MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAINSTITUTUL DE ŞTIINŢE ALE EDUCAŢIEICURRICULUM PENTRU DISCIPLINA OPŢIONALĂ
ETICA VIEŢII DE FAMILIE
Clasele a X-a – a XII-aChişinău, 2017

Aprobat în cadrul şedinţei Consiliului Naţional pentru Curriculum al Ministerului
Educaţiei, proces-verbal nr. 14 din 06.07.2017; prin ordinul Ministerului Educaţiei
nr. 671 din 01 august 2017.
Aprobat în cadrul Consiliului Ştiinţifico-Didactic al Institutului de Ştiinţe ale
Educaţiei.
Curriculumul a fost elaborat în cadrul proiectului instituţional de cercetare:
15.817.06.17A Elaborarea mecanismelor şi metodologiilor pedagogice de conjugare aparteneriatului şcoală-familie-comunitate pentru asigurarea coeziunii sociale şi
oferirea unei educaţii de calitate, realizat la Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei

Autori:Rodica Solovei, dr. în istorie, conf. cercet., Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.
Sergiu Boldirescu, doctorand, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.

Recenzenţi:Nina Petrovschi, dr. habilitat în pedagogie, conf. univ., Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.
Octavian Moşin, dr. în istorie, conf. univ., Universitatea de Stat din Moldova.

2

Cuprins
Preliminarii

4

I.

Concepţia didactică a disciplinei opţionale

5II.

Competenţe-cheie /transversale

6

III.

Competenţe transdisciplinare pentru treapta liceală de învăţământ

7

IV.

Competenţele specifice şi sub-competenţele disciplinei opţionale

8V.

Repartizarea conţinutului pe unităţi de învăţare şi de timp

9VI.

Competenţe specifice, sub-competenţe, conţinuturi, activităţi de învăţare şi 10
evaluareVII.

Sugestii metodologice

15

Referinţe bibliografice19

3

PRELIMINARII
Familia este mediul în care venim pe lume şi ne formăm ca personalităţi. Este locul undegăsim înţelegere, linişte şi soluţii la problemele care ne frământă sau cu care ne confruntăm. Cu
condiţia ca familia să se bazeze pe respect şi dragoste, iar între me mbrii acesteia să existe ocomunicare constructivă.
Un sondaj realizat recent în Republica Moldova în rândurile adolescenţilor, tinerilor şi afamiliştilor debutanţi a demonstrat că 92% din subiecţii investigaţi au plasat familia printre
primele trei valori importante pentru ei [9, p. 4], iar 83% din subiecţi susţin necesitatea studierii
disciplinelor care ţin de problematica vieţii de familie, etica şi psihologia vieţii de familie,
conflictologia familiei [Ibidem].
A fi un bun familist şi un bun părinte este o misiune nobilă care necesită, pe lângă opregătire anterioară în acest scop, multă dăruire, dragoste, perseverenţă, muncă şi învăţare
permanentă.
Curriculumul Etica vieţii de familie îşi propune să răspundă unei nevoi reale a societăţii
noastre, şi anume educaţia tinerilor pentru viaţa de familie, pentru conştientizarea calităţii de bun
familist şi părinte competent, pentru înţelegerea rolului pe care îl are familia în viaţa omului.
Conform Codului Educaţiei, politica educaţională în Republica Moldova trebuie să asigure
formarea conştiinţei şi a identităţii naţionale, promovarea valorilor general- umane şi aaspiraţiilor de integrare europeană ale societăţii [5].
În acest context, educaţia pentru familie are un rol important în realizarea dezideratelorsus- menţionate, căci importanţa familiei în formarea şi devenirea personalităţii umane este
incontestabilă.
Actualitatea şi necesitatea introducerii disciplinei Etica vieţii de familie este determinată,inclusiv, de următoarele argumente [4, p. 16]:- în ultimele decenii ale secolului XXI au fost identificate noi tipuri de probleme sociale,între care problema deteriorării familiei;- imperativul dezvoltării adecvate a familiei este formulat în programele şi recomandările

UNESCO, definit în anul 1978 şi promovat de această organizaţie internaţională după1990, în formula educaţie pentru viaţa privată;- desemnarea unui domeniu separat şi foarte important al educaţiei - educaţia pentru viaţa defamilie şi economia modernă, considerat prioritar pentru deceniile 2001 – 2020;- cercetările psihopedagogice din domeniul educaţiei sexuale reflectă ideea conform căreia

revoluţia sexuală n-a soluţionat problema fericirii umane şi n-a contribuit la consolidarea
familiei.

