MINISTERUL EDUCAȚIEI ȘI CERCETĂRII AL REPUBLICIIMOLDOVACURRICULUM NAȚIONAL
ARIA CURRICULARĂCONSILIERE ȘI DEZVOLTARE PERSONALĂDISCIPLINA OPȚIONALĂ

Inteligența emoțională în
comunicare
CLASELEa V-a  a IX-a(gimnaziu)Chișinău, 2023

Aprobat de Consiliul Național pentru Curriculum(Ordinul Ministrului Educației și Cercetării nr. 917, din 25.07.2023)

Consultanți naționali:Angela PRISACARU, consultant principal, Ministerul Educației și Cercetării

Grupul de lucru pentru elaborarea Curriculumului: Mariana MARIN, coordonator, dr. în pedagogie, conferențiar universitar,
USM Pavel CERBUȘCA, dr. în pedagogie, gr. did. și managerial superior,
Liceul Teoretic Republican „Aristotel”, Chișinău

Recenzenți:1. Viorica GORAȘ-POSTICĂ, dr.hab., prof.univ., USM
2. Tatiana VERDES, dr. în filologie, conf.univ., UPSC
3. Diana ȘTEFANEȚ, dr. în psihologie, grad did. superior, IP Centrul de
Excelență în Economie și Finanțe.
4. Oxana PALADI, dr. în psihologie, conf. univ., USM
5. Ecaterina MOGA, dr. în psihologie, UPSC.

2CUPRINSI. PRELIMINARII

4

II. REPERE CONCEPTUALE

5

III. COMPETENȚE-CHEIE/TRANSVERSALE

8

IV. COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEI

8

V. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI

9

VI. TABEL CONCEPTUAL

11

VII. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE

12

VIII. REPERE PRIVIND STRATEGIILE DIDACTICE

14

IX. STRATEGII DE EVALUARE

15

X. REPERE PENTRU PROIECTARE DIDACTICĂ

17

REFERINȚE BIBLIOGRAFICE

17

3

PRELIMINARIIInteligența emoțională este o abilitate importantă, care permite elevilor să analizeze,să utilizeze și să gestioneze propriile emoții în mod conștient și liber.
Inteligența emoțională este un criteriu de succes și un factor determinant al vieții
personale împlinite și fericite. Dezvoltarea inteligenței emoționale reprezintă înțelegerea și
gestionarea emoțiilor pentru a crea relații armonioase cu cei din jur. După cum mesajul nuvine doar prin cuvinte, suportul emoțional este mai mult o atitudine decât ceea ce exprimă opersoană. Astfel, Inteligența emoțională implică un mod de gândire și acțiune în carepersoanele au dreptul la alegere în funcție de cum își exprimă propriile sentimente.
Disciplina opțională Inteligența emoțională în comunicare are drept scop dezvoltarea
la elevi a competențelor de comunicare și prezentare publică a diverselor demersuri,
valorificând multiplele inteligențe ale subiecților implicați, inclusiv cele emoționale. Cursulopțional își propune să pregătească elevii pentru ca ei să aibă posibilitate să-și gestionezeemoțiile în timpul unui discurs sau prezentări publice.
Curriculumul la disciplina opțională Inteligența emoțională în comunicare (IEC)
reprezintă un act normativ reglator, prevăzut pentru a fi implementat în clasele gimnaziale(a Va  a IXa).
Curriculumul se axează pe abordările psihocentrică (are în centrul atenției elevul cu
particularitățile și nevoile sale, ritmul propriu de învățare și dezvoltare) și sociocentrică
(focalizare pe asumarea valorilor general-umane și naționale). Specificul documentului
actual constă în faptul că accentul de bază se pune pe armonizarea domeniului cognitiv cu
cel afectiv.
Astfel, se va realiza valorificarea elementelor inteligenței emoționale, în special, princomunicare, prin promovarea strategiilor didactice cu caracter interactiv, a învățării
experiențiale, a componentelor de învățare prin participare la diverse prezentări în fața unuipublic cunoscut și/ sau necunoscut.
Unitățile de învățare sunt orientate spre transferul cunoștințelor și abilităților
acumulate la alte discipline școlare, încadrând elevii în învățare, prin diverse strategii
interactive și participări directe în activități și evenimente, prezentări și discursuri,organizate în școală și/ sau în comunitate.
Documentul este elaborat la inițiativa Centrului Tekwill, în cadrul Proiectului „Tekwill
în fiecare școală”. Misiunea proiectului este să pună în valoare capitalul uman al țării și să
educe, pe termen lung, o generație de oameni care să creeze în Republica Moldova produseși servicii, menite să răspundă provocărilor social-economice naționale și globale.
Curriculumul dat este destinat elevilor și cadrelor didactice din învățământul general,
profesorilor universitari, antrenați în formarea inițială și continuă a pedagogilor, autorilor dedocumente curriculare, specialiștilor din cadrul organelor locale de specialitate în domeniulînvățământului, autorilor de manuale și de ghiduri metodologice, părinților, membrilor
societății civile, precum și tuturor factorilor de decizie interesați de educație.
4

