KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉKJAPANOLÓGIA MESTERKÉPZÉSI SZAKÁLTALÁNOS ISMERTETŐ
A Károli Gáspár Református Egyetem Bölcsészettudományi Karán 1994-ben indult az első japánnyelvi előkészítő évfolyam, 1995 szeptemberétől pedig a tíz féléves, egyetemi végzettséget adó
tanárképes japán szakos képzés. A BA és MA szakon tanuló hallgatók átlagos összlétszáma 400 fő. 2009szeptemberétől indult tanszékünkön a japanológia mesterképzés (MA), amely 2 éves, és ez alatt 120
kreditet kell megszerezni. Az oklevélben szereplő szakképzettség: okleveles japanológia szakosbölcsész (MA in Japanese Studies).
FELVÉTELI KÖVETELMÉNYEK
Olyan hallgatók jelentkezhetnek, akik BA-diplomával, MA-diplomával vagy még a régi
rendszerből főiskolai vagy egyetemi diplomával rendelkeznek. Aki nem a keleti nyelvek és kultúrák
alapképzési szak japán szakirányán szerezte a diplomáját, annak legalább 50 kreditnyi a japánszakirány témájához tartozó a korábbi tanulmányok során elvégzett kurzussal kell rendelkeznie. Az
elvárt japán nyelvtudás: Japán Nyelvi Alkalmassági Vizsga (JLPT) kettes szintje.
Bemeneti követelmények:
1.A bemenethez feltétel nélkül elfogadott alapszak:
A keleti nyelvek és kultúrák alapképzési szak japán szakiránya
2. A bemenethez feltétellel elfogadott alapszakok:
A korábbi tanulmányok alapján a keleti nyelvek és kultúrák alapszak japán szakirányának
történettudományi, nyelvtudományi, irodalomtudományi és kultúratudományi ismeretköreiből
legalább 50 kredit teljesítésével elsősorban számításba vehető alapképzési szakok: a keleti nyelvek éskultúrák alapképzési szak további szakirányai. Az e pontban felsorolt szakon végzettek esetében
továbbá a Japán Nyelvi Alkalmassági Vizsgán megszerzett középfokú (JLPT 2. szint) vagy középfokú C
típusú államilag elismert vagy azzal egyenértékű nyelvvizsga szükséges japán nyelvből.
3. A bemenethez feltétellel elfogadott szakok:
A 2. pontban meghatározott kreditek teljesítésével vehetők figyelembe továbbá azok az alap vagy
mesterfokozatot adó alapképzési szakok, ill. a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény szerintifőiskolai vagy egyetemi szintű alapképzési szakok, amelyeket a kredit megállapításának alapjául
szolgáló ismeretek összevetése alapján a felsőoktatási intézmény kreditátvételi bizottsága elfogad. Az
e pontban felsorolt szakon végzettek esetében továbbá a Japán Nyelvi Alkalmassági Vizsgán
megszerzett középfokú (JLPT 2. szint) vagy középfokú C típusú államilag elismert vagy azzal
egyenértékű nyelvvizsga szükséges japán nyelvből.
A felvételi vizsga szóbeli meghallgatásból áll, ahol felmérjük a jelentkezők nyelvtudását (beszéd- ésszövegértés); az alapszakon szerzett ismereteket japán történettudományi, nyelvtudományi,1