4

Actualitatea disciplinei este determinată, de asemenea, de Recomandarea Parlamentului
European şi a Consiliului Uniunii Europene privind competenţele-cheie din perspectiva învăţării
pe parcursul întregii vieţi, care conturează un „profil de formare europeană” pentru absolvenţi
structurat pe opt domenii de competenţe-cheie [18]. Din această perspectivă, disciplina opţională
Etica vieţii de familie, prin finalităţile proiectate, contribuie la formarea competenţelor stabilitede Comisia Europeană, în special a celor raportate la domeniile:
Competenţe sociale şi civice;
Sensibilizare şi exprimare culturală;Comunicare în limba maternă;A învăţa să înveţi.
Disciplina opţională Etica vieţii de familie este parte componentă a ariei curriculare
Educaţie socioumanistică şi i se alocă 1 oră pe săptămână.
Curriculumul pentru disciplina opţională Etica vieţii de familie, clasele X – XII, seadresează cadrelor didactice care se vor angaja în predarea disciplinei respective, autorilor demanuale, de ghiduri metodologice şi alte auxiliare didactice, factorilor de decizie, părinţilor, darşi profesorilor care predau alte discipline şcolare.

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Statutul disciplinei

Aria curriculară

Clasa

Disciplină opţională

Educaţie socioumanistică

X
XI
XII

Nr. de unităţi
de învăţare
3
3
3

Nr. de ore
pe an
35
35
34

I. CONCEPŢIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI
Disciplina opţională Etica vieţii de familie are statut de disciplină opţională ca partecomponentă a Curriculumului la decizia şcolii şi se adresează elevilor de liceu.
Scopul disciplinei Etica vieţii de familie rezidă în formarea-dezvoltarea personalităţii
elevului în corespundere cu valorile familiale, naţionale şi general- umane, în vedereaconştientizării rolului familiei în viaţa omului şi asumării responsabile în viitor a competenţei
parentale.
La elaborarea curriculumului opţional de Etica vieţii de familie s-au luat în considerareurmătoarele aspecte ale instruirii şi educaţiei:compatibilizarea curriculumului de Etica vieţii de familie cu profilul european de formare
a tinerilor prin sistemul de competenţe-cheie;5racordarea curriculumului la cerinţele Planului-cadru;
aplicarea proiectării curriculare centrată pe formarea de competenţe;valorificarea principiului inter/transdisciplinarităţii;recomandarea unor strategii de predare- învăţare-evaluare care să contribuie la realizarea
unui demers didactic centrat pe achiziţie de cunoştinţe, exersare de capacităţi şi
manifestare de atitudini şi comportamente.
Disciplina Etica vieţii de familie are menirea de a contribui la dezvoltarea competenţelor
pentru viaţă ale elevilor – o necesitate şi un deziderat al societăţii contemporane, reflectate şi depoliticile educaţionale europene. Propunerea disciplinei respective pentru treapta de liceuurmărteşte, pe de o parte, asigurarea unui nivel de pregătire pentru viaţa de familie a elevilor, iar
pe de altă parte, crearea condiţiilor optime pentru studiul conţinuturilor tematice, prinmaturizarea cognitivă, socială şi afectivă a tinerilor. Premisele de la care s-a pornit au fost aceleacă pregătirea mai bună pentru viaţa de familie şi pentru rolurile parentale va duce la o mai bunăintegrare socială a tinerilor şi la construirea unei vieţi de familie echilibrate şi armonioase.
Unităţile de conţinut prezentate în curriculum au un caracter orientativ. Profesorul este celcare va determina modul de studiere a conţinuturilor, în ce măsură pot fi aprofundate anumite
teme, în funcţie de interesele şi de specificul contingentului de elevi.
Activităţile realizate în cadrul orelor pot fi suplimentate cu activităţi formativ - educative
extraşcolare, desfăşurate în parteneriat cu familiile.
Studierea disciplinei Etica vieţii de familie se întemeiază pe următoarele principii:
principiul axiologic;
principiul învăţării centrate pe elev;
principiul coerenţei intra- şi interdisciplinare, intra- şi intercurriculare;
principiul accesibilităţii;principiul axării educaţiei pe valorile universale şi cele naţionale, valorile eticii creştine;
principiul învăţării prin acţiune;
principiul creării unui mediu de susţinere pentru elev;
principiul participării conştiente şi active;
principiul abordării educaţiei din perspectiva noilor educaţii şi a educaţiei permanente;principiul respectării autonomiei şi libertăţii individuale.
II. COMPETENŢE-CHEIE /TRANSVERSALE
1.Competenţe de comunicare în limba română;2.Competenţe de comunicare în limba maternă;6

3. Competenţe de comunicare în limbi străine;4.Competenţe în matematică, ştiinţe şi tehnologie;
5.Competenţe digitale;
6.Competenţa de a învăţa să înveţi;7.Competenţe sociale şi civice;
8.Competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă;9.Competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale.