I.

REPERE CONCEPTUALE

Reperele conceptuale ale disciplinei opționale Inteligență emoțională în comunicare
reprezintă un ansamblu de cunoștințe, abilități, atitudini și valori, care contribuie ladezvoltarea unui set de competențe la elevi pentru a se integra mai ușor în societate,valorificând multiplele inteligențe, în special, cele emoționale.
Cu acest scop, documentul valorifică un șir de concepte-cheie: inteligență emoțională,afecțiune, comunicare eficientă, încrederea în sine, gândire critică, dialog constructiv,
prezentare publică, responsabilitate, negociere, cod etic, personalitate, stare de bine,
atitudine prietenoasă etc.
Astfel, documentul curricular se axează pe câteva direcții de activitate: formarea șidezvoltarea unor abilități de gestionare a emoțiilor în timpul prezentărilor publice, decolaborare și de comunicare eficientă în diverse contexte și situații concrete din viață,dezvoltarea încrederii în forțele proprii, implicarea subiecților învățării în diverse activități
de structurare și prezentare a ideilor și argumentelor, cultivarea unui mod de viață
participativ etc.

Statutul disciplinei în planul de învățământ: disciplină opțională în aria curriculară
Consiliere și dezvoltare personală.

Valorile formative ale disciplinei:
1. Formarea deprinderilor practice pentru autodeterminarea elevilor în cunoașterea
propriilor emoții, abilitățile de a le identifica, de a le numi, de a le conștientiza cauzele și dea le recunoaște impactul asupra modului de manifestare.
2. Educarea respectului față de sine și față de interlocutori prin gestionarea emoțiilor,
constând în controlul emoțiilor și alegerea celei mai bune modalități de exprimare aacestora în diferite împrejurări (autoreglarea emoțiilor, toleranță la frustrare, exprimareaemoțiilor în mod constructiv, diminuarea anxietății sociale și a timidității, gestionarea
stresului etc.)
3. Formarea capacităților de evaluare corectă a propriului comportament și alcelorlalți, a capacității de a vedea situația din perspectivele altuia, de a respecta normelesociale și culturale ale altora, a abilității de a empatiza cu ceilalți, inclusiv cu cei din diferite
medii și culturi, de a recunoaște, înțelege și reacționa la emoțiile celor din jur;
4. Managementul relațiilor – abilitatea de a inspira, influența și dezvolta relații
interpersonale astfel încât să se comunice eficient și să se evite conflictele sau situațiile
tensionate; capacitatea de a comunica în mod clar, de a asculta, de a coopera cu ceilalți, de arezista presiunii sociale, de a negocia conflictele în mod constructiv și de a cere și oferi
ajutor atunci când este necesar.

5Beneficiari:o Cadrele didactice vor utiliza acest document pentru proiectarea didactică, elaborarea șiaplicarea tehnologiilor educaționale moderne, formarea/ dezvoltarea și evaluarea
competențelor elevilor.
o Elevii vor utiliza curriculumul pentru stabilirea obiectivelor de autoformare,autocunoaștere și autodeterminare, conceperea strategiilor proprii de învățare și formare/dezvoltare.
o Părinții vor consulta documentul dat pentru monitorizarea calității procesului
educațional precum și pentru implicarea activă în informarea și formarea tinerii generații.
o Autorii manualelor, ai ghidurilor și ai altor materiale didactice vor utiliza acest
document pentru crearea ofertei de produse curriculare.
o Factorii de decizie vor utiliza acest document pentru monitorizarea calității procesului
educațional la disciplina opțională.

