Anexă la Dispoziția ME
nr.282 din 28 iunie 2016
REPERE METODOLOGICEPRIVIND INDIVIDUALIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALI. Preliminarii
Organizarea procesului educațional din perspectiva educației incluzive implică dezvoltarea
competențelor profunde în dependență de particularitățile de dezvoltare ale copiilor, dar șiabordarea individualizată, care se realizează în baza politicilor și practicilor educaționaleincluzive.
Educaţia incluzivă prezintă o abordare şi un proces continuu de dezvoltare a politicilor şipracticilor educaţionale, orientate spre asigurarea oportunităţilor şi şanselor egale pentru
persoanele excluse/marginalizate de a beneficia de drepturile fundamentale ale omului ladezvoltare şi educaţie (Programul de dezvoltare a educaţiei incluzive în Republica Moldova
pentru anii 2011-2020).
Educaţia incluzivă caută să răspundă nevoilor de învăţare ale tuturor copiilor, cu unaccent deosebit pe cei vulnerabili din punct de vedere al marginalizării şi excluziunii sociale(UNESCO, Salamanca, 1994).
„Şcoala trebuie să includă toţi copii, şi pe cei „provenind din cadrul minorităţilor
lingvistice, etnice sau culturale, copii din grupuri îndepărtate sau nomade, copii ai străzii sau carelucrează, copii cu deficienţe sau talentaţi” (Forumul Mondial pentru Educaţie, Dakar, 2000).
Educaţia incluzivă – este un proces educațional care răspunde diversității copiilor șicerințelor individuale de dezvoltare și oferă oportunități și șanse egale de a beneficia de drepturile
fundamentale ale omului la dezvoltare și educație de calitate în medii comune de învățare (Coduleducației al R. M. 2014).
II. Sugestii cu referire la individualizarea procesului educațional
Diferențele umane reclamă adaptarea învățării la necesitățile copilului. Fiecare copil este
unic în felul său și are un anumit nivel de dezvoltare, cunoștințe, abilități, competențe. Din aceste
considerente misiunea cadrului didactic este de a cunoaște potențialul de învățare al fiecărui copilși a-l valoriza la maxim în cadrul procesului educațional. Satisfacerea necesităților educaționale
ale copilului presupune abordarea individualizată, prin activităţi de recuperare, compensare, sprijinîn procesul de învățare. Individualizarea procesului educațional exprimă necesitatea adaptăriidinamice a componențelor curriculare la potențialul de învățare al copilului și la cerințele
educaționale speciale ale acestuia. Implementarea acestui proces se realizează prin respectarea
particularităţilor de vîrstă, a ritmului și stilului de învăţare şi tipului de inteligenţă ale copilului.
Individualizarea procesului educațional pentru copiii cu cerințe educaționale speciale se va realiza
prin:- individualizarea obiectivelor pedagogice concrete/operaționale care presupune adaptarea
proiectului didactic la o diversitate de „nevoi și de cereri”;- individualizarea mijloacelor instrumentale de intervenție educațională care presupune
adaptarea proiectului didactic la diferite „constrîngeri” obiective (spațiu-timp
disponibil; calitatea bazei didactico-materială, suportul multimedia) și subiective(performanțele anterioare, resursele interne, ritmul de învățare);1

- individualizarea metodelor de predare-învățare-evaluare care presupune adaptarea
proiectului didactic la varietatea disponibilităților reale ale elevului, privite individual șiîn cadrul unui grup sau în contextul clasei de elevi.
III. Sugestii privind proiectarea didactică din prisma individualizării procesului
educaționalPentru eficientizarea individualizării procesului educațional pentru copiii cu cerințe
educaționale speciale, cadrele didactice vor ține cont de următoarele aspecte:
Cunoașterea fiecărui copil, atît a particularităților de vîrstă, a potențialului de învățare cît șia cerințelor educaționale speciale ale acestuia;
Cunoașterea temeinică a nivelului pregătirii anterioare a copilului; un rol deosebit îl auformele de evaluare inițială (prin aplicarea testelor docimologice inițiale);Crearea unui mediu educațional deschis pentru fiecare copil;
Elaborarea materialelor didactice ajutătoare ce vor fi puse la dispoziția fiecărui grup decopii și a fiecărui copil în parte, în scopul asigurării progresului;
Crearea unui climat afectiv în vederea formării motivaţiei pentru învăţare;Asigurarea unui progres continuu în achiziţia comunicării;Formarea abilităţilor de socializare şi relaţionare cu cei din jur.
În realizarea proiectării didactice, cadrele didactice se vor axa pe strategia individualizării,ca strategie globală de instruire, care implică utilizarea unui ansamblu diversificat de metodeaplicate complementar: conversația, în special cea euristică, demonstrația, explicația, exercițiul,etc, tehnica utilizării fișelor de muncă independentă (fișe de dezvoltare, de recuperare, deexersare, de creație ), utilizarea fișelor individuale de progres sau a diagramelor de progres lanivelul unei clase,a unui grup de elevi și individual. Cadrele didactice vor selecta și utiliza acele
activități de învățare, tehnologii didactice și de evaluare care vor ajuta copilul să atingă finalitățilede învățare.