III. COMPETENŢE TRANSDISCIPLINARE PENTRU TREAPTA LICEALĂ
DE ÎNVĂŢĂMÂNT
• Competenţe de a comunica argumentat în limba română în situaţii reale ale vieţii.
• Competenţe de a comunica argumentat în limba maternă în situaţii reale ale vieţii.
• Competenţe de a comunica corect în limbi străine în situaţii reale ale vieţii.
• Competenţe de a dobândi şi a valorifica cunoştinţe fundamentale din domeniile Matematică,Ştiinţe şi Tehnologii.
• Competenţe de a crea documente în domeniul comunicativ şi informaţional şi a utilizaserviciile electronice, inclusiv reţeaua Internet, în situaţii reale.
•Competenţe de a stăpâni metodologia de integrare a cunoştinţelor de bază despre natură, om şisocietate în scopul satisfacerii nevoilor şi acţionării pentru îmbunătăţirea calităţii vieţii personaleşi sociale.
• Competenţe de a colabora în grup/echipă, a preveni situaţiile de conflict şi a respecta opiniile
semenilor săi.
• Competenţe de a manifesta o poziţie activă civică, solidaritate şi coeziune socială pentru osocietate nondiscriminatorie.
• Competenţe de a acţiona în diferite situaţii de viaţă în baza normelor şi valorilor moralspirituale.
•Competenţe de a stăpâni cunoştinţe şi abilităţi de antreprenoriat în condiţiile economiei de piaţă
în scopul autorealizării în domeniul antreprenorial.
• Competenţe de a-şi alege conştient viitoarea arie de activitate profesională.
• Competenţe de a se orienta în valorile culturii naţionale şi ale culturilor altor etnii în scopul
aplicării lor creative şi autorealizării personale.
• Competenţe de toleranţă în receptarea valorilor interculturale.

7IV. COMPETENŢELE SPECIFICE ŞI SUB-COMPETENŢELEDISCIPLINEI OPŢIONALE ETICA VIEŢII DE FAMILIE
Clasa a X-aCS1.Valorificarea resurselor de învăţare pentru înţelegerea conceptului şi acaracteristicilor definitorii ale familiei.
1.1. Determinarea caracteristicilor familiei în context istoric şi biblic.
1.2. Utilizarea critică a surselor de documentare pentru deosebirea valorilor şi apseudovalorilor pentru o căsnicie şi o familie fericită.
CS2. Integrarea în propriul sistem de valori, atitudini şi comportame nte a achiziţiilor
specifice educaţiei pentru familie.
2.1. Explicarea necesităţii familiei în perpetuarea omenirii.
2.2. Analiza unor modele de familii din comunitatea locală – promotoare de valori.
CS3.Exersarea deme rsurilor de valorificare a învăţăturilor despre familie în viaţa
personală, familială şi socială.
3.1 Aprecierea instituţiei căsătoriei şi a implicaţiilor ei juridice în societatea
contemporană.
3.2 Susţinerea argumentată a opiniei proprii privind rolul familiei în contextul societăţii
contemporane.
3.3 Asumarea conştientă a învăţăturii despre familie în viaţa personală, familială şi acomunităţii.
Clasa a XI-a
CS1. Valorificarea resurselor de învăţare pentru înţelegerea conceptului şi acaracteristicilor definitorii ale familiei.
1.1. Aprecierea instituţiei familiei ca loc unde se învaţă a iubi.
1.2. Utilizarea critică a surselor de documentare pentru înţelegerea teoriilor iubirii.
1.3. Evaluarea consecinţelor negative ale comportamentelor ce încalcă normele iubirii
altruiste.
CS2. Integrarea în propriul sistem de valori, atitudini şi comportame nte a achiziţiilor
specifice educaţiei pentru familie.
2.1. Caracterizarea stilurilor parentale şi consecinţelor acestora asupra dezvoltării copilului.
2.2. Elaborarea unor norme etice de conduită în relaţia părinte-copil.
2.3. Manifestarea prin propriul comportament a atitudinii de stimă şi respect faţă de părinţi
şi bunei.
CS3.Exersarea deme rsurilor de valorificare a învăţăturilor despre familie în viaţa
personală, familială şi socială.
3.1. Analiza surselor de documentare despre familia contemporană.
3.2. Exprimarea judecăţilor de valoare privind acţiunile reprobabile din cadrul familiei
contemporane.
3.3. Asumarea conştientă a învăţăturii despre familie în viaţa personală, familială, acomunităţii.