Principiile specifice predării-învățării-evaluării disciplinei opționale Inteligență
emoțională în comunicare
La baza predării disciplinei opționale Inteligență emoțională în comunicare se află unșir de principii generale didactice și specifice, care se corelează cu strategiile de învățare:o priorității valorilor universale: toleranță, cultura păcii;o accesibilității: strategiile de lucru cu elevii, volumul materialului trebuie săcorespundă anumitor caracteristici perceptuale de vârstă și psihologice ale elevilor;o continuității: conținuturile studiate în clasele gimnaziale pot fi aprofundate și extinsela etapa liceală;o vizualizării: strategia demonstrării materialului didactic;o științific: strategia cercetării experimentale;o conștientizării: strategia interiorizării demersului educațional;o umanizării procesului educațional.

Principii generale pentru orientarea cadrelor didactice în desfășurarea
activităților de dezvoltare a inteligenței emoționale în comunicare la elevi:
o valorizarea demnității umane și a drepturilor omului;o aprecierea diversității culturale într-o societate democratică;o deschiderea pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri și viziuni asupralumii;o respectul pentru alte persoane, percepute ca având alte afilieri sau convingeri
culturale, idei sau opinii diferite decât ale propriei persoane;
o spiritul civic, care implică sentimentul de apartenență la o comunitate;o manifestarea atitudinii responsabile față de propriile acțiuni;
o autoeficacitate și toleranță față de valorile altor persoane sau grupuri;o învățarea autonomă, gândirea analitică, critică și constructivistă în diverse contexte;o ascultarea activă  deprinderi necesare pentru a observa și înțelege ce se spune și
cum se spune și pentru a observa și înțelege comportamentul non-verbal al altor persoane;
o empatia, flexibilitatea și adaptabilitatea;

6

o abilitățile lingvistice, comunicative și plurilingve  deprinderile necesare pentru acomunica eficient și potrivit cu alte persoane care vorbesc aceeași sau altă limbă și pentru aacționa ca mediator între vorbitorii de diferite limbi;o cooperarea și participarea cu succes alături de alții în activități, sarcini și asociericomune și pentru a-i încuraja pe alții să coopereze, în vederea atingerii scopurilor grupului;o corectitudine în soluționarea conflictelor într-o manieră pașnică, prin ghidareapărților implicate în conflict către soluții optime, acceptabile pentru toate părțile;o cunoașterea a propriei persoane, analizând constructiv gândurile, convingerile,sentimentele și a propriilor afilieri culturale și perspective asupra lumii;o înțelegerea critică a comunicării verbale și nonverbale care funcționează în limba/
limbile vorbite de persoană, a efectelor pe care le au diferite stiluri de comunicare asupra
altor oameni;o cunoașterea lumii în diverse domenii, incluzând societatea, drepturile omului,
cultura, economia, mediul și durabilitatea.

Funcțiile curriculumului la disciplina opțională Inteligență emoțională în
comunicare:o act normativ al procesului educațional pentru dezvoltare socială și personală în
contextul unei pedagogii axate pe dezvoltarea competențelor și formarea deprinderilor deviață;
o reper pentru proiectarea didactică și desfășurarea procesului educațional din
perspectiva unei pedagogii axate pe competențe;o componentă de bază pentru elaborarea strategiei de evaluare la disciplina opțională
Inteligență emoțională în comunicare.