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉK

irodalomtudományi és kultúratudományi ismeretkörökből; valamint a jelentkezők motivációját,érdeklődési körét. Ha valamilyen okból személyes jelenléttel nem oldható meg a felvételi
elbeszélgetés, kibővített motivációs levelet kérünk. A kibővített motivációs levél 3-4 ezer leütés(szóközökkel együtt) terjedelemben az alábbi részekből álljon:
1. Eddigi japán tanulmányok: mi vezette japán szakra, milyen érdeklődése van, milyen tanulmányokat
folytatott az egyetemi BA képzésen kívül, milyen eredményeket tud felmutatni, milyen tanulmányi
eredményekkel?
2. Röviden foglalja össze BA szakdolgozatát: téma bemutatása, mi volt a célja ezzel a témával, milyen
szakirodalom alapján, milyen módszertannal, milyen eredményeket vagy következtetéseket tud
mutatni? Amennyiben nem rendelkezik JLPT N3-nál magasabb szintű nyelvvizsgával, írjon egy japánnyelvű összefoglalót is erről.
3. A mesterképzésre milyen elképzelései vannak? Fejtse ki röviden esszé jelleggel, mi az érdeklődési
területe a japanológián belül, milyen kutatási témával szeretne foglalkozni és milyen ismeretei
vannak eddig az adott témáról (szakirodalmat is beleértve).
4. Japán nyelvtudásról: Ha nincs JLPT N3-nál magasabb szintű nyelvvizsgája, akkor értékelje a saját
nyelvtudását! (Mire alapozza ezt az értékelést?) Részletezze, hogy az egyetemi órákon kívül eddig
hogyan fejlesztette, illetve fejlesztené a saját nyelvtudását?
A felvételi bizottság csak a kibővített motivációs levél alapján tud döntést hozni, így aki nem küldi el akibővített motivációs levelet, annak a jelentkezését nem lehet figyelembe venni.
A mesterképzésre elsősorban olyan hallgatók jelentkezését várjuk, akik magas fokú motivációt
és elkötelezettséget éreznek Japán gazdag kultúrája iránt; múltjának és jelenének mélyebb
megismerésére, megértésére és befogadására törekednek; akiket érdekelnek a klasszikusértelemben vett filológiai tárgyak – irodalom, nyelvészet –, de ugyanakkor behatóbban akarják
megismerni a mai japán társadalom, gazdaság, politika aktuális kérdéseit is; akik az írott és beszélt
nyelvben egyaránt felsőfokú szintre (JLPT 1. szint) szeretnék fejleszteni már megszerzett japánnyelvtudásukat; akiket érdekel a kutatómunka, illetve a japán szak elvégzése után szívesen folytatnák
tanulmányaikat japáni posztgraduális képzés keretében, megszerzett tudásukat a diplomácia,társadalmi-gazdasági szféra, idegenforgalom stb. területein szeretnék kamatoztatni.

A KÉPZÉS JELLEGE
A Károli Gáspár Református Egyetem Bölcsészettudományi Karán 1995 szeptemberétől indult atíz féléves, egyetemi végzettséget adó japán szakos képzés. A japanológia mesterképzési szak
továbbfejlesztett formában és tartalmakkal lefedi az osztatlan képzésben nyújtott japanológiai
ismereteket, a japán nyelv magas szintű, a Japán Nyelvi Alkalmassági Vizsga felsőfok szintjével (JLPT 1.
szint) azonos értékű ismeretét, a japán kultúra – történelem, klasszikus és modern irodalom, filozófiaés eszmetörténet, kultúrtörténet, esztétika- és művészettörténet, mai japán társadalom- és

2

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉK

politikatörténet, egyház- és vallástörténet – beható és sokoldalú, elméleti és gyakorlati ismeretét,
japán nyelvészeti ismereteket.
A mesterképzés tantervében továbbra is jellemzőek a piac elvárásait figyelembe vevő tantárgyak,
mint a szakmai nyelvi fejlesztés tárgyai, illetve a Japán gazdasági intézmények és összehasonlító üzleti
kultúra, Japán a mai világban - külpolitika és külkapcsolatok tantárgyak.
A kiscsoportos, illetve egyénre szabott tutoriális kurzusok keretében az oktatókkal való napi
kapcsolat révén hallgatóink személyre szabott segítséget kaphatnak szakmai előrehaladásukhoz.
A japanológia mesterszak célja olyan szakemberek képzése, akik magas szintű, tovább építhető
elméleti és gyakorlati szaktudással, korszerű általános műveltséggel, megfelelő informatikai
ismeretekkel, ill. a kutatómunkához nélkülözhetetlen jártasságokkal rendelkeznek, és így jó eséllyel
felvételizhetnek olyan posztgraduális programokra is, amelyeknek várhatóan Magyarországon és
Japánban egyaránt növekszik a versenyképes jelöltek iránti igénye.

