MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
1. Javasolt óravázlat (120 perc)①②… a hanganyag ismétlésének száma● Téma bevezető oldal (5 perc)- A képek alapján benyomást szerezni a témáról.
- A Can-do tanulási célok ellenőrzése (A környezetünkben elképzelhető helyzetek
felidézése)● Szókincs oldal (15 perc)
1) A szókincs egyúttal a szituáció bevezetésére is szolgál. Tudatosítjuk, hogy a bevezetésre
kerülő szókincsanyag egy rendezett egységet képez.
2) Összekötjük a beszédhangot és a jelentést.
- a CD meghallgatása előtt egy percet adunk a tanulóknak megnézni a fényképeket és aszöveget.
- CD-n meghallgatjuk a szöveget ①- A CD-t megállítva a tanár elmondatja a szöveget+fénykép+utánzás ②- A CD-n meghallgatjuk a szöveget ③ (ujjal mutatni, kiejtve utánamondani)- Új szavak gyakorlása (a 3. lecke példáján)Példa 1: Tanár/Diák: (hónap(ok)) / az évszak eseményeinek nevei fényképen mutatva)
Diák: (japán évszaknevek)
Példa 2: Tanár/Diák: (évszaknevek) Diák: (melléknevek)3) A bevezetésre került szókincset összekapcsoljuk saját életünkkel. A számunkra szükséges
szavak kiválasztása.

● Tevékenység oldal (80 perc)
1) A szituáció ellenőrzése (ki, hol, mi célból beszél?
A párbeszédben szereplő emberek milyen kapcsolatban állnak egymással? Hol
található(ak) az emberi kapcsolatok kialakítására szolgáló megnyilatkozás(ok)?, stb.)
2) Hallgassuk meg!
- A kérdések és a sorrend ellenőrzése- A fontosabb szavak és illusztrációk ellenőrzése- A CD meghallgatása ①② → válasz az kérdés (1)-re- A CD meghallgatása ③ (④) → válasz a kérdés (2)-reA kérdésekre a szituáció, a szókincs és az előzetes tudás felhasználásával kell válaszolni. Azt
tekintjük fontosnak, amit a hallgatás során felfedeznek/észrevesznek, ezért nem kell előre
nyelvi szerkezeteket tanítani.
3) FelfedezésA példamondatok egyesével történő átnézése során elégséges, ha csak egyszerűen
elmondják azokat. Fontos, hogy ne tűnjön nehéznek az anyag. A tanár ne magyarázza túl
a nyelvtanokat!
A Hallgassuk meg! → Felfedezés sorrend (példa az induktív tanulásra).
Úgy tekintjük, hogy a Hallgassuk meg! inputnak minősül.
Szabály ellenőrzés (Magyarázat meghallgatása)- A kulcskifejezéseket (példamondatot) megnézve magyarázni a nyelvi szerkezetek
lényeges pontjait.
(Március körül felmelegszik az idő. Tavasz lesz.)
1© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616

1. pont: a „narimasu” (valamivé válni) kifejezést használjuk
2. pont: a „narimasu” (valamivé válni) kifejezést melléknév vagy főnév előzi meg
3. pont: ez a kulcsszó változtatja az alakját (a ragozódik vagy partikulákat kap)

Megértés a gyakorlás révén- a ragozás ellenőrzése (főnév esetén, i-melléknév esetén)- A ragozás keretében jelölteken kívül nincs szükség további szavak hozzáadására.
A KATSUDOO könyv Felfedezés része alapvetően csak az adott leckében szükséges
szavakkal foglalkozik. Amennyiben mégis kiegészítjük valamivel, korlátozódjanak az
azonos témaszituációban használható szavakra.
Példa: 3. lecke (Meleg, forró, hideg, hűvös) +fülledt/fülledt meleg- Elvégezni a gyakorló feladatot. Mivel a ragozás keretében meg van adva a válasz, ezért
egyedül meg tudják csinálni.
Hanganyag alapján újra ellenőrzés
- A felfedezett mondatszerkezet tudatosításaként még egyszer meghallgatni a CD-t.
- A válaszokat a páros ellenőrzés után, osztályszinten is elvégezni.
※ A hangfájl (BGM és BGM nélküli) használatával kapcsolatban lásd: másik file.
4) Páros beszélgetésNincs szükség azonnal kívülről megjegyezni a párbeszédet, elég, ha a könyvet nézve eltudják mondani. Összerendezettebb, hosszabb párbeszéd esetén felkészülés után
beszéljenek. Az ellipszis alakú gondolatfelhőben található kifejezés(ek) a párbeszédben
felhasználható opciókat(at) jelöl(ik). Cél, hogy a tanulók japán nyelvi és nem nyelvi
készségeket sajátítsanak el, miközben emberi kapcsolatok építésére alkalmas
kommunikációt folytatnak, de közben ügyelni kell arra is, hogy a párbeszéd ne váljon
felületessé.

● Mindennapi élet és kultúra (15 perc)
Ez a tevékenység/aktivitás a fényképet néz →megtud→érdeklődik→cselekszik sorrendet
feltételezi. Szükséges, hogy a tanulók számukra kényelmes nyelven (anyanyelv vagy
közvetítő nyelv) értsék meg, ezért abban az esetben, ha a tanár egymaga kevés, akkor
meg kell kérni valakit (másik tanár, segítő, magas nyelvi szinten lévő), aki segít.
- A tanulók a fényképet nézve a japán társadalomban általános dolgokat ismernek meg.
- Megbeszélik másokkal saját észrevételeiket. Ezáltal reflektálhatnak a saját
benyomásaikra és megismerhetik mások véleményét.
- A tanulók a saját érdeklődési körük alapján tevékenykednek (pl. interneten keresés,japán étterem, Facebook-on japán ismerős szerzés) és kézzelfoghatóbb lesz számukra akultúra elvont fogalma . Továbbá remélhetőleg tudatosítják, hogy a japánok is -úgy, mint
ők- külön-külön egyéniségek, valamint, hogy a japán társadalom is összetett és sokféle,lehetőségekben gazdag társadalom.

2© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616- A tanár szerepe az, hogy információkkal szolgáljon a tanulók számára hozzáférhető
japán kulturális vonatkozású dolgokról, bátorítsa a tanulók közötti információmegosztást,és segítse a mélyebb megértést.

● Can-do ellenőrzés (5 perc)Önértékelés a könyv végén található ellenőrző lista felhasználásával: -gal jelölni az aznapi
tanulás mértékét, és anyanyelven kommentet (véleményt) írni.
● A „V-te imasu” és a „V te masu” alakok jelöléséről
A KATSUDOO kötet a beszélt nyelvet alapul véve halad a tanulásban, ezért a párbeszédek
szövegeiben és a Can-do párbeszédekben, azok hanganyagaiban a rövidített alakra a „V-temasu” jelölést használjuk. Ugyanakkor az utasításokban, a Can-do párbeszédek monológ
részeiben, a Felfedezés rész példamondataiban a „V-te imasu” vagy a „V-te (i)masu” jelölést
alkalmazzuk.

3© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616● Az egyes leckék fontos pontjai

1. téma: Család(om)Első találkozáskor beszélgetés egymásról. Társas kapcsolatok építésekor folytatott párbeszéd.

1. lecke - Tokióban lakom① Családom, rokonok
Család és rokonok (saját és másé) kifejezéseinek bevezetése. Ügyelni, hogy „A család hét főből
áll. Apa, anya és én.” esetén az ún. „N desu” (főnévi mondat) használatos. Továbbá igyekeztünk
figyelni, hogy a tanulók halhassanak tantermen kívüli természetes és változatos japán nyelvű
inputot pl. „uchi no kazoku” (a családom), de ilyen a mondat végére vagy a mondat közbenre
helyezett „watashi” (én) stb. kifejezés is.
② Mi Tokióban lakunk(Can-do 1.: Egyszerűen elmondani, hogy hol él, mit csinál a családom vagy én.)A mai társadalmat tükröző szituáció szerint a testvérek, rokonok külföldön (esetleg országon
belül valahol máshol) élnek és pl. a Facebookon keresztül tartják a kapcsolatot. Jó, ha a hasonló
hátterű tanulók tudnak beszélni magukról. A 3 -as rész három fényképe képi stimulus atanulóknak, hogy tudjanak beszélni saját családjuk felépítésről. Szükség szerint meg lehet
tanítani a háziállatokat vagy más, korábban elő nem került rokonoksági fokokat.
③ Mi japánul beszélünk
(Can-do 2.: Elmondani, hogy milyen nyelven beszélünk a családban vagy a barátokkal)
A szituáció kialakításánál azt vettük figyelembe, hogy a mai társadalomban nem ritka, hogy a
Facebookon/Skype-on kapcsolatot tartó családok vagy rokonok különböző nyelveken
kommunikálnak. Szeretnénk, ha a tanulók egymás változatos nyelvi tudását pozitívumként
fogadnák be. A Bevezető (A1) szinttől eltérően, a 2 rész monológ, ezért fontos a megfelelő
előkészületi idő biztosítása. Lényegi kérdés, hogy képes-e magától hosszabban beszélni atanuló.

2. lecke - A hobbim a klasszikuszene-hallgatás① Hobbi
A hobbitevékenységek szókincsét a valamit „alkotó”, „néző” és „gyűjtő” kategóriákon kívül az„N desu”-szel kifejezhető típusba soroltuk. Elég, ha a tanuló a saját hobbiját el tudja mondani,
valamint a partner hobbiját az illusztráció(k) alapján meg tudja érteni, nem szükséges kívülről
megjegyezni az összes szót.

