НАЦIОНАЛЬНА АКАДЕМШ НАУК УКРАiНИ
Iнститут БIооргАнtчноi xIMIi тА нАФтохIмIi

ЗАТВЕРДКЕНОВченою радоюIнституту бiоорганiчноТ xiMii танафтохiмiТ НАН УкраiнипротоколЛЪ У
вiд << 2Ь >> О92q 17 рокуГолова Вченоi радиIнстиryту бiоорганiчноi xiMii таiMii НАН УкраiЪи. НАН УкраiЪи/ lнстиr}т \бiоорганiчноТ
xiMiT

та

нафтохiмiт-Вовкавмi,6*д,,;;"i' 7Д#жфпрнавчальноi дисциплiнидос(АСПIРАНТСЬКИЙ
КИИ CBMIHAP>ГАЛУЗЬ ЗНАНЬСПЕЦIАЛЬНIСТЬ
СПЕЦIАЛIЗАЦIЯ

PIBEHь ОСВIТИ

10_ природничI нАуки102 - хIмIяБIООРГАНIЧНА ХIМIЯ,НАФТОХIМШ ТА ВУГЛЕХIМШ

трЕтIЙ (освIтньо-нАуковиЙ)Киiв -2017 р.

РОЗРОБНИК ПРОГРАМИ:Завiдувач вiддiлу xiMii бiлкiв та пептидiв Iнституту бiоорганiчноТ
xiMii та нафтохiмii НАН УкраiЪи, доктор хiмiчпих наук, старшийнауковий спiвробiтник Смолiй Олег БорисовичЗавiдувач вiддiлу органiчного та нафтохiмiчного синтезуIнституту бiоорганiчноi xiMii та нафтохiмii НАН УкраiЪи,кандидат хiмiчних наук, старший науковий спiвробiтник lл, Ь",{*Шrr.
Кашковський ВолодимирIллiчПрограму затверджено на засiданнi Вченоi радиIнституту бiоорганiчноi xiMii та нафтохiмii НАН Украiнипротокол
8вiд( 262017року

Ns> 09/Вчений секретар/h//Попiльнiченко С.В.

ВСТУППрограмувибірковоїнавчальноїдисципліни«Аспірантськийдослідницький семінар» складено відповідно до освітньо-професійноїпрограми підготовки «доктор філософії» в галузі природничих наук заспеціальністю 102 - «Хімія».
Предметом вивчення навчальної дисципліни є сучасна методологія
науки як дисципліна, сукупність основних методологічних засобів науки,організаційних та технологічних засад проведення наукових досліджень,система організації науково-дослідницької діяльності, загальна методика іпослідовність написання наукових робіт та дисертаційної роботи, правила їїоформлення, а також процедура захисту дисертаційної роботи.
Міждисциплінарні зв’язки: Навчальна дисципліна «Аспірантський
дослідницький семінар» згідно з навчальним планом належить до циклу
дисциплін загальної підготовки, яка викладається на 2 курсі аспірантури, тавідноситься до вибіркових курсів спеціалізації «Біоорганічна хімія» та«Нафтохімія та вуглехімія».
Нормативна навчальна дисципліна «Аспірантський дослідницькийсемінар» є складовою циклу загальної підготовки фахівців освітньокваліфікаційного рівня «доктор філософії» та вивчається після вивченнядисципліни

«Методологіятаорганізаціянауковихдосліджень»,єальтернативою вивчення дисципліни «Розробка дисертаційного проекту».
Матеріал курсу слугує теоретичною основою для формування умінь танавичок, необхідних для оволодіння методологією та організацією науковогодослідження, формування системи знань про основні елементи, етапи,методи наукового дослідження та вимоги, щодо організації та написання
науковихробіт, дисертаційноїпроцедурою захисту.

роботи, правиламиїїоформленняі

1. МЕТА ТА ЗАВДАННЯ НАВЧАЛЬНОЇ ДИСЦИПЛІНИ1.1. Мета навчальної дисципліни:формування знань та розвиток компетентності з методології, організаціїта методичного забезпечення проведення науково-дослідницької діяльності;теоретична і практична підготовка аспірантів до самостійної науководослідницької роботи; формування навичок дотримання етичних норм таавторського права при здійсненні наукових досліджень, аналізу і презентаціїта впровадження у практику їх результатів; оволодіння підходами до роботиз сучасними базами даних; формування звіту та створення об’єктів
інтелектуальної власності; оволодіння підходами і принципами рецензування
публікацій та авторефератів, проведення критичного аналізу власнихматеріалів.
Оволодіння програмою курсу сприяє виконанню аспірантами завдань зінших дисциплін, які передбачають наукові дослідження, узагальненнятеоретичногоматеріалуірозробкупрактичнихрекомендаційщодозастосування результатів наукового дослідження. Матеріал курсу допоможепри аналізі інформаційних джерел, підготовці дисертаційної роботи, статей,доповідей на науково-практичних конференціях.
1.2. Основні завдання навчальної дисципліни: забезпечити чітке розуміння аспірантами поняття про науковудіяльність; засвоїти сучасну методологію наукових досліджень; ознайомити із засадами організації наукових досліджень в Україні тасвіті; ознайомити з електронними та Інтернет-ресурсами інформації; засвоїти систему роботи з бібліотечно-бібліографічними джереламиінформації; вивчити порядок оформлення наукового дослідження; ознайомити аспірантів з особливостями вибору напрямів наукових
досліджень та визначення етапів науково-дослідної роботи; сформувати цілісне уявлення про науково-дослідницький процес; вивчитизасади