RÉSZKÉPZÉSEK JAPÁNBAN, ÖSZTÖNDÍJAK, ERASMUS
A Japán Oktatásügyi Minisztérium és a Japán Alapítvány ösztöndíjai révén, valamint japán
egyetemekkel (többek között az Oszaka Egyetem Idegennyelvi Kara, Óita Egyetem, Dzsószai Egyetem,
Gunma Egyetem, Jamagucsi Egyetem, Fukusima Egyetem, Tokiói Keresztény Egyetem) kötött
tudományos és együttműködési csereprogram keretében hallgatóinknak lehetőségük van rá, hogy
részképzésben vegyenek részt japán egyetemeken, illetve a szak elvégzése után japáni posztgraduális
képzés keretében szerezzenek doktori fokozatot. A Japanológia Tanszéknek Erasmus szerződése van atöbbek között a Babes-Bolyai Egyetem Japán Tanszékével, a Dimitrie Cantemir Keresztény
Egyetemmel, a Bordeaux Montaigne Egyetemmel, a Jagelló Egyetemmel, és további Erasmus
szerződések megkötése van folyamatban.
A képzés során lehetőséget biztosítunk munkatapasztalat szerzésére és a nyelvtudás fejlesztésére
is jó alkalmat nyújtó nyári diákmunkára Japánban.
TOVÁBBLÉPÉS – DOKTORI KÉPZÉS
A mesterképzési szakaszban az elméleti alapok szélesítésével, a differenciált szakmai tudás
elmélyítésével, különböző kutatási módszerek és iskolák, valamint a tudományág aktuális kérdéseinek
megismerésével a doktori képzésbe továbblépni kívánó hallgatók képessé válnak arra, hogy
céltudatosan képezzék magukat jövőbeli tudományos pályájuk irányában. Végzett hallgatóink aharmadik képzési szakaszban felvételt nyerhetnek a Magyarországon működő nyelvészeti és irodalmi
doktori programok valamelyikébe, illetve pályázhatnak a japán egyetemek doktori képzésére.