② A hobbim a klasszikuszene-hallgatás(Can-do 3.: Beszélni a hobbinkról)
1 A hanganyag meghallgatása előtt jó, ha megpróbálják kikövetkeztetni a négy ember hobbiját.
(Noda san no shumi wa OO desu.) (Noda úr hobbija a… .)4© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
A 2 részben nem használjuk a „szótári alak” elnevezést, hanem a tanulók által felismerhető „Vru”-ként utalunk rá. A „shumi wa, V koto desu” (A hobbim a(z) ige+koto) mellett, a „himana
toki yoku V shimasu” (Szabadidőmben gyakran…) alak is használatos. Ez praktikus kifejezés, ami főleg felnőtt tanulóknak jöhet jól - és akkor használatos, ha arról beszélünk, hogy
mostanában mit csinálunk, de ez a valami még nem éri el a hobbi szintjét. Még egyszer
meghallgatva a hanganyagot felhívni a figyelmet a „toki” (-akkor, amikor) használatára.
Felfedeztetni a „gakusei no toki” (diákkoromban) vagy a „himana toki” (szabadidőmben)példák szabályait.
③ Legyünk barátok!
(Can-do 4.: Bemutatkozó oldal rövid kommentjét elolvasni)(Can-do 5.: Bemutatkozó oldalakra rövid kommentet írni)A szituáció szerint a YouTube-on vagy ahhoz hasonló videómegosztó oldalon, japán nyelvű
bemutatkozó videót kell nézni és erre kommentet írni. Segíteni, ösztökélni kell a tanulókat,hogy a videómegosztó oldalon japán nyelvű bemutatkozást keressenek, ezáltal is növelve ajapánnyelv-használat gyakoriságát.
Megkérdezni, hogy láttak-e már videómegosztó oldalt, utána meghallgatni a hanganyagot(Tanaka-san bemutatkozása) és kommentet íratni. Fontos, hogy a tanulók a saját maguk
módján reflektáljanak, tehát bármilyen komment jó. Lehet japánul vagy anyanyelven és
japánul is írni. Érdemes megosztani az osztályban/csoportban az elkészült kommenteket. Az
illusztrációk között szereplő „Bemutatkozás japánul” vagy „Chou kawai” (Nagyon aranyos!)mondatok a hitelesség kedvéért kerültek bele. Szabadon lehet dönteni a tanulók
érdeklődésének megfelelően arról, hogyan használjuk fel.
Mindennapi élet és kultúra - A férj és a feleség szerepe
A fényképeket nézve valószínű, hogy lesznek, akiknek a képekhez hasonló a személyes
környezetük, de lesznek, akik azt gondolták, hogy Japánban a házimunka női feladat, és mostmegtudják, hogy manapság ez már nem feltétlenül igaz. A japánok életvitele sem egységes éselőfordulnak változások. Ez a szakaszjó alapanyagul szolgál a témához.

2. téma: Évszakok és időjárás
A beszédpartner ill. annak országa megismerése végett, a könnyen szóba hozható évszakokat
említjük a párbeszédben. A 4. leckében az üdvözlő kifejezések részeként beszélünk azidőjárásról. Érdemes megemlíteni, hogy az időjárással kapcsolatos üdvözlő kifejezések
kialakulásának hátterében a japán rizstermesztő kultúra áll.

3. lecke - Japánban most tavasz van①Évszakok
Bevezetni a japán évszak szavakat. A fényképeken keresztül megismerni a japán természetetés az embereket. Hanganyag található a japán berki poszáta (fülemüle), kabóca, tücsök
hangjáról és az óévbúcsúztató harangütésekről. Szeretnénk, ha a látás és hallás, mint érzékelés
mindkét oldaláról élveznék a japán évszakokat. Továbbá a természettel összefonódott
életmódról, esztétikáról, évszak szavakkal íródott haikuk létezéséről is érdemes említést tenni.
Ugyanakkor nem kell kívülről megjegyezni a fényképeken szereplő szavakat.
5© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616② Most milyen évszak van?
(Can-do 6.: Egyszerűen beszélni az évszakok változásáról)Japán ismerőssel, baráttal kapcsolatépítés céljából, pl. partin teázás közben vagy egy közösétkezés során folytatott beszélgetés. Az 1 részben nem azt kérdezzük, hogy „Dono kisetsu desuka” (Melyik évszak van?), hanem azt, hogy „Donna kisetsu desu ka”. (Milyen évszak van?).
Amennyiben nem ismert, hogy Japánban milyen évszakok vannak, nem használatos a „dono”
szó. Aki válaszol, az évszak nevét és jellemzőit mondja el. Változást kifejező nyelvtani formákat
használunk. Itt a hőmérsékletet és az évszakváltozást i típusú melléknévvel és főnévvel fejezzük
ki. A két példamondatot és a ragozási szövegdobozt alaposan megnézve következtessék ki aszabályt. A 3 részben először a saját országunk évszakait írjuk le. Ezeket aztán fel lehethasználni a párbeszédben. Nagy ország esetén feloszthatjuk -pl. az éghajlat szerint hideg vagy
meleg- régiókra és ezeket az információkat szintén fel lehet használni.
③ Melyik évszakot kedveli?
(Can-do 7.: Egyszerűen beszélni arról, hogy mi a kedvenc évszakom és miért)
Ez a ② párbeszéd folytatása. Azáltal, hogy megismerjük a kedvenc évszakot, és hogy miért az
a kedvenc évszaka, betekintést nyerhetünk a partnerünk gondolataiba, és közös pontokat
találhatunk. Az 1 részben nemcsak azt kérdezzük, hogy mi a kedvenc évszaka, hanem azt is,hogy miért? Ebben segítenek az illusztrációk. A „no” főnevesítő partikulát itt csak melléknév
főnevesítésére használjuk. Ezen kívül a tagadó kifejezések közül nem a közvetlen tagadó „noga kirai da” a megfelelő a felnőttek számára, hanem inkább a „no ga nigate desu” (vmi nem azerősségem). További nyelvtani szerkezet az okot kifejező „kara”. A példamondatot alaposan
megfigyelve próbálják meg a mondat végére helyezni a feladatban. Figyelni arra, hogy a„doushite desu ka” (Miért?) kifejezéssel együtt használatos. A 3 részben a páros munka utánérdekes lehet, és többet tudhatunk meg egymásról, ha csoport és osztály szinten is megosztják,
hogy kinek mi a kedvenc évszaka és miért? Szórakoztató, ha meghallgatják vagy eléneklik a„Shiki no utát” vagy más énekeket.

4. lecke – De jó idő van!
① Időjárás
Japánban a „hare” (napsütés) azt jelenti, hogy „ii tenki” (jó az idő). Elképzelhető, hogy ezt atanulók országában másképpen fejezik ki. A hőmérsékletet kifejező melléknevek a 3. leckében
kerültek bevezetésre, ezeket is érdemes ellenőrizni. Amennyiben van rá szabad kapacitás,érdemes bevezetni a természeti katasztrófákat jelölő „taifuu” (tájfun), „kouzui” (árvíz),„tsunami” (szökőár), „jishin” (földrengés) szavakat is. A világ időjárását a városok nevével és azidőjárással együtt hallgatjuk meg. Érdekes lehet egy igazi honlapon az aktuális időjárást
megnézni világszerte. Jó feladat, ha az illusztrációk felhasználásával feladatlapot készítünk éspáros munkát végeztetünk.
② De jó idő van!
(Can-do 8.: Találkozáskor az időjárásról beszélni)Ismerőssel találkozáskor használatos tipikus üdvözleti forma. Az 1 hanganyagának
meghallgatása előtt megnézni az illusztrációkat. A nyelvtan: nem múlt idő és múlt idő. Az időt6
© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
kifejező „kinou” (tegnap), „senshuu” (múlt hét) kifejezések segítenek a gyakorlásban. A
mondatvégi „ne” azt fejezi ki, hogy a partner egyetértésére számítunk, és abban az esetben
használatos, ha előzetesen valószínűsíthető, hogy a partnernek velünk azonos tapasztalata van.
A párbeszédgyakorlás során lehet a tanulók saját városának időjárásáról beszélni, de elég
nehéz variációkat találni, ezért a 42. oldal illusztrációit felhasználva tudunk gyakorolni. A
szituációk egyszerűek, ezért figyelni lehet a máskor nehezen gyakoroltatható pontokra is pl.
beszédhang.
③ Most esik az eső(Can-do 9.: Telefonbeszélgetés elején időjárásról beszélni)Az 1 részben azt kell elképzelni, hogy a reggeli tv adás országos időjárásjelentését élő
közvetítésben hallgatjuk. Négy területet: észak (Hokkaidó, Szapporo), dél (Kyuushuu, Fukuoka),Japán-tenger felőli oldal (Toyama), Csendes-óceáni oldal (Tokió) hallgatunk meg. Először
ellenőrizzük Japán térképén a városneveket. Elmagyarázzuk, hogy a 2 részben szereplő „V-te
imasu” nyelvtani szerkezet a most, a szemünk előtt látható dolgokat fejezi ki. A most, aszemünk előtt látható dolgok lehetnek egyrészt filmszerűek (folyamatban lévő cselekvés: Most
esik az eső. / Fúj a szél), másrészt pedig állóképszerűek (adott helyzet: Süt a nap. /Felgyülemlett hó. / Felhős az ég.) A 3 rész szituációjában a tokiói Tanaka a világ különböző
részein élő barátaival veszi fel a kapcsolatot. A szituációban Skype-t vagy ahhoz hasonló
internetes kommunikációs eszközt használnak. A szöveg meghallgatása után ellenőrizni az
olyan szavak és kifejezések jelentését -pl. „moshimoshi” (Halló!), „hely (Tokió) no név (Tanaka)
desu” (Én vagyok a tokiói Tanaka), „hisashiburi desu” (rég nem találkoztunk) „kocchi/socchi”(itt/ott) -, amelyek akkor használatosak, amikor messze lévő és rég nem látott emberrel
beszélünk telefonon, majd gyakorolni a 4 rész telefonos párbeszédét. Ebben fel lehet használni
a 40. oldal világtérképét, meghatározva, melyik országban tartózkodunk. Figyelni kell arra,
hogy ez a párbeszéd csak a bevezető része legyen a beszélgetésnek. Nem kell külön gyakorolni,
de ne feledkezzünk meg róla, hogy a végén nem letesszük a telefont, hanem ezután haladunk
tovább a fő témára. A2 szinten nehéz a beszélgetés egészét japánul lefolytatni, de lehetséges,főleg, ha a bevezető részben az időjárás a téma.
Mindennapi élet és kultúra - Hűvös nyár
A fényképeken megnézzük, hogy milyen praktikákkal teszik kényelmessebben élhetővé aszélsőséges évszakokat. Itt azokat a régtől fogva használt praktikákat mutatják be, amelyek ameleg és párás japán nyarat teszik kicsit élhetőbbé. Ezek egyúttal olyan praktikák, amelyek az
öt érzékre hatva segítik a hűvösség érzését, ugyanakkor nem használnak áramot. Ezt a 8.
témával is össze lehet kötni. Gondolkozzanak el a tanulók, hogy ezek a praktikák miért köthetők
össze a hűvösséggel? Megkérdezni, mit gondolnak, Japánban miért jelennek meg nyáron aszellemjárta házak és kísértethistóriák? (Például: félelmetes > kiveri a hideg veríték > hűvös
érzés > lehűl). Megbeszélni, hogy a tanulók országában mit tesznek a szélsőséges évszakokélhetőbbé tételére.