інформаційного

забезпечення

науково-дослідноїроботи; ознайомити з методами проведення теоретичних та експериментальнихдосліджень; ознайомити з особливостями оформлення результатів наукової роботи; забезпечити оволодіння вміннями оформлення наукових досліджень увигляді рефератів, анотацій, тез, наукових статей, наукових доповідей,дисертаційної робіт; забезпечити вироблення вмінь відбору та аналізу наукових джерел,формулювання мети, завдань та актуальності наукового дослідження;вироблення вміння наукового обґрунтування результатів дослідженнята презентації їх, тощо.
Згідно з вимогами освітньо-професійної програми аспіранти після
засвоєння навчальної дисципліни повинні:знати:
 стан наукової діяльності в Україні та за кордоном; особливості проведення наукового дослідження; методологію сучасного наукового дослідження в галузі хімії; основні види і джерела наукової інформації; теоретичні засади методології науково-дослідної діяльності привиконанні окремих видів науково-дослідних, дисертаційних та іншихробіт; вимоги та основні правила їх написання та захисту; технологію написання тексту при підготовці й оформленні публікації,автореферату, рецензуванні публікацій, проектів; зміст і порядок розрахунків основних кількісних наукометричних
показників ефективності наукової діяльності (індекс цитування, індексГірша (h-індекс), імпакт-фактор (ІФ, або ІF).
вміти:
 обґрунтовувати наукову проблему; добирати інформаційні джерела наукових досліджень; спланувати та реалізувати на практиці наукове дослідження, яке маєнаукову новизну, теоретичну і практичну цінність; брати участь в обговоренні наукового дослідження у форматі уснихпрезентацій під час наукових заходів; обґрунтувати структуру і зміст власного наукового дослідження; вести переконливу фахову дискусію; оформляти результати наукових досліджень; здійснювати апробацію результатів наукових досліджень; шукати власні шляхи вирішення проблеми, критично сприймати тааналізувати чужі думки та ідеї, проводити критичний аналіз власнихматеріалів.

В рамках даної дисципліни поглиблюються і розвиваються такікомпетенції: Універсальні компетенції:Здатність працювати у команді. Здатність виконувати наукові
дослідження в групі, розуміючи відповідальність за результати роботи,вимоги дисципліни, планування та управління часом. Здатність розробляти тауправляти науковими проектами, складати пропозиції щодо фінансування
наукових досліджень;Здатністьдоспілкуванняз

різними

цільовими

аудиторіями,представляти складну інформацію у зручний та зрозумілий спосіб,презентації результатів власного дослідження усно і письмово, вико-ристовуючивідповіднулексику,методи,інформаційно-комунікаційні

технології та технічні засоби.
 Загальнопрофесійні компетенції:здатність до проведення самостійних наукових досліджень; набуттякомпетентностей ініціювання та виконання наукових досліджень, які даютьможливість переосмислити наявні та отримати нові знання;здатність самостійно здійснювати науково-дослідницьку діяльність вбіоорганічній хімії з використанням сучасних методів дослідження таінформаційно-комунікаційних технологій;здатність до пошуку, оброблення на аналізу інформації з різнихджерел.
 Професійні компетенції:Дослідницькі здатності. Здатність формулювати на сучасному рівні
наукову проблему, робочі гіпотези досліджуваної проблеми, виконуватиоригінальні дослідження в галузі хімії, досягати наукових результатів, якістворюють нові цілісні знання, розв’язувати проблеми та задачі шляхом
розуміння їх фундаментальних основ та використання як теоретичних, так іекспериментальних методів, засвоєних з освітньо-наукової програми.
Навички презентації результатів власного наукового дослідження тапроведення дискусії в усній та письмовій формі.

2. СТРУКТУРА НАВЧАЛЬНОЇ ДИСЦИПЛІНИНа вивчення навчальної дисципліни відводиться 90 годин/3 кредитиECTS.
Модулі дисципліни і види занять.