HALLGATÓINK EREDMÉNYEI

3

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉKA KRE BTK Japanológia Tanszékén tudományos diákkör működik, hallgatóink rendszeresenvesznek részt a tudományos diákköri munkában pályaművekkel, néhányan OTDK helyezéssel. A
japanológia hazai és külföldi képviselőinek részvételével évenként megrendezett tematikus
konferenciáinkon is lehetőséget biztosítunk kiemelkedő teljesítményt nyújtó hallgatóinknak arra, hogy
kutatási témájukról beszámoljanak. A konferenciákhoz kapcsolódóan publikációs lehetőséget iskapnak. Hallgatóink közreműködhetnek online elérhető japán vonatkozású tartalmak fejlesztésében,rendszeresen az első helyezettek között vannak a Magyarországi Japánnyelv-Oktatók Társasága, aJapán Alapítvány és a Japán Nagykövetség szervezésében megrendezett Japán Nyelvi
Szónokversenyen. műfordításaikkal közreműködtek két japán népmese fordításkötet és egy Misima
Jukio drámakötet megjelenésében (Momotaró, a barackfiú, Alfabéta Kiadó, Budapest, 2001, A
nyolcfejű sárkány, Alfabéta Kiadó, 2003, Barátom, Hitler és Madame de Sade, Napkút Kiadó, 2014.).
ELHELYEZKEDÉSI LEHETŐSÉGEKA Japán és Magyarország közötti együttműködés legkülönbözőbb területein, így a gazdaságban
(működőtőke beruházások, kereskedelem, pénzügyek, technológiai fejlesztés, idegenforgalom), a
kormányzati és a civil kapcsolatok építésében, a kulturális és a tudományos kutatási kooperációban
növekvő igény jelentkezik olyan mesterszakos bölcsészdiplomával rendelkező szakemberekre, akik
bölcsész végzettségüket önállóan (például az oktatásban, a kulturális cserében, tolmácskéntfordítóként, vagy a médiában), illetve más irányú (egyebek között társadalomtudományi,közgazdasági, műszaki, vagy média-szakértői) képesítéssel együtt hasznosíthatják.
A foglalkoztatási lehetőségek széles skálán mozognak: a nemzetközi kapcsolatok szakértőjeként,
igazgatási vagy szakmai szervezetek külkapcsolati osztályain, a diplomáciában vagy a médiafoglalkozásokban, idegenforgalmi, programszervezői munkakörökben lehet nagy számban
elhelyezkedni. Szinte minden területen jelentős igény van – többnyire jó kereseti lehetőséget nyújtó –fordítói és tolmács feladatok ellátására, számos magyarországi japán vállalatnál nagyobb létszámú
fordító- és tolmács-csoportok működnek.
NEMZETKÖZI JAPÁN NYELVI ALKALMASSÁGI VIZSGA
1997 óta tanszékünk az évente két alkalommal megrendezett nemzetközi nyelvvizsga közép- éskelet-európai regionális központja. A Japán Nyelvi Alkalmassági Vizsga Japánon kívül a világ 30
országának 63 városában egy időben zajló hivatalos ötfokozatú nyelvvizsga, melyet a világ minden
országában elismernek, s melynek első fokozata a japán egyetemeken egyetemi felvételre jogosít. A
magyarországi Japán Nyelvi Alkalmassági Vizsga abból a szempontból is jelentős, hogy a magyarországi
résztvevők mellett a környező országokban japánul tanulók részvételére is lehetőséget biztosít.

A JAPÁN KORMÁNY KULTURÁLIS TÁMOGATÁSA

4

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉK

2004-ben a Károli Gáspár Református Egyetem Japanológia Tanszéke nyerte el a Japán Kormány
Kulturális Támogatását. A támogatásnak köszönhetően képzésünkben kiemelt helyet kap amultimédiás eszközökre épülő oktatás és kutatás. A Tanszék többek között egy Japán távelőadások
fogadására is alkalmas számítógépteremmel gazdagodott, lehetővé téve a magas színvonalú
számítógépes segédletű japán szakos és japán nyelvi oktatást. A prezentáció az előadások és
szemináriumok szerves részét képezi, emellett kísérleti programokat is indítunk, melyek során egyrészt
hallgatóink közreműködésével megkezdtük az előadások és szemináriumok anyagának digitalizálását,hálózatba integrálását. Az Open University of Japan távoktatási központjával együttműködésben
hallgatóink japán egyetemi hallgatókkal, oktatóval léphetnek valós idejű élő kapcsolatba az interneten
keresztül.
ISMERKEDÉS A JAPÁN KULTÚRÁVAL
A japán kultúrával való közvetlen, élményszerű találkozást teszik lehetővé egyetemünk hallgatói
számára a következő, japán mesterek által vezetett foglalkozások.
•KALLIGRÁFIA http://ameblo.jp/shodo-karoli/
http://h-shorakukai.blogspot.hu/2009/10/magyar-kalligrafiak-japanban.html•