3. téma: A városom
A városunkba érkezőnek városnézéshez vagy rövid ideig tartó tartózkodáshoz akarunk hasznos
információkat adni, miközben nézzük a térképet. Gondolják át, hogy a saját városukban milyen
7© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
forgalmas, érdekes, történelmi hely(ek) található(ak). Gyakorlatias párbeszéd, mely egyúttal avárossal szembeni szimpátiát is szeretné felkelteni. Tokióról van szó, így alkalmuk nyílik a japánfővárossal ismerkedni. A Japánba utazást tervező tanulóknak pedig remélhetően hasznos az
utazás előkészítése során.

5. lecke - Ez a park nagy és szép
① Tokió
A 48-49. oldalon található térképet és fényképeket nézve hallgassuk meg a hanganyagot. A
három információt (hol?, mi található?, milyen hely?) ellenőrizve mondassuk el a hanganyag
után. Általában van olyan tanuló, aki nem szokott térképet nézegetni, ezért a hallgatás előtt
hagyjunk időt a térkép átnézésére. Motiváló lehet, ha rákérdezünk, hogy a tanulók városában
hol található olyan jellegzetességekkel bíró hely, mint ami a térképen szerepel.
② Forgalmas és szórakoztató(Can-do 10.: Térképet nézve el tudjuk mondani egy barátnak, hogy a saját városunkban
milyen helyet vagy területet ajánlunk)
A városunkba látogató külföldi barátunknak bemutatjuk a várost.
Mielőtt meghallgatjuk az 1 rész hanganyagát, megnézzük az illusztrációt és megbizonyosodunk,hogy a négy város(rész) milyen hely. A 48-49. oldalon ugyanezek fényképe található. A parkot
nézve szubjektív, hogy azt mondja valaki, hogy tágas, vagy hogy nagy, ezért - akár japánul, akár
az anyanyelven – érdemes megbeszélni, hogy milyen melléknevek vagy kifejezések
bukkanhatnak fel. A 3 részben készítsük elő a saját városunk térképét (olyan léptékűt, amelyet
könnyen megért egy külföldi, aki csak most érkezett), és folytassunk rövid párbeszédet úgy,mintha a japán barátunknak mutatnánk be a városunkat.
③ Elegáns hely, de egy kicsit drága(Can-do 11.: A térkép alapján elmondjuk, milyenek azok a helyek, amelyek iránt a barátunk
érdeklődik, és mire kell vigyázni.
A szituáció ugyanaz, mint a ②-ben, de most a „-kedo” használatával elmondjuk a pertnernek,
hogy mire kell vigyázni az adott helyen. A ２-nél különösen ügyeljünk arra, hogy az itt gyakorolt„-kedo”-mondatoknál a második melléknév mutatja a beszélő hozzáállását és véleményét.

6. lecke - Menj(en) egyenesen!
① A városi utca
(Can-do 12.: Elmondani, hogyan jutunk el egy közeli helyre)
Valamely, a jelenlegi helyünkről látható híres épületet, nagy utat stb. támpontként használva
magyarázzuk el, hogyan lehet valahová eljutni. Jó feladat, ha az 55. oldalon található „Mi vana városod utcáin?” kérdést, valamint a két fényképet felhasználva felidéztetjük, hogy a tanulók
saját városában milyen támpontként szolgáló helyek vannak.
② Nem az első, hanem a második…

8© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616(Can-do 13.: Kijavítani a partner által félrehallott dolgokat)
A párbeszéd célja, hogy útbaigazítás kérésekor ki tudjuk javítani, illetve meg tudjunk
bizonyosodni a nehezen kihallható és félreérthető részekről úgy, hogy biztosan megértsük az
eljutás módját A-ból B-be. Cél, hogy tudatosan tudjuk használni az olyan megértésellenőrző
stratégiákat, mint a partner magyarázatának megismétlése.
③ Látszik egy nagy fehér épület.
(Can-do 14.: Elmondani egy messziről látható épület jellegzetességeit)Útbaigazítás során elmondani valamely támpontként szolgáló épület jellegzetességeit (szín,
forma) Kívánatos, hogy a tanulók maguk is tudjanak kérdést feltenni pl. „Mi az a magas, pirosépület?”. Mielőtt meghallgatjuk az 1 rész hanganyagát, érdemes megnézni az illusztrációkat,és ellenőrizni a formákat és színeket jelző kifejezések jelentését. Miután megnézték az a-dépületek illusztrációját, tippelhetnek, hogy milyen szavak, kifejezések használatosak. Azért,
hogy a tanulók a saját városukban található épületekről tudjanak beszélni, hasznos lehet, hakimennek a tanteremből és -akár egymás között- megpróbálnak ilyen jellegű valódi
párbeszédet gyakorolni.
Mindennapi élet és kultúra - Különböző városképek
Három, jellegzetes utcaképet mutat a könyv. Elgondolkodni, hogy van-e a saját városukban
valamilyen jellegzetes városkép. Átgondolni, hogy milyen városképet szeretünk, vagy milyen
városképet szeretnénk bemutatni másoknak. Ezek által újra tudatosítani lehet a tanulók saját
városának jellegzetességeit.
Kanda: antikvárium-negyed. Kanda a könyvekről híres városrész.
Ame yoko: az Ueno állomás közelében található bevásárló utca. Olcsók az élelmiszerek és ahasználati tárgyak, ezért mindig nagy a nyüzsgés.
Kawagoe: Tokió környékén (Saitama prefektúra) található város, ahol megtartották az Edo-kori(1603-1868) városképet.

4. téma: Elmenni otthonról/Kimozdulni
Gyakorlati és kapcsolatépítésre alkalmas párbeszéd szituáció, amelyben egy baráttal vagy
ismerőssel beszélhetünk meg találkozót, vagy pl. el tudunk hívni valakit, aki nem ismeri jól azadott várost.

7. lecke – 10 óra(kor) jó lesz?
① Találkozó
A kapcsolódó szavak ellenőrzése után megnézni a fényképeket és megbeszélni, hol találkoznak.
A „Mindennapi élet és kultúra” rész témája szintén a találkozási helyek.
② 10 órakor a hotel előcsarnokában megfelel?
(Can-do 15.: Beszélni a baráti találkozó helyéről és idejéről)A szituációban -a partner szempontjait is figyelembe véve- egy találkozó helyét és idejét
beszélik meg és döntik el. Felhívni a figyelmet a partnerre is tekintettel levő kifejezésekre, mint