Specificul disciplinei opționale constă în:
o caracterul integrator, care permite formarea la elevi a unei viziuni de ansamblu
asupra comunicării din perspectiva inteligenței emoționaleo aprofundarea ideilor și cunoștințelor obținute în timpul studierii cursului și a altor
discipline școlare, valorificând elementele inteligenței emoționale;o funcția educativă, care se orientează, în special, spre dezvoltarea la elevi a
responsabilității față de interlocutori și formarea calităților personale;o orientarea elevilor spre oportunitățile de a-și construi viitorul cât mai demn, punândaccent pe crearea unei stări de bine și contribuția la un mediu prietenos;o direcționarea atenției elevilor spre soluționarea unor probleme, care nu sunt elucidateîn cadrul altor discipline școlare, în special cele ce țin de elementele inteligenței emoționale;o posibilitatea de a transforma acest curs într-o disciplină școlară din partea invariabilă,curs special sau opțional, în funcție de disponibilitatea de ore în planul de studii al
instituției.
Curriculumul propune analiza unor subiecte actuale, inclusiv: eficiența persoanei,
gestionarea emoțiilor, cetățenia democratică, pluralismul de idei, educația pentru calitate,
comunicare fără bariere, etică în comunicare etc. Conținuturile propuse în document au un
caracter sugestiv, care ar trebui selectate în corespundere cu competențele generale și
specifice disciplinei opționale, care urmează să fie dezvoltate pe parcursul învățării, dar șiinteresele/ opțiunile subiecților educației.
7

Demersul educațional la disciplina opțională Inteligența emoțională în comunicare
derivă din cerințele societății Republicii Moldova și recomandările privind educația în
secolul al XXI-lea, stipulate în documente internaționale și naționale, precum: Declarația
Universală a Drepturilor Omului, Convenția cu privire la Drepturile Copilului, Codul
Educației al R. Moldova, Strategia ”Educația 2030”, Standardele de calitate pentru
instituțiile de învățământ primar și secundar general din perspectiva școlii prietenoase
copilului etc.
Curriculumul își propune dezvoltarea unei personalități autonome, creative, libere în
gândire și acțiune, pregătită pentru a se încadra activ în diverse grupuri, demonstrândabilități de comunicare eficientă și gestionare a emoțiilor în timpul discursurilor șidiverselor prezentări publice.
Vor fi dezvoltate atât abilitățile și implicațiile elevilor ce țin de domeniul cognitiv (IQ) date, definiții, fapte, evenimente, idei, informații etc., cât și cele afective sau emoționale(EQ) - convingere, receptivitate, relaționare, angajare, autocaracterizare, reacționare,conștientizarea prezenței unor valori etc. precum și psiho-motorii (PM) - acțiuni, modele,mișcări, tehnici, soluții, scheme, operații, ritmuri etc.

II.

COMPETENȚE-CHEIE/TRANSVERSALE

Competențele-cheie/ transversale sunt formate și dezvoltate progresiv și gradual pe
niveluri și cicluri de învățământ și definite la un grad înalt de abstractizare și generalizare.
Deși disciplina opțională Inteligența emoțională în comunicare poate oferi valențe
formative aferente tuturor competențelor-cheie stipulate în art. 11(2) din Codul Educației al
Republicii Moldova totuși pot fi evidențiate drept prioritare: competențe de comunicare în
limba maternă; competențe de comunicare în limbi străine; competențe de a învăța să înveți;competențe sociale și civice; competențe antreprenoriale și spirit de inițiativă; competențe
de exprimare culturală și de conștientizare a valorilor culturale.

III.

COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEI

În Codul Educației al Republicii Moldova (nr. 152 din 17 iulie 2014), se menționează
că idealul educațional al școlii din Republica Moldova constă în „formarea personalității
cu spirit de inițiativă, capabile de autodezvoltare, care posedă nu numai un sistem decunoștințe și competențe necesare pentru angajare pe piața muncii, dar și independență deopinie și acțiune, fiind deschisă pentru dialog intercultural în contextul valorilor naționaleși universale asumate”.
Competențele specifice disciplinei opționale Inteligența emoțională în comunicare se
dezvoltă pe parcursul întregului proces de învățare, sunt derivate din competențele generaleși reprezintă etape în dobândirea acestora.
1. Analiza propriilor emoții în diverse contexte de viață, dezvoltând atitudini pozitivefață de propria persoană și față de cei cu care interacționează.