4.

Разом3Самостійнаробота

3.

Специфіка науководослідної діяльності.
Види та ознаки
наукових досліджень.
Загальна методологіянаукового дослідження.
Організація науковоїдіяльності.
Презентація науковихдосліджень. Виконання ізахист дисертації.
Інформаційний супровіднаукових досліджень.
Бібліографічні тареферативні бази даних.
Наукометричні
показники, їх зміст ізначення.

семінари2.

КількістькредитівЄКТС

практичні

1.

Модулі дисциплінилекції

№загальнийобсягвсьогоаудиторнихОбсяг навчальної роботи(в годинах)722--

527122-101527122-

101529144-

101590

40

10-

3050

Вид
підсумкового
контролю

Екзамен

Навчальна дисципліна містить чотири модулі:МОДУЛЬ 1. СПЕЦИФІКА НАУКОВО-ДОСЛІДНОЇ
ДІЯЛЬНОСТІ. ВИДИ ТА ОЗНАКИ НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕНЬ.
Тема 1. Наука як сфера людської діяльності
Поняття про науку. Значення науки для розвитку та організації
суспільства. Визначення поняття «наука». Виникнення і розвиток наукового

знання. Основні функції науки. Фундаментальні науки та їх значення.
Прикладні науки.
Тема 2. Суть і структура дослідного процесу.
Формування теоретичних уявлень про характер досліджень і рівень
вивченості теми на основі літературного огляду.
Аналізіснуючихвихіднихданихнауковогодослідженнятаможливостей їх застосування. Особливості використання загальнонаукових іспеціальних методів наукового дослідження та інтерпретації вихідної
інформації. Складання конкретної методики наукового дослідження яксистеми загальних і спеціальних методів.
Тема 3. Наукова комунікація. Наукова школа.
Науково-дослідницька діяльність аспірантів. Підготовка та атестаціянаукових

інауково-педагогічнихкадрів. Докторантура.

Аспірантура.

Здобувачі наукового ступеня, які працюють над дисертаціями позадокторантурою або аспірантурою.
Тема 4. Психологія і технологія наукової творчості.
Організація творчої діяльності. Психологія наукової творчості. Робочий
день науковця. Робоче місце науковця. Оргтехніка, технічні засоби наукової
діяльності. Ділове спілкування. Ділове листування. Ділова розмова потелефону. Особистий архів (бібліотека) здобувача.
МОДУЛЬ 2. ЗАГАЛЬНА МЕТОДОЛОГІЯ НАУКОВОГО
ДОСЛІДЖЕННЯ. ОРГАНІЗАЦІЯ НАУКОВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ.
Тема 5. Методологія та методи наукового дослідження.
Методологіядослідження.

Фундаментальна,абофілософська,методологія. Загальнонаукова методологія. Конкретнонаукова методологія.
Методи і техніка дослідження. Використовування методів науковогопізнання. Методи теоретичних досліджень. Застосування логічних законів іправил.
Тема 6. Організація наукової діяльності в Україні.Законодавство України про наукову діяльність, вищу освіту, підготовкута атестацію наукових кадрів. Інституціональна побудова науки. Академіїнаук. Історія та розвиток Національної академії наук України. Основні типинауково-дослідних установ. Побудова НАН України. Наукові школи.
Інтеграція науки у світовому науково-технологічному просторі.
Міжнародне співробітництво вчених. Фонди сприяння розвитку науки ітехніки,науковігранти,міжнародні

науково-дослідницькіпрограми,стажування за кордоном.
Система вищої освіти в Україні. Науково-педагогічна діяльність.
Наукові ступені, вчені звання в Україні та за кордоном: сутність, значення,порядок присудження.
Тема 7. Особливості наукового дослідження в галузі хімії.
Особливості наукового дослідження в галузі хімії.
Теоретико-методологічна база наукового дослідження. Пошук іобґрунтування наукової проблеми, визначення її актуальності, науковоїновизни, вибір методики дослідження. Пріоритетні напрямки науковихдосліджень у хімії.
Тема 8. Основні проблемно-тематичні напрями аспірантськогодослідження.
Особливості пошуку, систематизації та використання інформації вІнтернет. Пошукові сервери. Електронні Інтернет - бібліотеки. Інтернетресурси різних країн світу. Безпека використання Інтернет-ресурсів, ступіньїх достовірності, об’єктивності та інформативності. Посилання на Інтернетджерела.
МОДУЛЬ 3. ПРЕЗЕНТАЦІЯ НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕНЬ.
ВИКОНАННЯ І ЗАХИСТ ДИСЕРТАЦІЇ.
Тема 9. Підготовка до написання дисертації та накопиченнянаукової інформації.
Дисертація: визначення поняття, основні види. Дисертація на здобуттянаукового ступеня доктора наук: загальна характеристика. Дисертація наздобуття наукового ступеня кандидата наук: загальна характеристика.
Загальна схема наукового дослідження. Пошук, накопичення та обробка
наукової інформації. Вибір і затвердження теми. Формулювання назви
дисертації. Складання індивідуального і робочого планів.
Тема 10. Вимоги до змісту і структури дисертації.
Загальні вимоги до дисертації. Структура дисертації. Мова і стиль
дисертаційної

праці.