9
© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
pl. az időt és helyet ellenőrző „desu ne”, az érzéseket kifejező „tanoshimi desu” (Már várom!),
illetve, ha nem alkalmas: „ano, 4 ji han wa chotto…” (Hát, 4 óra nem a legjobb…), valamint
visszajelzésre, ha nem ér rá, de egy másik javaslatát elfogadták: „sumimasen”, (Elnézést, hogy
kellemetlenséget okozok.).
③ Kicsit késem/késik(Can-do 16.: Elolvasni az e-mailt, amelyben közlik, hogy késnek a találkozóról)A szituáció szerint elolvasunk egy mobilunkra érkezett e-mailt, melyben közlik velünk, hogykésnek. Ez tükrözi a mostani társadalmat, ahol sok egyszerű üzenetváltás történik e-mailen
keresztül. Országoktól és területektől függően eltérőek lehetnek az okok, hogy miért késik
valaki a megbeszélt találkozóról, ezért a tanulók a gyakran használatos kifejezéseket tanulják
meg. Figyelni a késésről szóló e-mailt kapó fél visszajelzésére is (daijoubu desu) (Minden
rendben!).
④ Eltévedni az úton(Can-do 17.: Elmondani a késés okát és bocsánatot kérni)Ebben a szituációban egyszerűen elmagyarázzák a késés okát, és bocsánatot kérnek. Az 1 rész
hanganyagának meghallgatása előtt megnézni a 4 képet (a 65. oldalon található képekkel
azonosak) és ellenőrizni a jelentésüket. Meghallgatni a hanganyagban, hogy késett-e vagy sem,és amennyiben igen, megválaszolni a késés okát. A 2 részben az okot kifejező „V-te” és „de”
szerkezetek is előjönnek. A 3 részben felhívni a figyelmet a késve érkező partnerre tekintetttellévő „Watashi mo ima kimashita, (Én is csak most jöttem.), „Daijoubu desu yo” (Minden
rendben!), Taihen desu ne (Hú, biztos nem volt könnyű!).” kifejezésekre. Kultúránként eltérő,hogy a megbeszélt időpontról késve elnézést kérnek-e vagy sem. A japán kommunikáció
szabályai szerint ilyen helyzetben magától értetődő, hogy elnézést kérnek, mivelkellemetlenséget/bosszúságot okoztak a partnernek. Érdekes lehet erről beszélgetni acsoportban a Mindennapi élet és kultúra résznél.

8. téma: Már elment(él) megnézni az esti kilátást?
A szituáció tartalma szerint a városban rövid ideig tartózkodó, vagy dolgozni illetve tanulniéppen megérkezett embernek először javasolnak egy jól bevált vagy felkapott helyet, aztán
felajánlják a kalauzolást, végül együtt elmennek oda.
① Hely, amit ajánlunk
Bevezetni az adott helyet nem jól ismerőknek javasolt helyekhez kapcsolódó szavakat. A
fényképek közül kiválasztani, hova szeretne menni és beszélni róla.
② Már járt(ál) ott?
(Can-do 18.: Egy ajánlott helyre elhívni a barátunkat / válaszolni a meghívásra)Megkérdezni, hogy volt-e a helyiek által ajánlott, vagy mostanság felkapott adott helyen, ésamennyiben még nem járt ott, meginvitálni. Az invitálás itt azt jelenti, hogy jószándékból
felajánljuk a helyet nem ismerő embernek, hogy elkísérjük valahová. Előfordulhat, hogy az
invitált fél elfogadja a meghívást, illetve az is, hogy nem alkalmas neki az időpont, ezért
10© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
elutasítja. A 2 részben jelöltek szerint, a „Mi ni ikimasenka” (Nem megyünk el megnézni?) két
nyelvtani szerkezetet foglal magába: a célhatározó „ni” partikulát („Mi ni ikimasu” (Elmenni
megnézni)), valamint egy meghívást tartalmazó kifejezést („ikimasenka?” (Nem megyünk?)). A
Bevezető A1 KATSUDOU könyv 12. leckéjében szabvány kifejezésként már szerepelt a „Mi ni
ikimasu/Mi ni ikimasenka?” szerkezet, de itt bővül a használt igék száma. A magyarázatot
amennyire lehetséges, egyszerűre fogni. A 3-as beszédgyakorlatban az „Ikimashitaka” (Már
volt(ál) ott?) kérdésre a „Mou itta” (Már voltam.) és a „Mada itteinai” (Nem, még nem voltam.),továbbá ez utóbbi esetében a meghívást elfogadó és elutasító válasz is lehetséges. Fontos
ellenőrizni a párbeszéd menetét.
③ Szeretnék vizet venni(Can-do 19.: Elmondani a barátomnak, hogy kitérőt szeretnék tenni)
A szituáció szerint közös cselekvés során az egyik fél egy előre nem tervezett, vagy kitérőnek
minősülő dolgot akar tenni és ezt elmondja a partnernek. A 71. oldal fényképein és
illusztrációin (a-d) szereplő szándékokat az 1 hanganyag meghallgatása előtt kell ellenőrizni. A
c kép egy magazin oldala, amelyen pirossal be van karikázva a cikk a boltról, ahová menni
akarnak. A kitérő evés előtti vagy utáni esetekre van korlátozva. A „valamit szeretnék csinálni”
szerkezet már korábban előfordult, itt fel lehet eleveníteni. Az információ vagy szituáció
ismertetésekor használják a „-taindesu” (Szeretnék…) alakot, amelyben az „n”
nyomatékosítást fejez ki.
Mindennapi élet és kultúra - Találkozó
A fényképen Shibuya állomás és Tokió állomás szerepel, ott vannak a képeken látható
találkozóhelyek. Hachikou egy kutya neve. Arról híres, hogy a gazdája halála után is hűségesenjárt a Shibuya állomásra. Megbeszélni, hogy vannak-e a képeken szereplő találkozóhelyekhez
hasonló helyek a tanulók országában. Ehhez felhasználhatóak a 63. oldalon található képek.
Érdekes lehet megbeszélni a gyülekezés egyéb módjait, ill., hogy mennyi időt szoktak várni.

5. téma: Külföldi nyelvek és kultúrák
A tanulóknak a külföldi nyelv(ek)hez és külföldi országok kultúrájához való kapcsolódásáról
szóló kapcsolatépítő párbeszéd. Remélhetően az egész osztály/csoport közös témája lehet.

9. lecke - A japán kiejtés könnyű
① Idegennyelv-tanulás
Meghallgatni a több szóból álló mondatot, és a szavakra rámutatva megpróbálni kitalálni ajelenésüket a képek és a mondat alapján. Szükség esetén a tanár közvetítő nyelven ellenőrizze.
A RIKAI 87. oldalán található egy ábra az oktatási rendszerről.
② Milyen külföldi nyelvet tanult(ál) eddig?
(Can-do 20.: Beszélni arról, hogy mikor és milyen nyelvet tanult)(Can-do 21.: Beszélni az eddig tanult külföldi nyelv(ek)ről)A kapcsolatépítő párbeszédben az eddigi idegennyelv-tanulási tapasztalatokról beszélnek, és
az ismert nyelveket hasonlítják össze. Az 1 rész hanganyagának meghallgatása előtt ellenőrizni
az illusztráción szereplő embereket, és az általuk tanult külföldi nyelveket. Arra is figyelni, hogy11
© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
két dologra is rákérdez a feladat, ezek válaszlehetőségeinek helyét is érdemes ellenőrizni. A(2)-es kicsit bonyolult, ezért miután az (1) -es „mikor” rész megbeszélésekor meghallgatták és
megértették az egészet, egyszer-kétszer még meg lehet hallgatni a párbeszédet. A 2 részben anyelv jellegzetességeinek leírására szolgáló kifejezések kerülnek bemutatásra. A (2) részben
felfedezik és megbizonyosodnak arról, hogy a „-ga” rész az igék főnevesítésére szolgáló „szótári
alak+no” résszé válik. (A 3. leckében jön elő a melléknevek főnevesítése.) A 3 részben a páros
gyakorlatoknál érdemes kis időt hagyni átgondolni, mielőtt saját idegennyelv-tanulási
tapasztalatukról beszélnek a tanulók. Nem általánosságban, hanem inkább személyes tanulási
tapasztalat alapján érdemes hozzászólniuk. Érdemes tudatosítani, hogy miközben a tanulók
elbeszélik egymásnak saját tapasztalataikat, megismerkednek egymással és kapcsolatot isépítenek. Érdekes lehet, hogy közös nyelv esetén is eltérő hozzászólások születhetnek.
③ Idegennyelv-listám(Can-do 22.: Felsorolást írni, hogy mikor, milyen nyelvet tanult)
Saját idegennyelv-tanulási listát készíteni, és portfólióba tenni. A 74. oldalon nem szereplő
nyelvek nevének írásmódját szükség esetén a tanár elmondja. A listát meg lehet osztani és fel
lehet használni osztály/csoport szinten. A ② 3 rész párbeszédgyakorlatának előkészítő
feladataként is jó lehet a felsorolás elkészítése.
④ Nem adná(d) kölcsön azt a szótárt?
(Can-do 23.: Külföldi nyelvvel vagy nyelvtanulással kapcsolatban felmerült probléma esetén
segítséget kérni / segítségkérésre válaszolni)
Japán nyelvhasználati vagy nyelvtanulási szituációban alkalmazható párbeszéd, amikor konkrét
dologgal kapcsolatban kérünk valamit. Az 1 részben az illusztrációk és a task feladat
tartalmának megismerése után hallgatják meg a hanganyagot. Először az (1)-re válaszolnak,
utána a (2)-nél még egyszer meghallgatják, hogy eldöntsék, hogy a nő elfogadta-e a férfi
kérését. Fontos tudatosítani a hallgatás során, hogy kéréskor milyen kifejezéseket használnak.
A 2 Felfedezés részben elmagyarázni a tanulóknak, hogy a „te kudasaimasenka” a kérések
között is egy nagyon udvarias kifejezés. A 3 rész használati tárgyak kölcsönadása-kapása körül
forgó párbeszéd.