KK-ON (Károli K-ON) JAPÁN ZENEI KLUB

A foglalkozásokra jelentkezhetnek olyan érdeklődők is, akik nem állnak hallgatói jogviszonyban az
egyetemmel.
OKTATÓINK
Tanszékünkön jelenleg tizenhét főállású és kilenc óraadó oktató tanít, kutatási területük lefedi ajapanológia szinte valamennyi részterületét, széles tantárgyi választékot biztosítva hallgatóinknak.
Kiemelt oktatási, kutatási témáink oktatóink szakterületének megfelelően: Japán modernkori
története, magyar‒japán kapcsolattörténet, a mai japán társadalom, nyelvi tervezés Japánban,
lexikográfia, japán‒angol irodalomtörténeti kapcsolatok, modern és klasszikus japán irodalom, haikuköltészet, japán oktatás- és neveléstörténet, fordítástudomány, multimédiapedagógia (kollaboratív
tanulás), valamint oktatásmetodika (tanulói autonómia a japán nyelv oktatásában).
LEXIKOGRÁFIAI MŰHELY
A Japanológia Tanszéken 2000 januárja óta működik lexikográfiai műhely. Az Oszakai Idegennyelvi
Egyetem Magyar Tanszékének és a Budapesti Gazdasági Főiskola keleti szakcsoportjának oktatóival
együttműködésben itt készült el Nukazawa Kazuo, Japán korábbi nagykövete, a Japán Nagykövetség,a Japán Alapítvány és az Oktatási Minisztérium támogatásával az első korszerű 40.000 címszavas, 2015ben megjelent Japán-magyar nagyszótár, amelyért a szerkesztőség japán külügyminiszteri kitüntetést
kapott.
KONFERENCIÁINK

5

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉKA KRE Japanológia Tanszéke 2005 óta rendszeresen rendez japanisztikai konferenciát hazai éskülföldi japanológusok részvételével, melyen kiemelkedő teljesítményt nyújtó hallgatóinknak islehetőségük van a bemutatkozásra.
Diszciplináris konferenciák a Japanológia Tanszék rendezésében:
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

"2005: Japán és az EU". I. konferencia a KRE Japanológia Tanszékén 2005. április 29.
"Japanisztika a bölcsészettudományban". II. konferencia a KRE Japanológia Tanszékén 2006.
április 20.
"A japanisztika interdiszciplináris kutatóműhelyeiből" III. konferencia a KRE JapanológiaTanszékén, 2007. november 26.
„Utánérzés a japán irodalomban” IV. konferencia a KRE Japanológia Tanszékén 2008.
november 7.
„A mai átalakuló Japán“ V. konferencia a KRE Japanológia Tanszékén, 2009. november 25.
„Japán, Kína, Korea: Kölcsönhatások – múlt, jelen, jövő” VI. Konferencia a Károli Egyetem
Japán tanszékén, 2011. április 27.
VII. Japanológiai konferencia, 2012. április 23.
Az Edo-kor hagyománya, VIII. Japanológiai konferencia, 2013. április 22.
IX. Jubileumi konferencia – 20 éves a KRE–BTK Keleti nyelvek és Kultúrák Intézete, 2014.
október 15.
Fordítás, és nem ferdítés, műhelykonferencia, 2016.03.18.
10Th Károli Conference of Japanology „Subcultures Becoming Mainstream”, 2017.03.23.
(nemzetközi konferencia)

Japán nyelvoktatási konferenciák a Japanológia Tanszék szervezésében:••••14. Nemzetközi japán nyelvoktatási konferencia (International Conference on Japanese
Language Teaching) (2001).
18. Nemzetközi japán nyelvoktatási konferencia (International Conference on Japanese
Language Teaching) (2005).
20. Nemzetközi japán nyelvoktatási konferencia (International Conference on Japanese
Language Teaching) (2007).
Közép-Kelet-Európai Inter-university konferencia, nemzetközi japán nyelvoktatási
konferencia, 2013. október 25-26.
KIADVÁNYAINK•

Nihongo soho (The Japan Foundation, 1981.) Japán nyelv alapfokon – nyelvtani magyarázatok(magyar kiadás) 1997•

Folia Japonica Budapestinensia No. 1. 2001.