8

Clasa a XII-a
CS1.Valorificarea resurselor de învăţare pentru înţelegerea conceptului şi acaracteristicilor definitorii ale familiei.
1.1. Analiza surselor de specialitate despre reglementările juridice privind familia.
1.2. Utilizarea critică a surselor de documentare privind deosebirea valorilor şi apseudovalorilor pentru o căsnicie şi o familie fericită.
CS2. Integrarea în propriul sistem de valori, atitudini şi comportame nte a achiziţiilor
specifice educaţiei pentru familie.
2.1. Exprimarea judecăţilor de valoare privind raportul dintre viaţa de familie şi carieră.
2.2.Elaborarea unui program de acţiuni privind combaterea violenţei domestice.
CS3.Exersarea deme rsurilor de valorificare a învăţăturilor despre familie în viaţa
personală, familială şi socială.
3.1. Prezentarea unor modele de comportament etic în familia tânără.
3.2. Manifestarea atitudinii de combatere a conflictelor deconstructive din familie şi aviolenţei în familie.
3.3. Asumarea conştientă a învăţăturii despre familie în viaţa personală, familială, acomunităţii.
V. REPARTIZAREA CONŢINUTULUI PE UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ŞI DE TIMP
Clasa a X-a
Nr.

Unitatea de învăţare

1.
2.
3.

Introducere
Apariţia şi evoluţia familieiCăsătoria – drepturi şi obligaţii
Familia – promotoare de valori
Total

Nr. de
ore
1
10
12
12
35 oreTotal

Nr. de
ore
1
10
12
12
35 oreTotal

Nr. de
ore
1
10
11
12
34 oreClasa a XI-a
Nr.

Unitatea de învăţare

1.
2.
3.

Introducere
Arta de a iubi
Arta de a fi părinte
Familia contemporană: între tradiţie şi modernitate

Clasa a XII-a
Nr.

Unitatea de învăţare

1.
2.
3.

Introducere
Familia modernă: dragoste şi responsabilitate
Conflictele în familie şi violenţa domestică
Arta comportamentului familial

9VI. COMPETENŢE SPECIFICE, SUB-COMPETENTE,CONŢINUTURI, ACTIVITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ŞI EVALUARE
Clasa a X-aCS

Subcompetenţe

CS2 2.1

Unitatea de învăţare

Introducere
Unitatea de învăţare nr. 1.
Apariţia şi evoluţia familiei

Nr. deore

1

CS2 2.1–2.2

 Discuţie dirijată; Vizionarea şi comentarea unor secvenţe video tematice.

10
 Cercetarea surselor tematice cu referire la familie;
 Exerciţii de formulare argumentată a opiniei personale; Discuţii dirijate; Vizionarea filmelor tematice; Proiect;
 Joc de rol;
 Studiu de caz;
 Elaborarea portofoliului.

CS1 1.1–1.2- Repere istorice şi biblice în apariţia şi dezvoltarea
familiei.
- Familia în preistorie.
- Familia în epoca antică.
- Familia în epoca medievală.
- Familia în epoca modernă.
- Familia în epoca contemporană.
- Studiu de caz: Instituţia familiei în localitatea mea.
Unitatea de învăţare nr. 2.
Căsătoria – drepturi şi obligaţii- Cum îmi aleg viitorul soţ/soţie? Cum să întemeiez ofamilie?
- Căsătoria civilă şi cea religioasă.
- Căsătoria de probă – o concepţie deviantă despre
familie.
- Concubinajul – o formă de erodare şi destrămare afamiliei.
- Rolul fiecăruia dintre parteneri, ca viitor soţ/soţie.

Activităţi de învăţare–evaluare recomandate

12
 Exerciţii de analiză a exemplelor de căsnicie fericită; Discuţii dirijate; Vizionarea şi comentarea unor secvenţe video tematice; Exerciţii de determinare a relaţiilor cauză – efect ale
practicilor comportamentale străine unei familii armonioase; Dezbateri tematice în baza unor materiale controversate dinmass-media;
 Masă rotundă tematică;CS3 3.1–3.3- Egalitatea soţilor în relaţiile familiale.
- Studiu de caz: O familie armonioasă din localitatea
mea – model demn de urmat pentru mine.
Unitatea de învăţare nr. 3.
Familia – promotoare de valori- Familia sănătoasă – pilon fundamental al unei
societăţi prospere.
- Valorile familiale: dragostea, credinţa, respectul,
comunicarea, prietenia, solidritatea, munca etc.
- Valori materialiste ale familiei: între echilibru şi
patima banului.
- Conflictul de valori între membrii familiei: căi dedepăşire.
- Rolul familiei în perpetuarea valorilor neamului.
- Valori creştine ale familiei şi practici contrareacestora.
- Studiu de caz: Patrimoniul cultural şi spiritual alfamiliei mele/din comunitate.
Total

 Discuţie –panel; Studiu de caz;
 Elaborarea portofoliului.
12

Exerciţii de autoevaluare a propriului comportament; Exersarea unor conduite de manifestare a învăţăturii despre
familie; Organizarea expoziţiilor foto tematice; Interviu;
 Dezbatere tematică; Proiect; Studiu de caz; Întâlniri cu persoane-resursă; Elaborarea portofoliului.