10. lecke: Egyszer valamikor szeretnék Japánba menni!
① Külföldi kultúra a mindennapi életben
Itt azt szeretnénk érzékeltetni, hogy a mindennapi életben valamilyen módon mindenkiérintkezik külföldi dolgokkal. Országneveket és tevékenységek kifejezéseit összepárosítva
legalább egy mondatot készíttetünk. Lehet családtagra vagy barátra vonatkozó mondat is. A„mexikói ételt eszik” itt azt jelenti, hogy „szereti a mexikói ételt, finomnak tartja a mexikói ételt”
és ebből kiindulva azt szeretnénk tudatosítani, hogy „érintkezik a mexikói kultúrával”.
② Havonta kétszer japán ételt eszik/eszem(Can-do 24.: Beszélni a külföldi kultúrához való kapcsolódásról)
A külföldi kultúrához való kapcsolódás szokásairól, tapasztalatokról, reményekről szóló
kapcsolatépítő párbeszéd. Az 1 (1) részben az országneveket lehet nem japánul írni. A (2) (3)12© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
részben sok szám szerepel, ezért többször meg lehet hallgatni. A 2 Felfedezés (1) részében elég
csak a 80-81. oldalon szereplő igéket használni. A foglalkozásnevek a külfölddel
kapcsolatosakra korlátozódnak. Az „itsuka” (valamikor) és a „shourai”(jövő) különbsége: azelőbbinél nem tudni, hogy megvalósul-e valami, míg az utóbbinál úgy gondoljuk, hogy
valamikor meg fog valósulni. Amennyiben van megfelelő anyanyelvi kifejezés rá, azt
anyanyelven lehet jelölni. A (2) párbeszédét még egyszer meghallgatva a hanganyaggal
ellenőrizni. Itt csak a hét, hónap és az év kifejezések használatosak.
A 3 részhez, hogy megterhelés nélkül lehessen hosszabban beszélni, előzetes felkészülést lehetvégezni. A hallgató/kérdező a saját érdeklődési körébe tartozó dologról kérdez, vagy mondhozzászólást, ezáltal gyakorolva a beszélgetésben való önálló részvételt. A beszédmintábanszereplő „Shourai nihon ni ryuugakushitai desu.” (A jövőben szeretnék Japánba menni tanulni.)
mondatban a „shourai” és az „itsuka” tetszőlegesen kicserélhető. „Itsuka nihon ni
ryuugakushitai desu.” (Valamikor szeretnék Japánban menni tanulni.).
③ Menjünk együtt?
(Can-do 25.: Bajban lévő embernek segítséget ajánlani. / segítséget elfogadni)
Gyakorlatias párbeszéd, ahol egy utazónak vagy a városban járatlan idegennek ajánlanak
segítséget, ill. fogadják el a felajánlott segítséget. Az 1 részben először is felidézik, hogy atanulónak mi jelentett problémát egy olyan helyen, ahol nem ismerte a nyelvet vagy kultúrát,és elgondolkoznak azon, hogy fordított helyzetben mi okozhat problémát a tanuló saját
országába érkező külföldinek. Hallgatás előtt ellenőrizni a szituációt és a tartalmat.
Segítségnyújtáskor lehetőség van az adott cselekvést a partnerrel „együtt” vagy „helyette”
elvégezni. A 3 -as „Beszéljünk párokban!” résznél ezen a szinten nehéz lenne szóban elmondani,
hogy mi a probléma, ezért elég csak a példában szereplő (ránézésre megérthető)intervallumon belül maradni. Amennyiben nincs szükség segítségre, a „Daijoubu desu”(Minden rendben!) kifejezéssel válaszolhatunk. A „Sumimasen. Arigatou gozaimasu.” (Elnézést.
Köszönöm) „Sumimasen” kifejezése sokszor használatos, amikor megköszönnek valamit.
Elegendő a kettő közül az egyiket használni.
④ Hol van malajziai étel?
(Can-do 26.: Elolvasni egy esemény programját)
A ③ részben szereplő Ari, akinek megmutatták az utat, megérkezett a nemzetközi fesztiválra.
Itt, a Japán-szerte általánossá vált nemzetközi fesztiválok programját olvasva/nézve, szükséges
információkat szerez a helyről, ahová menni akar. Ha a szükséges információt könnyen
megértik a tanulók, nem szükséges egyesével elmondani az előforduló szavakat. Az esemény
programját és az épület emelettérképét az általános tudásunkat alkalmazva olvassuk el.
Mindennapi élet és kultúra - Kipróbálni a külföldi kultúrát
A fényképen olyan tanfolyam vagy művelődési központ tantermének fényképe látható
Japánban, ahol kapcsolatba lehet kerülni külföldi kultúrával. Összehasonlítani, hogy a tanulók
saját országában van-e hasonló tanfolyam, részt vettek-e ilyen tanfolyamon, illetve milyen(ek)volt(ak) az ottani tanár(ok) és diákok? Észrevetetni, hogy a saját mindennapjaikban ismultikulturális környezetben élnek, és az eltérő kultúrákkal való kapcsolat élvezetes, ésgazdagabbá teszi a mindennapokat.
13© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616

6. téma: Kint enni a szabadban
A szituáció egyrészt gyakorlatias párbeszéd, ahol azt beszélik meg, hogy a piknikre ki, milyenételt visz, valamint, hogy hogyan osztják fel. Másrészt kapcsolatépítő párbeszéd, ahol evésközben beszélgetnek. A gyakorlati alkalmazáshoz további lehetőséget nyújt, ha az osztályban
pikniket szerveznek.

11. lecke - Mit viszünk?
① Piknik ebédEllenőrizni a fényképek alapján, hogy mit visznek a piknikre. Észrevetetni a kategóriák (pl. italok,
sütemények) és konkrét dolgok (pl. tea, csokoládé) közötti különbséget. Érdekes lehet
megbeszélni a piknikre vitt dolgok kulturális eltéréseit. Ehhez az „egyéb dolgok” alatti részen
található fogalmak adnak segítséget.
② Mi legyen az ételekkel?
(Can-do 27.: Beszélni arról, hogy mit viszünk a piknikre)(Can-do 28.: Feljegyzést készíteni, hogy ki, mit visz a piknikre?)
A szituációban felosztják egymás között, hogy ki, mit visz a piknikre. A feljegyzéskészítés isfontos aktivitás. Figyelni, hogy az 1 -hez tartozó válaszlehetőségek az előző oldal(ak)on
találhatóak. A hanganyagban szerepelnek női megnyilatkozások, mint a „Waa, tanoshimi!”(Hurrá! Júj, de várom!), erre érdemes felhívni a fiú tanulók figyelmét. A válaszok ellenőrzése
után a 2 részben a mellékkörülményt kifejező „ige te forma”-ról lehet tanulni. A megbeszélés
gondolatmenetét korlátoztuk „A boltban megvenni és elvinni a piknik helyszínére” kontextusra.
A 3 részben, miután végeztek a beszédmodell szerinti gyakorlással, biztassuk a tanulókat, hogy
beszélgessenek az eddig tanultak során kirajzolódott egyéni életkörülményeikről. Például, ha
egy tanulónak a süteménykészítés a hobbija, akkor a saját magára vonatkozó, valódi
információkkal (pl. „én süteményt viszek/készítek”) tegye realisztikusabbá a párbeszédet.
Feljegyzést mindegy, milyen nyelven készítenek, de biztassuk a tanulókat, hogy lehetőség
szerint japánul tegyék azt. Ezzel lehetőség nyílik a további gyakorlati nyelvhasználatra, pl. asaját jegyzetfüzetbe feljegyzést írni japánul.
③ Innivalót, mit vigyünk?
(Can-do 29.: Konkrétan megkérdezni / elmondani, hogy egy piknikre milyen ételt és italt
szeretnénk)
A párbeszédben rákérdeznek egy másik ember kívánságára az adott kategóriából (ital). Az 1
rész hanganyagának meghallgatása előtt ellenőrizni az embereket és a válaszlehetőségeket.
Két fajta kérdést tanulnak: „Nani ga ii desuka” (Mi lenne jó?) és a „Docchi ga ii desuka” (Melyik
lenne jó?). A saját kívánság kifejezésére az „N ga iidesu” szerkezetet használjuk. Itt nem
foglalkozunk a hasonlítás, megfontolás során kettő közül egyet választó „N no houga ii desu”
kifejezésmóddal. A „Nan demo iidesu /docchi demo iidesu” (Bármelyik jó!) szerkezetet viszont
hozza a könyv. Azt tartják, hogy a japánok gyakran inkább nem mondják el a saját kívánságukat,
hogy ne terheljék túlságosan a partnert. Ugyanakkor az olyan a kultúrkörben, ahol azt
gondolják, hogy az ember ki tudja, vagy ki kell fejeznie világosan a saját kívánságát, ottelképzelhető, hogy rossz néven veszik az ilyen tartózkodó megnyilvánulásokat. Érdekes lehet
megbeszélni a csoportban, hogy mit gondolnak erről a tanulók. Érdemes figyelembe venni,
14© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
hogy az ételeken és italokon kívül szükséges dolgok (takaró, pohár, szemeteszsák stb.)
megbeszélésekor a piknik kellemes megvalósításához járulnak hozzá, mert végiggondolják,
hogy miért viszik őket.