8

2. Elaborarea discursurilor, în context școlar, pentru utilizarea lor în cadrul unor
evenimente, utilizând tehnici de comunicare eficientă în convingerea unui public
cunoscut.
3. Generarea ideilor proprii referitoare la unele subiecte cu caracter controversat,
demonstrând respect față diversitate și deschidere pentru dialog constructiv.
4. Demonstrarea respectului față de valorile naționale și general-umane în cadrul
activităților, demonstrând alegerea celei mai bune modalități de exprimare.
Achiziționarea competențelor generale și specifice este un proces dinamic, întrucât
elevii interacționează și comunică continuu cu diferite persoane din comunitatea mică și
societate, or, finalitatea așteptată este integrarea în diverse contexte și manifestarea
dialogului constructiv.

IV.

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI

Disciplina opțională Inteligența emoțională în comunicare este preconizată pentru o
perioadă de un an, aceasta incluzând pregătirea teoretică și organizarea activităților
practice.
În următorii ani, elevii care au studiat acest curs au posibilitatea de a continua
activitățile, participând în diverse evenimente, la nivel de instituție și/ sau comunitate:concursuri, competiții, prezentări publice, simulări etc. Elevii cu experiență pot fi implicați
pentru a-și demonstra competențele dezvoltate în calitate de observatori, îndrumători,organizatori de evenimente, mentori etc.
Se propune să fie utilizate, aproximativ 30 % din numărul de ore în dobândireacunoștințelor teoretice și pregătirea prezentărilor publice, iar 70 % din numărul de ore vor
fi destinate pentru formarea abilităților practice în cadrul activităților de învățare,organizarea și participarea la evenimente în școală și/ sau în comunitate.
Administrarea disciplinei opționale include aspectul managerial și prezentarea timpuluiorientativ pentru realizarea competențelor preconizate.
Disciplina va fi predată la treapta gimnazială (clasele a V-a  a IX-a), având un bugetde timp de 1 oră/săptămână, pe durata fiecărui an școlar.
Proiectarea didactică anuală a disciplinei se realizează conform cerințelor normativeelaborate de instituțiile competente în luarea deciziilor.

Statutul
disciplineiAriacurriculară

Disciplină
opțională

Consiliere
și dezvoltare
personală

Nr.
deunități
de Nr.
învățare pe de ore pe an
clase

Clasa

a V-a
a VI-aa VII-aa VIII-aa IX-a9434Caracterul eterogen al curriculumului. Curriculumul dat oferă și posibilitatea creării
unor grupe mixte, ce pot include elevi din clasele gimnaziale sau liceale. Totodată, grupurile
de elevi pot fi formate atât pe clase, cât și pe grupuri de interese.
Elevii din clasele mai mari care deja au înregistrat anumite performanțe mai înalte pe
parcursul învățării, pot avea un statut de lideri, mentori, arbitri, membrii juriului, observatori
sau experți, acordând suport logistic, uneori și emoțional în funcție de nevoile persoanelorcu care interacționează.
În astfel de cazuri, conținutul, sarcinile și activitățile de învățare vor fi stabilite în mod
individual pentru fiecare nivel de clasă/ grup, iar integrarea activităților de predare-învățareevaluare se va realiza prin elaborarea unor proiecte comune.
Ordinea modulelor și a unităților de învățare poate fi schimbată dacă nu este afectată
logica științifică sau didactică a disciplinei opționale.
Curriculumul este conceput astfel încât elevul să poată alege studierea cursului opțional
Inteligența emoțională în comunicare în două clase consecutive la gimnaziu (de ex. a V-a și
a VI-a sau a VI-a și a VII-a sau a VII-a și a VIII-a sau a VIII -a și a IX -a)
Note:● Opțiunea alegerii pentru studierea acestei discipline aparține elevilor și părinților.
● Repartizarea orelor pe teme este orientativă.

10

V.

TABEL CONCEPTUALAL INTERRELAȚIEI COMPETENȚELOR SPECIFICE ȘI UNITĂȚILOR DE
COMPETENȚE
Competențe specificeUnități de competențe

1. Analiza propriiloremoții în diverse
contexte de viață,dezvoltând atitudini
pozitive față depropria persoană șifață de cei cu careinteracționează.
2. Elaborarea
discursurilor, în
context școlar, pentru
utilizarea lor în
cadrul unor
evenimente, utilizândtehnici de comunicare
eficientă în
convingerea unuipublic cunoscut.