35
ore

Clasa a XI-a
CS

Subcompetenţe

CS1

1.1

CS1

1.1–1.3

Nr. deore

Unitatea de învăţare

Introducere

1

Unitatea de învăţare nr. 1
Arta de a iubi
- Este oare iubirea o artă?

Activităţi de învăţare-evaluare recomandate Conversaţie euristică; Exerciţii de formulare argumentată a opiniei personale.

10
 Cercetarea surselor tematice cu referire la familie;

11 Exerciţii de formulare argumentată a opiniei personale; Vizionarea filmelor tematice; Joc de rol;
 Exerciţii de analiză a exemplelor de căsnicie fericită; Discuţii dirijate tematice; Vizionarea şi comentarea unor secvenţe video tematice; Exerciţii de determinare a relaţiilor cauză – efect ale
practicilor comportamentale străine unei familii armonioase; Dezbatere în baza unor materiale controversate din massmedia;
 Masă rotundă tematică ; Discuţie –panel.

- Teoriile iubirii. Iubirea ca răspuns la problemele
existenţei umane.
- Tipurile de iubire.
- Familia –locul unde învăţ a iubi.
- Iubirea între eros şi agapis. Psihologia patimii
desfrânării.
- Mrejele iubirii de plăcere.
- Studiu de caz: O istorie de iubire care a dăinuit
peste ani.

CS2

2.1–2.3

Unitatea de învăţare nr. 2.
Arta de a fi părinte- Copilul– rodul iubirii părinţilor şi darul divin.
- Iubirea parentală.
- Responsabilitatea părinţilor pentru copii.
- Copiii şi datoriile lor.
- Iubirea copilului faţă de părinţi şi fraţi.
- Relaţia dintre bunici şi nepoţi.
- Familia, şcoala, Biserica şi comunitatea – medii deeducare a copilului.
- Studiu de caz: Părintele – primul model al
copilului.
Unitatea de învăţare nr. 3.
Familia contemporană: între tradiţional şi modern

12 Vizionarea şi comentarea unor secvenţe video tematice; Exerciţii de determinare a relaţiilor cauză–efect ale
practicilor comportamentale străine unei familii armonioase; dezbatere în baza unor materiale controversate din massmedia;
 masă rotundă tematică; discuţie –panel.

12

12

CS3

3.1–3.3

 Exerciţii de autoevaluare a propriului comportament Exersarea unor conduite de manifestare a învăţăturii despre
familie; Interviu;
 Dezbatere tematică; Elaborarea expoziţiilor foto tematice; Studiu de caz; Proiect; Întâlniri cu persoane-resursă.

- Familia în lumea contemporană.
- Familia în tradiţia creştină.
- Tradiţie şi modernitate în familia creştină.
- Familia şi provocările secolului XXI.
- Acţiuni reprobabile în viaţa familiei (violenţa
domestică, abandonul copiilor, divorţul etc.).
- Familia şi mass-media.
- Studiu de caz: Portretul ideal al familiei.

Total

35
ore

Clasa a XII-a
CS

Sub-compeUnitatea de învăţare
tenţe

CS1 1.1

CS1 1.1–1.2

Nr. deore

Introducere

1

Unitatea de învăţare nr. 1.
Familia modernă: dragoste şi responsabilitate- Dragostea autentică – temelia unei familiiarmonioase.
- Condiţiile legale pentru întemeierea unei familii.
- Drepturile şi obligaţiunile patrimoniale şi
nepatrimoniale ale soţilor.
- Relaţiile juridice dintre părinţi şi copii.
- Cariera şi viaţa de familie. Cum împăcăm viaţa defamilie cu cea profesională?
- Studiu de caz: Reglementări juridice privind

Activităţi de învăţare–evaluare recomandate Discuţie dirijată; Studiu de caz.

10
 Cercetarea surselor tematice cu referire la familie;
 Exerciţii de formulare argumentată a opiniei personale; discuţii dirijate tematice; vizionarea filmelor tematice; Joc de rol;
 Exerciţii de analiză a exemplelor de îmbinare reuşită a vieţii defamilie cu cariera; Discuţie-panel.