•

Folia Japonica Budapestinensia No. 2. 2003.

•

Japanisztika konferenciák a Károli Gáspár Református Egyetemen. Budapest: Károli Gáspár
Református Egyetem, konferenciakötet, 2007.

•

Japanisztika konferenciák a Károli Gáspár Református Egyetemen. Budapest: Károli Gáspár
Református Egyetem, konferenciakötet, 2009.

6

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉK•Ismerjük meg Japánt! Bevezetés a japanisztika alapjaiba, Eötvös Kiadó, 2009.

•

Somodi Júlia–Wakai Seiji szerk.: Minna no nihongo, nyelvtani magyarázatok, 2006.
http://lustajapantanar.dokkoisho.com/MinnanoNihongo1-25.pdf,
http://lustajapantanar.dokkoisho.com/MinnanoNihongo26-50.pdf•

Farkas Ildikó-Sági Attila szerk.: Kortárs Japanológia I-IV., Károli Könyvek Tanulmánykötetei,
Károli Gáspár Református Egyetem – L' Harmattan Kiadó, Budapest:2015, 2017, 2019.
ELÉRHETŐSÉGÜNK
Károli Gáspár Református Egyetem, Bölcsészettudományi Kar, Keleti
Nyelvek és Kultúrák Intézete
1088 Budapest, Reviczky u. 4. Tel.: 318-5915, 483-2865, 483-2866 Fax: 483-2866,e-mail: edes.andrea@kre.hu
web: www.kre.hu / www.japantanszek.hu /https://www.facebook.com/japantanszek/

A JAPANOLÓGIA MESTERKÉPZÉS RÉSZLETES ISMERTETÉSE
A képzés tartalma
A japanológia mesterszakos képzés a keleti nyelvek és kultúrák alapképzési szak szakirányán
elsajátított ismeretekre építve•

bevezet a japanológia alapvető ágainak, területeinek (történettudomány, irodalomtudomány,nyelvtudomány, vallás- és filozófiatörténet, kultúra- és művészettörténet, filológia) legfontosabb
alapismereteibe,•a modern japán írott és beszélt nyelvet a Japán Nyelvi Alkalmassági Vizsga felsőfokú szintjén (JLPT
1. szint) elmélyítő képzést nyújt,•

lehetővé teszi a klasszikus japán írott nyelv középszintű ismeretét,•

megismerteti a japán nyelv, irodalom, történelem és kultúra mélyebb összefüggéseinek
megértéséhez szükséges kutatási módszereket,•

megadja a japán nyelv, irodalom, történelem és kultúra mélyebb összefüggéseinek megértéséhez
és magyarázatához szükséges információkat,•alkalmat ad a nyelvi, irodalmi és kulturális jelenségekről szerzett tudás – eredeti látás- és
gondolkodásmód birtokában történő – gyakorlati alkalmazására

7

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉK•a hallgatók elsajátítják a fogalmi gondolkodás és az absztrakció értő használatát, mely képessé
teszi őket mind a japanológiában, mind interdiszciplináris területen az aktuális kutatások és atudományos munka kritikus értékelésére, a különböző korok és kortárs iskolák elméleti
megközelítésének értékelésére, önálló kritika kifejlesztésére és szükség esetén alternatív
megoldások felvetésére.

•előkészít az adott tudományterületi doktori képzésbe való belépésre.
1) Alapozó ismeretek (10 kredit)