Зміст.

Вступ,

йогокомпозиція.

Актуальністьдослідження. Мета і завдання дослідження. Об'єкт і предмет дослідження.
Методи дослідження. Наукова новизна одержаних результатів. Практичнезначення одержаних результатів. Особистий внесок здобувача. Апробаціярезультатів дисертації. Публікації. Основна частина дисертації. Висновки.
Список використаних джерел.
Тема 11. Вимоги до автореферату дисертації.
Загальні вимоги до автореферату. Структура автореферату. Анотація.
Оформлення автореферату. Видання автореферату. Електронний варіантавтореферату дисертації.
Тема 12. Порядок захисту дисертації.
Попередня експертиза дисертації (перед-захист). Подання дисертаціїдля попереднього розгляду в спеціалізованій вченій раді. Друкування ірозсилання автореферату. Підготовка здобувача до захисту дисертації.
Процедураприлюдногозахисту

дисертації.

Оформленнядокументів

атестаційної справи.
МОДУЛЬ4.

ІНФОРМАЦІЙНИЙСУПРОВІДНАУКОВИХ

ДОСЛІДЖЕНЬ. БІБЛІОГРАФІЧНІ ТА РЕФЕРАТИВНІ БАЗИ ДАНИХ.
НАУКОМЕТРИЧНІ ПОКАЗНИКИ, ЇХ ЗМІСТ І ЗНАЧЕННЯ.
Бібліографічні джерела інформації у наукових дослідженнях. Порядок
пошуку джерел. Робота з реферативними журналами, систематичним таалфавітним каталогами. Оформлення і систематизація бібліографічнихпосилань.

Бібліографічні та реферативні бази даних в Україні. Кількість цитувань
наукових статей (індекс цитованості). Імпакт-фактор (IF). Індекс Хірша (hіндекс).
3. РЕКОМЕНДОВАНА ЛІТЕРАТУРА
Базова:1. Крушельницька О.В. Методологія та організація наукових досліджень:Навч. Посібник / О.В. Крушельницька. – К.: Кондор, 2003. – 192 с.
2. Свердан М.М., Свердан М.Р. Основи наукових досліджень: Навчальнийпосібник. – Чернівці: Рута, 2006. – 352 с.
3. Філіпенко А.С. Основи наукових досліджень. Конспект лекцій:Навчальний посібник. – К.: Академвидав, 2005. – 208 с.
4. Цехмістрова Г.С. Основи наукових досліджень. Навч. посіб. – К.: ВД“Слово”, 2003. – 240 с.
5. Шейко В.М., Кушнаренко Н.М. Організація та методика науководослідницької діяльності: Підручник. – 5-те вид., стер. – К.: Знання,2006. – 307 с.
Допоміжна:6.

Збірник основних нормативних актів про вищу освіту, науковудіяльність, підготовку та атестацію наукових кадрів. – Харків: Гриф,2003. – 335 с.

7.

Лудченко А.А., Лудченко Я.А., Примак Г.А. Основы научных
исследований. – К.: Знання, 2001. – 113 с.

8.

Наукова та інноваційна діяльність в Україні: Стат. збірник. – К.:Держкомстат України, 2003. – 340 с.

9.

Сидоренко В.К., Дмитренко П.В. Основи наукових досліджень: Навч.
посіб. для вищ. пед. закл. освіти. – К.: РННЦ “ДІНІТ”, 2000. – 260 с.

10.

Шейко В., Кушнаренко Н. Організація та методика науководослідницької діяльності: Підручник. – К.: Знання – Прес, 2003. – 295 с.

4. ФОРМА ПІДСУМКОВОГО КОНТРОЛЮ УСПІШНОСТІ
НАВЧАННЯ: Екзамен.
5. ЗАСОБИ ДІАГНОСТИКИ УСПІШНОСТІ НАВЧАННЯ:Діагностика успішності навчання аспірантів під час проведення
лекційних занять: відповіді по питаннях з лекційного курсу; усні або письмові завдання.
Діагностика успішності навчання аспірантів під час проведенняпрактичних та індивідуальних занять: усне опитування; участь в обговоренні дискусійних питань.