13CS2 2.1–2.2

CS3 3.1–3.3

familia.
Unitatea de învăţare nr. 2.
Conflictele în familie şi violenţa domestică
- Conflictul şi structura sa.
- Premize şi cauze ale declanşării conflictelor în
familie.
- Căi de soluţionare constructivă a conflictelor defamilie.
- Violenţa în familie. Tipuri de violenţă
intrafamilială.
- Consecinţe ale violenţei domestice asupra
membrilor familiei.
- Modalităţi de prevenire şi combatere a actelor deviolenţă domestică.
- Studiu de caz: Exemple de bună practică în
combaterea violenţei domestice.
Unitatea de învăţare nr. 3.
Arta comportamentului familial- Deosebirea valorilor de pseudovalori pentru ocăsnicie fericită.
- Familia în contextul eticii creştine.
- Importanţa păstrării echilibrului moral în viaţa defamilie.
- Cultura comunicării în familie şi cu rudele.
- Bunele maniere în viaţa de familie.
- Strategii pozitive de educaţie parentală.
- Studiu de caz: Codul etic al tinerei familii.

11 Vizionarea şi comentarea unor secvenţe video tematice; Exerciţii de determinare a relaţiilor cauză – efect ale
practicilor comportamentale străine unei familii armonioase; Dezbatere în baza unor materiale controversate din massmedia;
 Masă rotundă tematică.

12

 Interviu;
 Dezbatere tematică; eExerciţii de autoevaluare a propriului comportament; Exersarea unor conduite de manifestare a învăţăturii despre
familie; Elaborarea expoziţiilor foto tematice; Portofoliu tematic;
 Proiect; Studiu de caz; Întâlniri cu persoane-resursă.

Total

34 ore14

VII. SUGESTII METODOLOGICEConţinuturile propuse în prezentul curriculum sunt organizate pe domenii tematice. O partedintre acestea le continuă pe cele abordate la nivelul claselor V-IX, la disciplinele Istorie,
Geografie, Educaţie civică, Religie etc.
Temele au fost proiectate din perspectiva următoarelor principii:-

accentuarea caracterului pragmatic al conţinuturilor, prin centrarea pe dezvoltarea deatitudini şi de comportamente;-referirea la aspecte actuale din viaţa personală a adolescenţilor, din viaţa familială,precum şi a comunităţii;-corelarea cunoştinţelor specifice disciplinei cu cele dobândite la alte discipline destudiu, mai ales la nivelul ariei curriculare Educaţie Socioumanistică (Istorie,
Geografie, Educaţie civică, Religie).

Prezentul curriculum este conceput într-o manieră flexibilă, care permite profesorului
libertatea de opţiune în abordarea demersului didactic prin:-alegerea succesiunii unităţilor de învăţare sau a temelor, în funcţie de caracteristicile
clasei, cu condiţia respectării logicii interne a domeniului şi a parcurgerii integrale amateriei prevăzute în curriculum;-

aplicarea unor metode, activităţi de învăţare şi de evaluare adecvate particularităţilor
elevilor şi ale clasei, precum şi în concordanţă cu finalităţile curriculare.