A japanológia mesterképzés alapozó ismeretkörei a keleti nyelvek és kultúrák alapszakos japánszakirányú (BA) bölcsészképzésben megszerzett ismeretekre és készségekre épülve egyrészt azok
elmélyítését és kibővítését célozzák, másrészt a BA képzésben nem tárgyalt ismeretekkel egészítik ki
azokat. Az elméleti alapozás áttekintő, ill. egy-egy kérdéskörre összpontosító ismereteket nyújt aklasszikus japán filológia, valamint a japán nyelvhez kapcsolódó nyelvtudomány történetéről, különös
tekintettel a klasszikus japán filológia tudományszakok közötti interdiszciplináris kapcsolódási
pontjaira, a módszertani tudatosságra és interdiszciplináris megközelítésre.
2) Szakmai törzsanyag (54 kredit)
A szakmai törzsanyagon belüli képzés négy nagyobb egységre tagolódik, melyek a klasszikus japánírott nyelvi, illetve az adott terület nyelvtudományi, irodalomtudományi és kultúratudományi
tárgyköreire fókuszálnak. A nyelvtudományi egység a leíró nyelvtan keretében nyújt nyelvfejlesztési
ismereteket is. A szakmai törzsanyag keretében sor kerül a nyelvtudomány, az irodalomtudomány,valamint a kultúrtörténet, történettudomány, politikatörténet, filozófiatörténet ismereteinek átfogó
témacsoportokra, illetve egy-egy specifikus témakörre koncentráló elsajátítására. Az előadásokon és
szemináriumokon a hallgatók áttekintést kapnak egyes nyelvtudományi megközelítésmódokról,
diszciplínákról, az irodalomelmélet kérdéseiről, az interpretáció kérdéseiről, módszereiről, az
irodalomtörténet megközelítéséről, valamint a nyelv, a kultúra, és az irodalom kölcsönhatásairól.
a) Klasszikus japán nyelv
Célja a japán nyelvi, irodalmi és kulturális jelenségekről szerzett tudást elmélyíteni hivatott japánklasszikus írott nyelv legalább középszintű ismeretének elsajátítása.
b) Japán nyelvtudomány
A nyelvtudomány területén egyrészt a nyelvfejlesztés részeként a hallgatók bevezetést kapnak aleíró nyelvtani (fonológia, morfológia, szintaxis) ismeretekbe, másrészt oktatóink fő kutatási
területéhez kapcsolódóan a japán nyelvészet egyes részterületeinek részletesebb tárgyalása
megismerteti hallgatóinkat a japán nyelvészet mélyebb összefüggéseinek megértéséhez ésmagyarázatához szükséges kutatási módszerekkel, előkészíti őket a PhD tanulmányok folytatására is.
c) Japán irodalomtudomány