1.1.Identificarea elementelor inteligenței
emoționale în diverse contexte,
demonstrând abilități de comunicare
eficientă și gestionare a emoțiilor.
1.2.Prezentarea unor idei personale îndiverse situații, demonstrând o gândire
critică și multi-perspectivitate.

Unitateanr. 3

ELEMENTE DE 3. Generarea ideilor
proprii referitoare la
PREZENTARE
unele subiecte cu
PUBLICĂ
caracter controversat,
demonstrând respectfață diversitate și
deschidere pentru
dialog constructiv.

3.1. Utilizarea diferitor surse pentrualcătuirea și prezentarea discursurilor
publice, orientate spre un dialog
constructiv și echilibrat.
3.2.Prezentarea constructivă a punctelor devedereînbazaraționamentelor,manifestând respect față de sine și
persoane cu care interacționează.

Unitatea
nr. 4

MINIDEZBATERI ȘIDISCUȚIIDE
GRUP

4. Demonstrarea
respectului față devalorile naționale și
general-umane în
cadrul activităților,demonstrând alegerea
celei mai bune
modalități deexprimare.

4.1. Promovarea valorilor democratice îndiverse contexte de viață, demonstrândîncredere în forțele proprii și deschidere
spre o comunicare eficientă.

Nr.
Unitateanr. 1

Unitatea deînvățare
CONCEPTULDEINTELIGENȚĂ
EMOȚIONALĂ

Unitatea
nr. 2

ARTA
ORATORIEI

2.1.Demonstrarea deschiderii pentru a
accepta și alte puncte de vedere în diverse
situații de comunicare și interacțiune cu
persoanele din jur.
2.2.Asumarea responsabilității pentru
deciziile luate, demonstrând corectitudine,
respect față de sine și de interlocutori.

4.2.Analiza
valorilor,
opiniilorși
comportamentelor persoanelor, cultivândun mod de viață participativ.
4.3. Demonstrarea deschiderii pentru
participare la procesul de îmbunătățire aprezentărilor proprii, utilizând strategii denegociere și compromis.

11

VI.

UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE

CLASELE a V - a  a IX-aUnități de competențe

Unități de conținuturi recomandate

Unitatea nr. I. CONCEPTUL DE INTELIGENȚĂ
EMOȚIONALĂ (EQ)
Conceptul de Inteligența Emoțională (EQ)Inteligența personală și inteligența socială.
Emoțiile și modalități de exprimare.
4. Modalități de gestionare a emoțiilor în diverse contexte de
1.2. Prezentarea unor ideiviață.
personale în diverse situații,5. Aspecte de conștientizare a emoțiilor.
demonstrând o gândire critică și 6. Modalități de acordare și primire a unui suport emoțional.
respectând principiul multi7. Consolidarea imaginii de sine.
perspectivității.
8. Beneficiile inteligenței emoționale.
9. Autoevaluare. Discurs public:Cea mai bună versiune amea.
2.1. Demonstrarea deschiderii
Unitatea nr. II. ARTA ORATORIEI
pentru a accepta și alte puncte
10. Introducere în arta oratorică.
de vedere în diverse situații de
11. Modalități de comunicare (verbală, nonverbală și
comunicare și interacțiune cu
paraverbală).
persoanele din jur.
12. Structura unui mesaj.
13. Metode de pregătire a unui discurs public.
2.2. Asumarea responsabilității 14. Tipurile de discursuri.
pentru deciziile luate,
15. Elemente din codul etic și vestimentar.
demonstrând corectitudine,
16. Exprimarea emoțiilor prin poveștile personale.
respect față de sine și de
17. Vocea și exprimarea emoțiilor.
interlocutori.
18. Gestionarea emoțiilor prin respirație și exprimarea lor.
19. Autoevaluare. Discurs public:Povestea care mă
reprezintă
1.1.Identificarea elementelor
inteligenței emoționale îndiverse contexte, demonstrând1.
abilități de comunicare eficientă 2.
și gestionare a emoțiilor.
3.