Curriculumul orientează proiectarea, organizarea şi desfăşurarea procesului educaţional ladisciplină în contextul unei pedagogii centrate pe formarea de competenţe. În această ordine deidei strategiile didactice proiectate în curriculum şi valorificate la ore vor fi racordate la
metodologia formării-dezvoltării-evaluării competenţelor şcolare. Astfel, profesorii vor
implementa demersul didactic în scopul stabilirii unor conexiuni între a învăţa să ştii, a învăţa să
faci, a învăţa să fii, a învăţa să trăieşti împreună cu alţii, un accent deosebit urmând a fi pus peformarea de valori, atitudini şi comportamente.
Profesorul va aplica în cadrul orelor metodele prin care elevii vor dobândi în specialcunoştinţe funcţionale, prin intermediul cărora acestora li se vor propune sarcini de lucru învederea dezvoltării unor capacităţi şi formării de valori şi atitudini. Metodologia formăriidezvoltării-evaluării competenţelor prevede obligatoriu identificarea/crearea unor situaţii deintegrare, a unor situaţii-problemă legate de cotidian (autentice), pe care elevul le rezolvă,mobilizându-şi resursele interne, adică cunoştinţele, capacităţile şi atitudinile achiziţionate şiexersate la ore. Prin urmare, profesorul va avea grijă să creeze elevului oportunităţi ca ceea ceînvăţă la ore să aplice în plan social, în viaţa de zi cu zi, sub forma unor comportamente
constructive, care au la bază un sistem de valori şi atitudini.
Se recomandă utilizarea unor activităţi de învăţare, precum:
cercetarea surselor tematice cu referire la familie;
exerciţii de formulare argumentată a opiniei personale;
vizionarea filmelor tematice;
discuţii dirijate tematice;
exerciţii de autoevaluare a propriului comportament;
exersarea unor conduite de manifestare a învăţăturii despre familie;organizarea expoziţiilor foto tematice;realizarea interviului;studiu de caz;întâlniri cu persoane-resursă.
utilizarea calculatorului şi a altor mijloace audiovizuale pentru documentarea pe o temă
dată;
etc.
Pentru aplicarea eficientă la orele de Etica vieţii de familie a metodologiei formăriidezvoltării-evaluării de competenţe, profesorul poate utiliza cadrul de învăţare ERRE: Evocare,
Realizarea sensului, Reflecţie, Extindere.
La etapa de Evocare profesorul va aplica metode pentru a identifica nivelul de cunoaştereşi înţelegere de către elevi a ceea ce vor urma să înveţe la oră, dar şi pentru a stabili nevoile,interesele acestora raportate la tema nouă. La această etapă, aşadar, este pusă în valoare
experienţa elevului, cunoştinţele lui anterioare, care vor reprezenta o punte de trecere la temanouă. Este foarte important ca la această etapă profesorul să capteze atenţia elevilor, să letrezească interesul, motivaţia pentru subiectul lecţiei. Profesorul poate aplica la această etapă
metodele: asaltul de idei, discuţia dirijată, studiul de caz, ştiu- vreau să ştiu-am învăţat, gândeşteperechi-prezintă, acrostihul, audiţia muzicală etc.
Realizarea sensului reprezintă etapa lecţiei ce vizează lucrul cu informaţia nouă. Însă doartransmiterea, explicarea informaţiei noi nu asigură pe deplin înţelegerea ei de către elev. În acest
sens este important ca profesorul să menţină implicarea elevilor în activitatea de învăţare prinformulare de sarcini care ar facilita contactul cu informaţia nouă şi procesarea acesteia. Elevii
vor fi solicitaţi să studieze diverse surse, să demonstreze ascultare activă, să descrie, săinterpreteze, să comenteze, să analizeze materialul nou. În cadrul acestei etape pot fi valorificate
metodele: SINELG, ciorchinele, graficul T, diagrama Venn, mozaicul, prelegerea cu elementeinteractive, explozia stelară, demonstraţia, harta povestirii, agenda cu notiţe paralele, jocul de rol,16

instruirea asistată la calculator, învăţarea prin descoperire, lectura ghidată, lucrul cu documentul,
problematizarea, valorificarea resurselor comunităţii etc.
A treia etapă a cadrului – Reflecţia – este una foarte importantă, dat fiind că la această
etapă are loc consolidarea, generalizarea celor învăţate, formarea de atitudini ce vor condiţiona,ulterior, manifestarea de comportamente. Prin realizarea sarcinilor propuse, elevii vor învăţa să
ia decizii, să aprecieze, să rezolve situaţii-problemă, studii de caz etc. În aşa mod elevii îşi vor
restructura schemele cognitive iniţiale şi vor înţelege că tema studiată este valoroasă şi utilă. La
această etapă profesorul poate utiliza metodele: cubul, valorificarea resurselor comunităţii,algoritmizarea, studiul de caz, turul galeriei, posterul, problematizarea, arborele ideilor,argumentarea, acvariul, cercetarea (în grup şi individuală) etc.
Pentru ca modelul comportamental proiectat la oră să poată fi exersat de elevi – căci doar
astfel vom dezvolta competenţe – profesorul va proiecta şi organiza Extinderea, astfel încât
elevii să facă un transfer de cunoaştere şi să integreze cele însuşite la ore în situaţii de viaţă. Înacest scop vor fi valorizate metodele: proiectul de acţiuni în folosul comunităţii, proiectul decercetare, expoziţia foto, prezentarea, portofoliul, interviul, proiectul de dezvoltare personală,expoziţia muzeistică,jurnalul reflexiv, dramatizarea etc. Astfel elevii vor fi implicaţi în

exerciţiul de identificare a problemelor/situaţiilor, de luare a deciziilor, de propunere şi
implementare a unor strategii de rezolvare a problemelor/situaţiilor identificate.
La proiectarea strategiei didactice, profesorul va utiliza Teoria Inteligenţelor Multiple,
oferind astfel elevilor oportunitatea de a-şi dezvolta profilul de inteligenţă, dar şi stilul propriu deînvăţare.
În cadrul procesului educaţional la disciplina Etica vieţii de familie profesorul va valorifica
atât lucrul individual şi frontal, cât şi activitatea în perechi şi în grup.
Implementarea reuşită a disciplinei Etica vieţii de familie este determinată, de asemenea,
de calitatea relaţiei profesor – elev (de parteneriat, constructivă), de stabilirea în clasă a unuimediu de învăţare deschis, de încredere, cooperant. Este foarte important ca activităţile
desfăşurate în cadrul orelor să fie complementate cu activităţi extracurriculare şi extraşcolare, darşi cu activităţi în parteneriat cu familia şi comunitatea .
Evaluarea la disciplina Etica vieţii de familie urmează să se realizeze sub forma unui feedback neîntrerupt, menit să demonstreze nivelul de formare/dezvoltare la elevi a finalităţilor
proiectate.
În cadrul evaluării formative profesorul poate folosi atât metode de evaluare orală cât şi
scrisă. De asemenea, este oportun de valorificat şi evaluarea prin probe practice. În acest context
pot fi aplicate metode precum: conversaţia euristică, interviul, dezbaterea, studiul de caz,comentariul pe bază de imagini, cubul, acvariul, comentariul pe bază de film, discuţia la manej
17

