak. A 常用 漢字 (じょうようかんじ) –k nagy
részét, amelyek a mindennapi élethez szükségesek, ebben a kilenc évben tanulják. A 中 学校 után, 15 évesen, a legtöbben a 高
等学校 (こうとうがっこう)-ba, közismertebb nevén 高校 (こうこう)-ba járnak 15 éves koruktól további három évig. Sokan ekkor
döntenek a jövőbeli szakmájukról, ha pedig az egyetemi továbbtanulást választják, a felvételi vizsgákra készülnek. A japánfelsőoktatásban két választási lehetőség van, az egyik a kétéves időtartamú, 短期大学(たんきだいがく), a „rövid távú egyetem”,
a másik pedig a négyéves, 大学 “egyetem”. Minél magasabb az intézmény presztízse, annál nagyobb az esély arra, hogy egy
nagy multinacionális céghez kerüljenek diploma után, ezért a felvételi vizsgák egyetemtől függően rendkívül nehezek lehetnek.

2. Munkakeresés (就職活動)
A japán főiskolai hallgatók a harmadik év második félévében (körülbelül szeptemberben) kezdenek munkát keresni, remélve, hogya következő tanév végén majd diplomát szereznek. Ezt 就職 活動 (しゅうしょくかつどう) –nak, röviden 就活 (しゅうかつ)–nak
hívják. Ehhez a hallgatók a munkakeresést támogató weboldalon regisztrálnak, ahol utánanézhetnek, hogyan írják meg azönéletrajzukat, vagy információkat kereshetnek az őket érdeklő cégekről. A közelmúltban megnövekedett azon egyetemi hallgatók
száma, akik a közösségi hálózatokhoz vagy SNS-hez (ソーシャルネットワーキングサービス) fordulnak, ezt nevezik ソー活 (ソーかつ)-nak. Azok a nagy cégek, amelyek tavasszal szeretnének friss diplomásokat felvenni, fél évvel korábban, ősszel kezdik
meg kiválasztási folyamatukat. Ennek érdekében állásbörzéket szerveznek, ahol többek között röviden ismertetik a cégüket,annak üzletpolitikáját, önéletrajzokat és nyomtatványokat kérnek エントリーシート néven: itt arra kérik a fiatalokat, hogy
beszéljenek magukról, mondják el, miért lenne érdemes őket választani, vagy írják meg, mit szeretnének csinálni, ha felvennék
őket. Komolyságuk és fegyelmezettségük demonstrálására a diákok visszafogott, hagyományos öltözéket viselnek, amelyeketáltalában リクルートスーツ –nak, „toborzóöltönynek” neveznek, és ez általában fekete vagy szürke színű. Az ing vagy a blúzáltalában fehér. A nők esetében előnyösebb, ha nadrág helyett szoknyát viselnek, kis sarkú fekete cipőt és általában nem
hordanak kiegészítőket. Az interjúk a kiválasztottakkal január környékén kezdődnek, az ideiglenes listákat áprilisban kezdik
közzétenni, és júniusra a legtöbben befejezik a 就 活 -t. Az álláskeresési folyamat során a hallgatók annyira elfoglaltak acégbemutatókon való részvétellel, az általános tudásukat és a gyakorlati érzéküket próbára tevő tesztekre való tanulással, az
interjúkon való megjelenéssel, az ugyanazon egyetemről már a kiválasztott cégnél dolgozó korábbi hallgatókkal való
kapcsolattartással stb. , hogy nem tudják rendesen folytatni az egyetemi tanulmányaikat. Amint azonban megvalósult a régóta
várt cél, hogy felkerüljenek a kiválasztott hallgatók listájára, a hallgatók újult erővel térnek vissza tanulmányaikba, és élvezik azt
a keveset, ami még megmaradt az egyetemen töltött időből.

3. A japán nyugdíjkorhatár
Néhány évvel ezelőttig 60 év volt a kötelező nyugdíjkorhatár mind a közalkalmazottak, mind a magáncégek állandó alkalmazottaiszámára, de a közelmúltban végrehajtott reform 65 évesen állapította meg a nyugdíjkorhatárt, ezért nyugdíjba vonulás ideje iskitolódik. Ráadásul egy olyan egyre öregedő társadalomban, mint a japán, sok 60 év feletti ember még mindig elég erősnek érzimagát ahhoz, hogy folytassa a munkát. A férfiak esetében közel 80%-uk így tesz. A férfiak átlagos nyugdíjkorhatára 69 év, míg anőké 66. Az 55 és 64 év közöttiek közül a dolgozók aránya 63,4%. Másrészt nőtt az önkéntes munkát végző nyugdíjasok száma
is. 2003-ban a 65 év felettiek 54,3%-a volt valaha önkéntes.

4. Bíztató szavak
Ha valaki bajban van, vagy a dolgai nem mennek túl jól, a legjobb, ha meghallgatjuk őt. Ilyenkor hasznos lehet, ha ismerünk
néhány vigasztaló vagy bátorító kifejezést.
ざんねんですね vagy ざんねんでしたね akkor használjuk, ha együttérzünk valakivel a bánatában.
・A：かのじょと わかれて しまいました。

Szakítottunk a barátnőmmel.

B：それは ざんねんですね。 でも、 また すぐに いい人が みつかりますよ！

Nagyon sajnálom! De biztos hamar találsz valakit.

たいへんですね akkor használjuk, ha együttérzünk valakivel, akinek gondjai vannak.
・A：さいきん しごとが いそがしくて、 日よう日も かいしゃに 行っています。Mostanság sok a munkám, még vasárnap is bejárok dolgozni.
B：たいへんですね。 それじゃ 休めませんね。

Ez szörnyű. Akkor nem nagyon tudsz pihenni, ugye?

がんばってください lelkesítésre használjuk.
・A：このまえの テスト、 だめでした…。

A múltkori dolgozat nem lett túl jó…

B：ざんねんでしたね。 でも、つぎは だいじょうぶですよ。がんばって ください！ Sajnálom. De a következő rendben lesz. Hajrá!

そうですか nincs különösebb jelentése, de jelzi a beszélgetőpartner számára, hogy figyelünk a beszélgetés menetére.
・Egy rossz hír hallatán A-tól:
B：そうですか…。ざんねんですね／たいへんですね／がんばって ください。 Tényleg?…Sajnálom./Rettenetes!/Kitartás!