12

Activități de învățare și produse
recomandate
exerciții de analiză a unor situații
de comunicare (inclusiv tensionate);analiza situațiilor tensionate apărute
în diverse contexte din cotidian;
discuții
despreexperiențele
personale și de grup;
exerciții de cunoaștere în cadrul
unui grup.
exerciții de alcătuire a reflecțiilor
despreunele
discursuri
publiceprezentate.
Produse: pagina de jurnal, prezentareorală, harta conceptuală, proiect de grup.
exerciții de elaborare a criteriilor
pentru o prezentare publică reușită;analize critice a diverselor punctede vedere personale și ale altor persoane;
exerciții de negociere pentru luarea
unei decizii prin compromis;
jocuri de rol în prezentarea unei
situații cotidiene;
scrierea discursurilor pe foaie.
Produse:mesajelibere,mesajeargumentative, discurs public, pliant/planșă, codul etic și vestimentar etc.

3.1. Utilizarea diferitor surse
pentru alcătuirea și prezentarea
discursurilor publice, orientate
spre un dialog constructiv șiechilibrat.
3.2. Prezentarea constructivă apunctelor de vedere în bazaraționamentelor, manifestândrespect față de sine și persoane
cu care interacționează.
4.1. Promovarea valorilor
democratice în diverse contexte
de viață, demonstrând încredereîn forțele proprii și deschidere
spre o comunicare eficientă.
4.2. Analiza valorilor, opiniilor
și comportamentelorpersoanelor, cultivând un modde viață participativ.
4.3.Demonstrarea deschiderii
pentru participare la procesul deîmbunătățire a prezentărilor
proprii, utilizând strategii denegociere și compromis.

Unitatea nr. III. ELEMENTE DE PREZENTARE PUBLICĂ
20. Structura unui discurs public.
21. Materiale vizuale într-un discurs public.
22. Lucrul cu publicul.
23. Alcătuirea, prezentarea și răspunsurile la întrebări.
24. Discursuri de convingere a publicului.
25. Comportamente și valori în cadrul unui discurs public.
26. Autoevaluare. Discurs public: Știu cum să soluționez oproblemă personală.

exerciții de analiză a prezentărilor
publice;studii de caz referitoare lamanifestarea inteligenței emoționale îndiverse contexte de comunicare;
exerciții cu elemente din dicție
pentru încălzirea aparatului fonator;
Produse: discurs public, conversația
înregistrată, prezentări-suport, fișă deobservare etc.

Unitatea nr. IV. MINI-DEZVATERI ȘI DISCUȚII DE GRUP
Tipuri de discuții de grup.
Subiecte pentru mini-dezbateri.
Structura unei prezentări în cadrul unei mini-dezbateri.
Modalități de convingere a publicului.
Criterii de evaluare a unor mini-dezbateri.
Autoevaluare: Simularea unei mini-dezbateri.
Evaluare finală. Comunicare Eu între valorile personaleși cele sociale.
27.
28.
29.
30.
31.
32.
33.

La finele cursului, elevul va fi capabil:- să demonstreze eficiența în gestionarea emoțiilor în timpul unui discurs sau prezentări publice;- să demonstreze abilități de comunicare eficientă în diverse contexte;- să manifeste deschidere pentru cooperare cu diverse persoane în cadrul unor discuții de grup.
13

exerciții de respirație pentru
gestionarea emoțiilor, dar și pentru ovorbire fluentă;exerciții de exersare a comunicării
non-verbale;
discuții dirijate sau mini-dezbateri
în public despre luarea deciziilor.
Produse: mini-dezbateri, discuții degrup, E-Portofoliu etc.

VII.