12. lecke - Finomnak tűnik!
① Ételek és ízekÚgy nézik át a fényképeket, mintha a piknik napján raknák ki a hozott ételeket.
A könyv először az ízekkel kapcsolatos szavakat vezeti be. A sósra a „shoppai” -on kívül a „karai”,„shiokarai” szavak is használatosak, de itt el szeretnénk kerülni, hogy összekeverjék a „karai”
fűszeres jelentésével, ezért csak a „shoppai” szót jelöltük. Figyelni arra, hogy hasonló a kiejtésea „suppai” szóéhoz.
A „Naniga haitteimasuka” (Mi van benne?) kérdés a mások által hozott szendvics vagy
rizsgombóc stb. ételek iránti érdeklődést jelzi, és a beszélgetés kezdeményezésére szolgál.
② Finomnak tűnik!
(Can-do 30.: Beszélni nem ismert ételekről)(Can-do 32.: Ételt ajánlani egy barátnak / válaszolni az ajánlásra)A szituáció szerint érdeklődést mutatunk a barátunk által a piknikre hozott étel iránt. A
párbeszédben az étel kinézetével kapcsolatos utaláson „oishisou” (Finomnak tűnik!) kívül,szerepelnek a saját és más országok ételeinek összehasonlítására szolgáló kifejezések is, amiket
pont azért lehet használni, mert különböző kultúrákat ismerő emberek gyűltek össze és
beszélgetnek. Figyelni, hogy az 1 válaszlehetőségei a szomszédos oldalon találhatóak. A 3
párbeszédben olyan ételek is szerepelnek, amiket még nem ettek, és ettől a párbeszédfelszínessé válhat. Erre érdemes odafigyelni, és megpróbálni hozzákapcsolni az adott országételeihez. A „Hitotsu, itadakimasu” (Egyet kérek.) megszámlálható dolgok esetén használatos.
A Hallgassuk meg! rész párbeszéd szövegében többször szerepel a „-ni niteimasune” (hasonlít
vmire), „aji wa chigaimasuyo” (Más az íze.) kifejezés, amelyek a páros beszélgetés során
opcionális kifejezések, ugyanis ha nincs közös tudás az említett ételről, nem jöhet létre apárbeszéd. A „Kirei desune (Kireina ryouri desune)” (Szép! Szép étel!), „Donna aji desuka”(Milyen ízű?), „Kuroi no wa nandesuka” (Mi az a fekete?) a párbeszéd folytatására szolgáló
kifejezések, de érdemes kigondolni más hasonló mondatokat is.
③ Kér(sz) még egy kicsit?
(Can-do 31.: Egyszerű megjegyzést tenni valami ízére)(Can-do 32.: Ételt ajánlani egy barátnak / válaszolni az ajánlásra)A szituációban a piknikre hozott ételt vagy italt ajánlják egy barátnak, amit vagy elfogadnak
vagy elutasítanak, és megjegyzést tesznek az ajánlott étel/ital ízével kapcsolatban. Az 1 rész
tartalma kultúratanulás is egyben. Érdemes elgondolkozni pl., hogy nők ajánlanak-e bort?
Hogyan utasítunk el ételt vagy hogyan fűzünk megjegyzést hozzá (megdicsérjük-e akkor is, hanem ízlik ez étel?). A 3 részben az okot kifejező „-te” szerkezet használatos, de érdemes figyelni
arra, hogy az ízlelésben egyéni eltérések lehetnek. Azért, hogy ne váljon felületessé abeszélgetés, igyekezzünk összekapcsolni a helyi ízekkel és ételekkel. Figyelni arra, hogy a dolgok
alakja szerint eltérő kifejezéssel kell ajánlani. A „Mou hitotsu” (Még egyet?) megfogható
15© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
dolgok, míg a „Mou sukoshi” (Még egy kicsit?) nem megfogható dolgok, a „Mou ippai” (Mégegy pohárral?) a bor és hasonló üvegben vagy pohárban lévő dolgok esetén használatos. Ez
utóbbi hangsúlyozására figyelni kell. Hanganyag van hozzá.
Mindennapi élet és kultúra – Obentó (ebédcsomag)
Az obentót, akár a kinézete, akár a tápértéke szempontjából könnyű összehasonlítani másétkezési kultúrákkal. Kedvet lehet csinálni ahhoz, hogy valaki maga készítse el, vagy hogy
megkóstolja, ha Japánban jár. Az „ekiben” (az állomásokon kapható ebédcsomag) az adottvidékre jellemző és/vagy híres termékekből készül, így alkalmas az adott vidék irántiérdeklődés felkeltésére, sőt akár a turisztika fejlesztésére is. A „kyaraben” (népszerű
karaktereket mintázó ebédcsomag) az étel alapanyagokat felhasználva mangakaraktereketábrázoló ebédcsomag. Az éjjel-nappalikban kapható ebédcsomag fekete nori-ja (szárított
algalap) érdekes lehet azoknak, akik még nem láttak ilyet.

7. téma: Üzleti út
A téma szituációja szerint a Japánból (vagy külföldről) üzleti útra érkezett emberrel
kommunikálunk. A szituációk - üzleti partner vagy fogadócsaládnál lakó japán ösztöndíjas diák
fogadása - a tanulók életével összeköthető, motivációra alkalmas helyzetek.

13. lecke - Tanaka-szannal már találkoztam
Ebben a szituációban az üzleti útra érkező japán vendég elé mennek ki a reptérre és kísérik ela szállodába. Gyakorlatias párbeszéd, amelyben odafigyelnek az üzleti útra érkezőre is.
① Repülőtér
A szókincset a szituációval összekötve (cégközpont-reptér-kimenni elé) értetjük meg.
② Kérem, menjen ki elé!
(Can-do 33.: Beszélni egy üzleti útra érkező emberről és a napról, amikor jön, hogy ki tudjunkmenni elé a reptérre)Egy japán vállalat külföldi leányvállalatánál a női felettes a fiatal helyi kollégát kéri meg, hogy
menjen ki valaki elé a reptérre. Az 1 hanganyag meghallgatása előtt ellenőrizni a szituációt, ésaz illusztráción szereplő embereket. A (2) feladat célja, hogy kitöltsék a leányvállalat napirend
táblázatában az üzleti útra érkező személy programját. A „shittemasuka”-ban a kieső i-hang abeszélt nyelvi formák jellegzetessége. Tagadásnál a „shitteimasen” helyett a „shirimasen” alakhasználatos. Ezt érdemes, mint kifejezést megjegyezni.
③ Isten hozta, Tanaka úr!
(Can-do 34.: Üdvözölni az érkezőt)A szituációban a repülőtéren fogadják az üzleti útra érkezőt. Kapcsolatépítő párbeszéd,amellyel a „youkoso” fogadó üdvözlést, illetve a másik félre fókuszáló kifejezéseket lehet
megtanulni, például megkérdezni, hogy milyen volt a repülőút, vagy hogy nem fáradt-e el. Az
1 hanganyag meghallgatása előtt a 107. oldal illusztrációival ellenőrizni a szituációt, éskikövetkeztetni a helyzetet a repülőgép belsejét ábrázoló illusztrációval. Repülőtéren gyakori
látvány, hogy valakit kanjival és angolul írt névtáblával várnak. Az „ikaga deshitaka” és a „dou

16
© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
deshitaka” különbségét a tanulók következtessék ki, de amennyiben szükséges, kiegészítő
magyarázatot lehet adni. (Egyébként az „ikaga deshitaka” udvariasabb kifejezés.)④ Holnap fél tízre jövök (önért).
(Can-do 35.: Megnézve a hotel szobát elmondani, hogy megfelelő-e vagy sem)(Can-do 36.: Elolvasni az üzleti út napirendjét)
A szituáció szerint a helyi alkalmazott, miután kiment az üzleti útra érkező elé a repülőtérre,elkíséri a szállodába, ahol a vendég helyett ellenőrzi a szoba berendezését. Egy külföldhöz nem
szokott embernek való segítségnyújtáskor használatos egyszerű japán nyelvet lehet gyakorolni.
Az 1 részben a hanganyag meghallgatása előtt az illusztrációk segítségével ellenőrizni aszituációt. Taylor az üzleti útra érkező Tanaka számára ellenőrzi a hotelszobát, viszont ez nem
jelenti azt, hogy japán cégek esetében ez mindig így történik, és nem kell azt gondolni, hogyjapán üzletemberekkel szemben így kell tenni. A tartalmat tekintve inkább érdemes úgy
felfogni, mint a másik ember helyzetét megértő és azt figyelembe vevő cselekvést, amivel együzleti úton járó, külföldhöz (a tanuló országához) nem szokott emberen tudunk segíteni. Fontos,
hogy ezt a figyelmességet az eltérő kultúrák összehangolásának képessége és a kommunikációs
készség részeként fogjuk fel. Az üzleti útra érkezőnek átadott menetrendtáblázat egyben egy
információszerzésre szolgáló feladat. Lehetőség szerint törekedtünk arra, hogy valódinaktűnjön, ezért kanjik szerepelnek benne, de a feladat megoldásához szükséges „kaigi”(tárgyalás) szó olvasatát és jelentését jelöltük. A „touchaku” (érkezés) és „shuppatsu” (indulás)szavak a szókincset bevezető oldalon megtalálhatók. A „sama” (nevekhez fűzöttudvarias
utótag), „gou” (számú) stb. szavak jelentését ki lehet következtetni, de az olvasás célja
mindenképpen az, hogy a tanuló információt szerezzen.