etc. (evaluare orală) şi PRES, eseul, textul coerent, metoda rebusului, analiza SWOT etc.
(evaluarea în scris), exerciţiul practic, modelarea, jocul de rol, demonstraţia etc. (evaluarea prinprobe practice).
În scopul proiectării unei evaluări cât mai eficiente, este indicat să fie utilizate
metode/instrumente centrate în special pe evaluarea procesului, căci ne interesează nu doar ce arealizat elevul (produsul), dar mai cu seamă cum a fost realizat acesta, cum a ajuns elevul laaceastă performanţă. În acest context se recomandă utilizarea unor modalităţi complementare deevaluare: proiectul, portofoliul, autoevaluarea, observarea sistematică a activităţii şicomportamentului elevilor.

18

REFERINŢE BIBLIOGRAFICE
1. Baran-Pescaru A. Familia azi. O perspectivă sociopedagogică. Bucureşti: Aramis, 2006.
2. Biblia sau Sfânta Scriptură. Chişinău: Complexul de Edituri al B.O.M., 2004.
3. Biblia sau Sfânta Scriptură. Bucureşti: Editura Institutului Biblic şi de Misiune Ortodoxă,2013.
4. Bunescu G., Alecu G., Badea D. Educaţia părinţilor. Strategii şi programe. Bucureşti: Editura
Didactică şi Pedagogică, 1997.
5. Codul Educaţiei al Republicii Moldova. În: Monitorul Oficial al Republicii Moldova,
24.10.2014, Nr. 319-324.
6. Codul familiei al Republicii Moldova. Actualizat la 01.10.2014. Chişinău: Farmex-Lux,
2014.
7. Colac T. Familia: valori şi dimensiuni culturale. Chişinău: Universul, 2015.
8. Cuzneţov L. Curriculum. Educaţia pentru viaţa de familie din perspectiva educaţiei
permanente. Chişinău: Primex-Com SRL, 2013.
9. Cuzneţov L. Pedagogia şi psihologia familiei. Suport de curs. Chişinău: Primex-Com SRL,
2013.
10. Cuzneţov L., Simcenco I. Parteneriatul educativ Familie – cultură postfigurativă. Repere
teoretice şi aplicative. Chişinău: Primex-Com SRL, 2015.
11. Cuzneţov L. Etica vieţii familiale. Chişinău: CEP ASEM, 2000.
12. Druţă Fl. Psihologia educaţiei. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică, 2000.
13. Druţă Fl. Psihologia familiei. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică,1998.
14. Gaugaz O. Familia contemporană între tradiţional şi modern. Monografie. Chişinău: Editura
Sirius, 2011.
15. Mândâcanu V. Etica şi arta comportamentului civilizat. Manual pentru elevii cl. VIII-XII(şcoli, gimnazii, licee) Chişinău: Editura Sirius, 2001.
16. Moscovici S. Psihologia socială a relaţiilor cu celălalt. Iaşi: Editura Polirom, 1998.
17. Neamţu G. (coord.) Tratat de asistenţă socială. Iaşi: Editura Polirom, 2003.
18. Recomandarea 2006/962/ CE a Parlamentului European şi a Consiliului Uniunii Europene
din 18 decembrie 2006 privind competenţele-cheie pentru învăţarea pe tot parcursul vieţii.
19. Rudică T. Familia în faţa conduitelor greşite ale copilului. Bucureşti: Editura Didactică şi
Pedagogică, 1997.
20. Solovei R. Meseria de părinte. În: Didactica Pro…, 2006, nr. 2-3.
21. Stănciulescu E. Sociologia educaţiei familiale. Iaşi: Editura Polirom, 1998.
22. Văideanu Gh. Educaţia la frontiera dintre milenii. Bucureşti: Editura Politică, 1988.
23. Voinea M. Sociologia familiei. Bucureşti: Editura Universităţii Bucureşti,1993.
24. Vrăsmaş E. Intervenţia socio-educaţională ca sprijin pentru părinţi. Bucureşti: Editura
Aramis, 2008.

19