Procesul de evaluare reprezintă o necesitate pentru înregistrarea progresului obținut decătre copiii cu cerințe educaționale speciale. În dependență de tehnologiile didactice utilizate în
actul de predare – învățare, formele de evaluare vor fi individualizate, ca şi nivelul de dificultate alevaluării, dar care îi va pune în condiții egale pe toți copiii prin respectarea structurii testului deevaluare și a numărului de itemi. Notarea se va face ţinînd cont de potențialul de învățare,necesitățile individuale şi de gradul de valorificare ale acestora de către fiecare copil, în parte, prinatingerea finalităților de învățare.
Acest proces trebuie să fie unul bine planificat și organizat. Iar ca instrument de sprijin înplanificarea și organizarea procesului didactic individualizat pentru copiii cu cerințe educaționalespeciale servește Planul educațional individualizat (PEI). Planul educaţional individualizat este
parte componentă a pachetului de documente curriculare care facilitează incluziunea copilului înprocesul educațional general, asigură dezvoltarea psihofizică a acestuia în funcție de potențialul șinecesitățile de dezvoltare. Cadrul didactic, cunoscînd în prealabil cerințele educaționale alecopilului, îi stabilește traseul educațional prin elaborarea unui curriculum la disciplină adecvat
acestor cerințe, ca parte componentă a PEI.
Pentru o parte din copii, cerințele educaționale speciale vor fi satisfăcute prin elaborarea unuicurriculum modificat.
Curriculum modificat (CM) - reprezintă modificarea finalităților curriculare și aconținuturilor în funcție de potențialul de învățare al copilului cu cerințe educaționale speciale prin2simplificarea, eliminarea sau comasarea unor competențe/subcompetențe. Finalitățile pot includeatît domeniul cognitiv cît şi alte domenii de dezvoltare ale elevului, dar inerent racordate lapunctele forte și la necesitățile acestuia.
Curriculum modificat se va elabora pentru copiii cu cerințe educaționale speciale, dintreapta primară și gimnazială, al căror potențial de învățare nu corespunde finalităților de învățare
din curriculumul general conform vîrstei.
Decizia cu privire la elaborarea curriculumului modificat ține de competența cadrului didactic ladisciplină, ce urmează a fi discutat și aprobat la Consiliul Profesoral. Curriculum modificat poatefi elaborat la una sau mai multe discipline de studiu. Cadrul didactic va putea realiza curriculum
modificat pornind de la potențialul actual de învățare al copilului, cunoscînd bine punctele forte,necesitățile copilului cu cerințe educaționale speciale și va ține cont de recomandările formulate decătre specialiștii Serviciului de asistență psihopedagogică pe domenii de dezvoltare ale copilului.
Curriculum-ul modificat (CM) cuprinde următoarele componente:- Nota de prezentare (argumentare) în care se precizează cerințele educaționale speciale șinecesitățile copilului, argumentînd finalitățile, conţinuturile propuse/selectate şistructura didactică modificată.
- Competenţele specifice la disciplină (pentru unii copii cu CES, numărul competențelor
specifice se va reduce).
- Finalitățile de învățare (subcompetențele) reflectă rezultatele aşteptate ale învăţării pe operioadă de timp stabilită de cadrul didactic, în contextul PEI, dar nu mai mult de un anşcolar. Ele vor fi formulate după modelul din curriculum general, dar nu vor fi reluăriformale ale acestora. O finalitate de învățare este corect formulată dacă răspunde laîntrebarea Ce poate să facă copilul?
- Unităţile de conţinut / conținuturile trebuie organizate tematic, după logica ştiinţei şiînţelegerea copiilor.
- Activităţile de învăţare trebuie constituite astfel încît să pornească de la cunoaşterea
potenţialului de învățare și necesitățile copilului, de la experienţa lui de învăţare.
- Strategiile/tehnologiile didactice conform cerințelor educaționale ale copilului, care vor
ajuta copilul în atingerea finalităților de învățare stabilite.
- Modalităţile de evaluare cuprind recomandările privind formele de evaluare şi termenelede realizare a acestora.
În cazul curriculumului modificat este important utilizarea unor metode și instrumente deevaluare, care să asigure estimarea progresului realizat de către elevi, atît din punct de vedere deasimilare a noi cunoștințe cît și al dezvoltării proceselor psihice de cunoaștere și al componentelor
practic aplicative.
Viorica Marț, consultant superior, Direcţia Învăţămînt
preuniversitar, Ministerul Educaţiei
Virginia Rusnac, director, Centrul Republicande Asistență Psihopedagogică, Ministerul Educaţiei3