14. lecke - Ezt használhatom?
A szituációban az érkezés másnapján elmennek a hotelbe a vendég elé, elkísérik az irodába,
bemutatják a helyi kollégákat és lehetővé teszik számára, hogy tudjon dolgozni.
① Az iroda és a kollégák
Bevezetjük az irodában lévő emberekkel és dolgokkal kapcsolatos szókincset. Amennyibenezen felül is vannak szavak, amelyeket tudni szeretnének a tanulók, azokat is meg lehet tanítani.
Több, különböző elnevezése van a számítógépnek (konpyuutaa): „konpyuuta”, „pasokon”, „PC(piishii).
② Ő itt Kyashii (Cathy), a titkár(Can-do 37.: Bemutatni a vállalati stábot /kollégákat)A párbeszédben az üzleti útra érkezőnek bemutatják az irodában dolgozókat. Az egyszerű
bemutatkozáson túl, a társalgás folytatása (találkoztak-e már, ügyesen beszél japánul, mégtanulja a japán nyelvet stb.) emberi kapcsolatokat is épít. Elmondható, hogy a külföldi
japánnyelv-tanulóknak az, hogy japán nyelven tudnak egyszerű közvetítést végezni, egy reálisés fontos nyelvi tevékenység.
③ Kölcsönkérhetem?
(Can-do 38.: Megkérdezni, hogy használhatunk-e valamit az irodában)17© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
Ebben a jelenetben a vendég munkatárs engedélyt kér a helyi kollégáitól, hogy használhatja-ea számítógépet vagy másvalamit.
Az 1 részben hallgatott párbeszédben a partner célját figyelembe vevő reakció szerepel.
(„Szeretnék nyomtatni… → Értem. Ezt használja!) Ezen kívül felajánlás is szerepel. („Elnézést,
ezt lemásolhatom? → Persze. Lemásoljam én?) A párbeszéd itt sem érjen véget a szimpla
engedélykéréssel és az arra adott válasszal, hanem a fenti módon a másikra való odafigyeléssel
tovább lehet fejleszteni a kapcsolatot építő párbeszédig.
④ Köszönöm a törődést! Osewa ni narimashita(Can-do 39.: Elköszönni/elbúcsúzni valakitől)(Can-do 40.: Külföldi üzleti út után elolvasni a kollégáktól kapott üzenetet)
A szituáció szerint a repülőtéren búcsúztatják az üzleti útról hazaindulót.
Az 1 részben a hanganyagot hallgatva megérteni a szituációt. Ugyanúgy, ahogy a hotel szoba
elfoglalásakor a szoba ellenőrzése, az sem szokványos és nem feltétlenül kötelező, hogy azüzleti útról hazaindulónak a helyi személyzet üzenetet és ajándékot ad. Itt azonban aközeljövőben üzleti útra Japánba utazó alkalmazott (Edward) egy rövid üzenetet írt, amit lehetúgy értelmezni, hogy szeretné tartani a kapcsolatot Tanakával, ha már egyszerösszeismerkedtek. Érdemes megbeszélni, hogy erről mit gondolnak a tanulók. A párbeszéd
elég egyszerű, érdemes párokban eljátszva kipróbálni.
Mindennapi élet és kultúra - Japán társadalom
Külföldön elég kevés alkalom nyílik közvetlen kapcsolatba lépni japánokkal, de japán termékek
azért lehetnek a környezetünkben. A tanulók általában nem is biztos, hogy ezeket összekötik
Japánnal, ezért meg lehet osztani egymással a japán termékekkel kapcsolatos ismereteket és
elképzeléseket, amivel egy kicsit talán közelebb is lehet hozni Japánt. Ezen felül egy adottország termékeiről és az országról alkotott képről beszélgetve mélyíteni lehet a társadalmiérdeklődést. Érdekes lehet felismerni, hogy ugyanarról a dologról mindenkinek eltérő nézetei
lehetnek.

8. téma: Egészség
Ennél a témánál olyan mindennapi nyelvi tevékenységekkel találkozunk, mint pl. munkahelyen
vagy iskolában rosszul kinéző kolléga vagy barát megszólítása, vagy beszélgetés az általános
egészségmegőrzésről. Azt gondoljuk, hogy az egészségére figyelő generáció számára ez a téma
különösen érdekes lehet, ugyanakkor nem foglalkozunk súlyos betegségekkel és nem
avatkozunk mások magánéletébe, hanem megmaradunk a hétköznapi szituációk könnyed
szintjén.

15. lecke - Jót tenne, ha tornázna/-nál!
① Arc és test
Ugyan sok testtel és testrésszel kapcsolatos szó kerül elő, de nem kell mind kívülről
megjegyezni. A 117. oldalon az 1-3. illusztrációt nézve ellenőrizni, hogy milyen szituáció lehet.

18© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616② Mi történt?
(Can-do 41.: Barát állapotáról érdeklődni és válaszolni)
Munkahelyi kolléga vagy barát állapotára felfigyelve rákérdezni, illetve a kérdésre válaszolni. A
párbeszéd maga rövid ugyan, viszont szeretnénk, ha begyakorolnák ezt a néhány szót arra az
esetre, ha meg szeretnének szólítani valakit, aki rosszul van. Apropó, azt mondják, hogy
Japánban sok embernek van bemerevedve a válla. A tanulók országában mi a helyzet?
③ Így mozgassa át a vállát!
(Can-do 42.: Egyszerű testgyakorlat/gimnasztika gyakorlat elmondása/megértése)
A szituációban egy mindennap végzett könnyű testmozgást mutatnak be. Miközben atanteremben valójában testmozgást végzünk, a lényeg, hogy megjegyezzük a testrészek neveit
és a mozgásokat leíró kifejezéseket. Az 1 részben sok az új szó, ezért a hanganyag
meghallgatása előtt az illusztrációkat nézve érdemes ellenőrizni a jelentéseket és elvégezni agyakorlatokat. Fontos, hogy beszéd közben ténylegesen mozogjanak is. A 3 részben olyasvalaki
mutassa be a gyakorlatot, aki tud valamennyire tornázni. A többiek pedig kövessék az
utasításokat. Nem fontos mind a négy végtagot mozgatni, hanem elegendő csak a kézfejet vagya szemet is.
④ Ez a gyógyszer jót tesz!
(Can-do 43.: Ajánlani valami egészségeset)
A szituáció szerint a tanulók egy adott országban vagy régióban hagyományosan alkalmazott,vagy egyéni egészségmegőrző praktikákat mutatnak be egymásnak. Az 1 rész hanganyagának
meghallgatása előtt megnézni a (2) illusztrációit és kitalálni, hogy milyen tanácsot adnak. Két
dologról van szó a hanganyagban (állapot és tanács), emiatt akár többször is meg lehet
hallgatni. A tanácsul szolgáló mondat egésze úgy hangzik, hogy „Neru mae ni, gyuunyuu wo
nomu to iidesuyo.” (Lefekvés előtt jó, ha tejet iszol), viszont figyeljünk, hogy a 2 Felfedezésrészben ez két lépcsőre lett osztva (V-ru maeni) (vmi előtt) és a (V-ru to iidesuyo) (jó, ha
megcsinál vmit). Az (N no maeni/atode) a 8. leckében már előfordult.
A 3 rész témája csak valami futó rosszullét/ betegség. Súlyos betegség esetén gyakori kimenet,hogy kórházba kell menni, de itt nem szeretnénk errefelé terelni a beszélgetést. Személyenként
és kultúránként eltérő, hogy ki, mit tanácsol, ezért amennyiben szükséges, a tanár
megmondhatja a megfelelő japán kifejezést. A „hayaku yoku naru to iidesune” (Jó lenne, ha
mihamarabb meggyógyulna!) kifejezés ilyen helyzetben általánosan használatos fordulat. Ez isolyan kifejezés, amelyet a másikra való odafigyelés kimutatására használhatunk.

16. lecke – Futni és úszni szoktam① Egészséges életmód
Az egészség érdekében végzett hétköznapi cselekvésekkel és életviteli szokásokkal kapcsolatosszavakat és kifejezéseket ellenőrizni. Figyelni az idegen szavak (jogingu, oukingu stb.) (kocogás,séta) kiejtésére.
② Futni és úszni szoktam(Can-do 44.: Egyszerűen beszélni arról, mit teszünk az egészségünk érdekében)19© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
A mindennapi egészségmegőrzésről folytatott beszélgetés. Az egészségmegőrzés módjáról
elmondani, hogy mit és mennyit végez az ember.
A közös pontok (azonos sport, hasonló életvitel) megismerése révén közelebb kerülhetünk
egymáshoz.
Az 1 rész hanganyagának meghallgatása előtt a 10. leckében előkerült (Shuu ni -kai.) (Heti xszer), illetve a „shuumatsu” „mainichi -jikan” jelentését ellenőrizni. A 3 Felfedezés részben két
igét használunk a „V1 tari, V2 tari shiteimasu” szerkezetnél, de jó az is, ha csak egy ige szerepel(V tari shiteimasu). Ezt érdemes kiegészíteni magyarázattal. A 4 Beszélgessünk párokban!
résznél az a fontos, hogy a saját egészségmegőrző módjaikról beszéljenek. Ennek egyik
kifejezési módjaként lehet használni a „-tari (-tari) shiteimasu” szerkezetet.
③ Kérdőív az egészségről
(Can-do 45.: Elolvasni és válaszolni egy egyszerű egészséggel kapcsolatos kérdőívre)(Can-do 46.: Egyszerű szavakkal ismertetni egy kérdőív eredményét)
Saját életvitelünk megreformálása érdekében, egészségmegőrzésről szóló kérdőívet olvasni ésarról beszámolni.
Az 1 részben a kérdőív 1-4 részét elolvasni és megválaszolni (egyéni munka). Figyelni a kérdőív
válaszlehetőségeire (gyakran, időnként, nem csinálom) és megérteni, hogy kétfajta
beszédmódot használ (udvarias és egyenes/közvetlen/rövid forma), valamint, hogy a hosszújelzős szerkezetek esetében az egyenes/közvetlen/rövid forma használatos. A 2 szöveg akérdőíves felmérés eredményeinek összegzése. Az ott szükséges kifejezéseket (jelzős
szerkezetek) a 3 részben ellenőrizni. A 4 részben a kérdőív eredményét csoportmunkábanösszefoglalják, és pontokba szedve felírják a táblára, vagy más módon előadják. Fontos, hogy
biztosítva legyen rá felkészülési idő.
Mindennapi élet és kultúra - Egészségmegőrzés
A rádiótorna Japánban össznépi torna, amit szinte kivétel nélkül minden japán ismer és tud
csinálni. Nem csak az iskolákban, de munkahelyeken, lakóközösségekben is mindennapi
szinten végzik. Ezen kívül is sok féle torna (XY torna) létezik.
Érdemes a képeken látható három, egészséggel kapcsolatos eszköz használatáról és a mögöttes
jelenségekről (elöregedő társadalom és egészséges életmód) gondolkodni.