8

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉKAz irodalomtudomány esetében – ahogy a nyelvtudományi tantárgyak esetében is –kritériumkövetelmény a BA képzésben megtalálható ilyen irányú tantárgyak anyagának ismerete – , az
ott elsajátított irodalomtörténeti ismeretekre építve a modern, 20. századi japán irodalomelmélet,irodalomtörténet tárgyalása mellett az előadásokhoz kapcsolódó szemináriumok során a tárgyalt
kérdések mélyebb összefüggéseinek feltárására, elemző megközelítésére helyezzük a hangsúlyt, ami
képessé teszi a hallgatókat a különböző korok és modern iskolák elméleti megközelítésénekértékelésére, önálló kritika kifejlesztésére, előkészít az ilyen irányú PhD tanulmányok folytatására. A
modern kori és kortárs japán irodalom jellegéből adódóan érinti a japán nyelv, a modern japántársadalom, a japán történelem, a japán kultúra kérdésköreit, ezek tükröződését az irodalomban.
d) Japán kultúratudomány
Ez az modul a japanológia mesterképzési szak azon kettős törekvését tükrözi, hogy amunkaerőpiac igényeit figyelembe véve képzésünk egyrészt képessé tegye hallgatóinkat szakmájuk
mesterszintű, sokoldalú, interdiszciplináris és multidiszciplináris gyakorlati művelésére, alaposértelmiségi tájékozottságot igénylő munkakörök ellátására, másrészt lehetővé tegye elméleti tudásuk
magasabb szintre emelését, a PhD tanulmányok folytatásának előkészítését.
e) Szakmai nyelvi fejlesztés
A szakmai nyelvi fejlesztés modulja felkészíti a hallgatókat arra, hogy képesek legyenek japánnyelven a kor igényeinek megfelelően hatékonyan kommunikálni, továbbá az információkat,érveket, elemzéseket szakmai és nem szakmabeli közönségnek különböző nézőpontok szerint
magas szinten bemutatni.
3) A szakmai törzsanyag kötelezően választható ismeretkörei – Speciális programok (26 kredit)
A mesterképzés stúdiumainak keretében a törzstanulmányok kötelező ismereteire épülve
különböző irányokban további elmélyülésre és szakosodásra is lehetőség nyílik, amely a hallgatót
felkészíti részben a munkaerőpiacon való elhelyezkedésre, magas színvonalú és szintű értelmiségi
tevékenység végzésére a tudományos, kulturális, gazdasági élet bizonyos területein, részben pedig utat
nyit esetleges későbbi tudományos pályára lépése felé.
A differenciált szakmai ismeretek elsajátítása során a hallgatók megismerkednek az adott filológiai
diszciplína (nyelv-, irodalom, történettudomány) elméleti és gyakorlati vetületeivel, a tudományos
kutatás területeivel és módszereivel, s ezzel megteremtődnek a feltételek a PhD-képzésbe lépéshez
azok számára, akik megfelelnek a posztgraduális képzés követelményeinek. Külön hangsúlyt helyezünk
a tutoriális jellegű tantárgyakra.
A kötelezően választható ismeretek keretében a következő szakmai modulok választásra, illetve
felvételére nyílik lehetőség:a) Japán nyelvtudományi választható modul (Japán dialektológia, Tutoriális kurzus – japánnyelvészet, Nyelvészeti szakszövegolvasás)

9

KELETI NYELVEK ÉS KULTÚRÁK INTÉZETE
JAPANOLÓGIA TANSZÉKb). Japán irodalomtudományi választható modul (Kortárs japán irodalom I-II., Turtoriális kurzus –japán irodalom, Japán irodalmi szövegelemzés)c) Japán történettudományi választható modul (Magyar-japán kapcsolatok I-II., Turtoriális kurzus– japán történelem, Modern japán eszmetörténet)d) További speciális szakmai ismeretek kötelező modulja. A differenciált szakmai ismeretek aszakhoz kötődő területeken további ismereteket nyújtanak (Japán vallás- és egyháztörténet,Japán gazdasági intézmények és összehasonlító üzleti kultúra I-II., Japán a mai világban –külpolitika és külkapcsolatok).
Szakdolgozat (20 kredit)
A szakdolgozat (záródolgozat) egy (a hallgató által végzett nyelvtudományi, irodalomtudományi
vagy kultúratudományi) témakörben tudományos igénnyel és módszerrel megírt, önálló
kutatómunkára épülő dolgozat. A dolgozat megírását, az ahhoz szükséges kutatómunkát a kötelezően
teljesítendő kutatásmódszertani szeminárium és konzultáció készíti elő.
4) Szabadon választható ismeretek (8 kredit):
A szabadon választható ismeretek keretében a hallgatónak lehetősége nyílik a szakhoz kötődő
területen szabadon választott 60 kontaktóra felvételére 8 kredit értékben. Választani lehet az eddig fel
nem vett kötelezően választható modulokból, illetve a tanszéken/egyetemen aktuálisan felkínált más
kurzusokból nyelv-, irodalomtudományi vagy egyéb speciális területeken.
A Japán Tanszék az oktatói kapacitásnak és az oktatói, illetve a hallgatói érdeklődésnek
megfelelően félévenként további szabadon választható kurzusokat kínál fel.
MINTATANTERVA japanológia mesterképzési szak aktuális mintatanterve megtalálható a következő linken:
http://www.kre.hu/btk/index.php/2015-10-20-11-38-46/mintatantervek.html

10