9. téma: ÜnneplésAz ünnepléssel kapcsolatos dolgokat (ajándék, ill., hogy ilyenkor mit csinálnak?) körbejáró és atémát kibontakoztató párbeszédet tanulják. Szeretnénk, ha az eltérő kultúrák megértésének
szempontjából is különböző dolgokról gondolkoznának.

17. lecke - Születésnapomra kaptam① Ajándék
A szókincs az ajándékozás alkalmait és a tipikus ajándékokat sorolja fel. A „shussan” (szülés)szó mellett a hanganyagban előjön az „umaremasu” (születik) szó is. A (2) feladatban szereplő,ajándékként adott dolgok neveit külön-külön bevezetni és a használatuk szerint (szobadísz,ruha stb.) felosztani.
20© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616② Cuki kis nyaklánc!
(Can-do 47.: Megdicsérni egy barát holmiját)(Can-do 48.: Saját dolgainkról beszélni, hogy mikor és kitől kaptuk azokat)
Az emberi kapcsolatokat építő párbeszédben a partner által birtokolt vagy hordott dolgok iránt
mutatunk érdeklődést. Az 1 feladat válaszlehetőségei az előző oldalon találhatóak. A hallgatás
célja, hogy megtudjuk, hogyan jutott hozzá az adott dologhoz (kapta, készítette, vásárolta). A„morau” (kap) igét más szóval („ageru” (ad), „kureru” (nekem ad)) helyettesítő feladatot itt
nem csinálunk. A „kureru” (nekem ad) igét ebben a könyvben nem tárgyaljuk. A 2 részben
felhozott „-ndesu” mondatvégi szerkezet a nekünk mondott dologgal kapcsolatban adottmagyarázat szándékát jelöli. Itt azt ismertetik, hogyan jutottak hozzá az adott dologhoz, ezért
csak az említett három ige használatos (múlt időben). A 3 párbeszédgyakorlat különböző, atárgyakkal kapcsolatos utalást (dicséret, komment) tartalmazó kifejezést hoz. Ezeket az adotttárgyhoz igazítva kell használni.
③ Munkában használható dolgot ad(ok)(Can-do 49.: Egyszerűen beszélni a saját országunk ajándékozási szokásairól)
Az emberi kapcsolatokat építő párbeszédben az egyéni, illetve az adott országra (kultúrára)
jellemző ajándékozási szokásokról beszélgetnek. Akkor válik gyakorlatias párbeszéddé, haigaziból azt beszélik meg, hogy valakinek ajándékot adnak.
Az 1 rész hanganyagának meghallgatása előtt, ellenőrizni az ajándékozás alkalmait és aválasztási lehetőségeket. Elmondani, hogy mi mit adnánk az egyes alkalmakra. Kikövetkeztetnia válaszokat, miután ellenőriztük az embereket és a válaszlehetőségeket. Amikor az
ajándékokról beszélünk, nemcsak a konkrét dolog nevét mondjuk, hanem a 2 részben
gyakoroljuk azt is, hogy a rendeltetéséről szólunk pár szót (pl. „a szobába való dísz”). Fontos,
hogy ez nem lépi túl az 1 részben kijelölt keretet („munkában használatos dolog„→ „tanuláskor
használatos dolog”). A 3 részben érdekes lehet, ha megjelenik az egyének változatos
tapasztalata és értékrendje, valamint ajándékötlete. Meg lehet kérdezni az alábbi kérdést is: „no oiwai ni (-no toki), donna mono wo moraimashitaka” (… megünneplésekor/… alkalmára
milyen ajándékot kapott/kaptál?).

18. lecke – Szerintem egy parti kéne
① ÜnneplésAz ünneplés alkalmainak szókincse a 17. leckében bevezetésre került. Itt a költözés szerepelújdonságként. Ünneplésként az ajándékon kívül a parti vagy étkezés is szóba jöhet. Amikor azünneplésen gondolkozunk, tekintettel vagyunk a partner érzéseire és helyzetére, így az azzal
kapcsolatos kifejezéseket is bevezetjük.
② Abe a jövő hónapban férjhez megy
(Can-do 50.: Beszélni arról, hogyan ünnepeljük a barátunkat)
Gyakorlati párbeszéd, amelyben megbeszélik, hogyan ünneplik egy közeli ismerőst/barátot.
Figyelni, hogy az 1 válaszlehetőségei a szomszéd oldalon vannak. A „-to omoimasu” (Aztgondolom, hogy…) és a „-to itteimashita” (Azt mondta, hogy…) kifejezésekkel mondhatjuk el avéleményünket, illetve, hogy mire alapozzuk. A 3 részt úgy érdemes gyakorolni, hogy21
© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) KATSUDOO tanítási segédlet
20140616
feltételezik, az osztályból/csoportból valakit ünnepelnek. Ebben az esetben jó, ha konkrétan
meg tudják mondani, mire alapozzák a véleményüket: „-ga suki da to itteimashita” (azt mondta,
hogy szereti a(z)...).
③ Legyetek boldogok!
(Can-do 51.: Elolvasni egy esküvői üdvözlőkártyát)(Can-do 52.: Esküvői üdvözlőkártyát írni)Közeli ismerősnek/barátnak szánt, kézzel írott, többek által aláírt esküvői üdvözlőlapot
olvasunk. Érdemes azután elolvasni a kártyát, miután megbeszélik, hogy a tanulók országában
szokás-e sokak által aláírt gratuláló üzenőkártyát írni, és amennyiben igen, arra mit szokás írni.
Szabványkifejezésekkel érdemes bemutatni, mint pl. „Itsumademo oshiawaseni” (Legyetekörökké boldogok!), „Atatakai (akarui) katei wo tsukuttekudasai” (Építsetek meleg/barátságosotthont!). Írásfeladatként a „Gokekkon omedetou gozaimasu” (Gratulálok a házasságotokhoz!)+ pár szavas üzenet + név tartalmat írják le. Az ilyen kártyákat sajátkezűleg írják.
④ Kinyithatom?
(Can-do 53.: Megköszönni az ajándékot)A szituáció szerint ajándékot adnak át és fogadnak el. A helyzethez igazodva lehet cserélni aszabványkifejezéseket. Az 1-nél a hanganyag meghallgatása előtt beszélni arról, hogy ajándék
átadáskor mit szokás mondani. Itt a „Gokekkon / shuushoku omedetou gozaimasu” (Gratulálok
esküvőd / elhelyezkedésed alkalmából!) rész le van hagyva, és azt kell kihallani, hogy kitől kapja
az ajándékot. A „-no minna” kifejezés azt jelöli, hogy az ajándék egy csoport közös ajándéka.
Aki kapja az ajándékot, megköszöni, és előfordul, hogy ott helyben kibontva a csomagolást,
elmondja benyomását, véleményét. Az itt meghallgatott három párbeszéd mindegyikében
kibontják és megnézik az ajándékot, de kiegészítő magyarázatként el lehet mondani, hogy ez
nem feltétlen van így, és nem kell így csinálni. El lehet gondolkozni azon, hogy miért bontja kivalaki a kapott ajándékot ott helyben, vagy miért nem. A 2 rész mintapárbeszédéhez
hasonlóan szerepjátékszerűen lehet gyakorolni. Akár úgy is lehet gyakorolni, hogy egy dobozba
vagy papírtáskába beleraknak valamit, és igaziból átadják.
Mindennapi élet és kultúra – Ajándékküldés
A fényképeket nézve észrevenni, hogy az ajándékok csomagolópapírjával és magával az
ajándékok csomagolásával is van fáradtság. Az alkalomtól és az ünnepelttel való kapcsolattól isfügg ugyan, de előfordul, hogy készpénzt küldenek, amelyet az adott célnak megfelelő
különleges borítékba (shuugibukuro) (ajándék boríték), vagy egy „fukusa”-nak nevezett kiskendőszerű anyagba csomagolnak. Jó, ha át tudják gondolni, hogy milyen lehetőségek vannaka gratuláció és ünneplés kifejezésére. Ha van olyan a tanulók között, aki ilyesfajta kapcsolatbanállt egy japánnal, érdemes megkérni, hogy beszéljen róla. A fényképeken ugyan nem szerepel,de érdekes lehet az is, ahogyan szépen óvatosan kibontják az ajándékot.

22© 2014 The Japan Foundation