REPERE PRIVIND STRATEGIILE DIDACTICEÎn vederea realizării Curriculumului la disciplina opțională Inteligența emoțională în
comunicare, cadrele didactice vor utiliza un șir de strategii interactive de învățare informale
și non-formale, în care vor fi exersate operații de:- definire a termenilor cheie și a conceptelor;- selectare, organizare și interpretare a informației;- reformulare a ideilor și opiniilor;- formularea concluziilor;- adoptare a deciziilor în diverse contexte;- autoanaliză a stării emoționale etc.
Cu acest scop, vor fi oferite elevilor oportunități de a cerceta și a acumula în mod
individual și în grupuri mici a unor informații, de a explora idei și subiecte pentru
comunicare/ prezentare publică. De asemenea, importantă este organizarea activităților
motivante care să stimuleze creativitatea pentru autoafirmare, împlinirea de sine și atingerea
valorilor formative ale disciplinei opționale.
În acest context, proiectarea demersului didactic se va realiza prin respectarea traseului
logic: competențe specifice – unități de competență – conținuturi/ unități de conținuturi –activități de învățare și tehnici de evaluare, autoevaluare și evaluare reciprocă.
Pentru fiecare activitate teoretică sau practică cadrele didactice vor formula obiectivele
operaționale, care rezultă din unitățile de competență formulate în curriculum. Elementul deindividualizare și diferențiere a procesul educațional este important prin oferirea diferitorconținuturi și sarcini didactice, ținând cont de potențialul elevilor/ multiplele lor inteligențe
și condițiile de desfășurare a actului educațional, asigurând prin incluziunea educațională un
mediu favorabil/ non-stresant de dezvoltare a competențelor.
Se recomandă utilizarea strategiilor didactice (metode, procedee, mijloace și forme deorganizare) pentru facilitarea învățării prin acțiune, inclusiv: discursuri publice, jocul de rol,simulări a conferințelor de presă, studiul de caz, dezbaterea, dialogul socratic, exercițiul,algoritmizarea, problematizarea etc. Un element specific al curriculumului actual sunt
activitățile de învățare în baza proiectului, organizate de cadrele didactice în comun cu
elevii, dar și prin implicarea diverșilor actori educaționali, cum ar fi părinții sau membrii
comunității.
Drept finalitate a procesului educațional în formarea abilităților și dezvoltarea
competențelor, un accent deosebit se va pune pe realizarea anumitor produse: prezentări
publice, comunicări, interviuri, completarea de chestionare, fișe de autoanaliză, registru
personal de gestionare a emoțiilor ș.a. Acestea contribuie la formarea de abilități practice,consolidarea atitudinilor și a valorilor. De asemenea, sunt utilizate abordări trans- șiinterdisciplinare, elevii având oportunitatea de a crea sau de a dezvolta produse de la altediscipline școlare.
Rolul cadrului didactic în organizarea procesului educațional la disciplina opțională estecel de facilitator, ghid și îndrumător în realizarea prevederilor curriculare. Elevii urmează
să interacționeze între ei, iar misiunea cadrului didactic este să monitorizeze eficient și săîncurajeze subiecții educaționali să coopereze, să ofere feedback și să reflecteze asupra
activităților organizate sau produselor realizate.
Pentru eficientizarea procesului de învățare, se recomandă cadrelor didactice utilizarea
elementelor metodologiei „Clasa Inversată”.
14În contextul creării unui ecostem bazat pe tehnologiile digitale, se pot utiliza diferite
tipuri de resurse educaționale digitale și servicii online, de exemplu:
 pentru comunicarea sincronă: Zoom, Google Meet, Skype, Microsoft Teams,
Cisco Webex;
 pentru afișarea și cumularea modelelor de realizare a sarcinilor oferite asincron,cumularea lucrărilor/ produselor realizate de elevi: Google Classroom, Padlet,
Linoit etc.;
 pentru crearea mesajelor video/ audio: Flipgrid, Vocaroo, SpeakPipe, Online
Voice Recorder etc.;
 pentru crearea probelor de evaluare: Socrative, Quizalize, Quiz Whizer, Kahoot,Quizizz, Wizer.me etc.
 pentru feedback instantaneu: Mentimeter, Wooclap, Poll Everywhere etc.,
 pentru stimularea creativității: Genially, Canva, Crello, Diffen etc.
 Alte resurse utile:
 sisteme de management al învățării (Moodle, Edmodo, Trello etc.);
 colecții digitale de resurse educaționale (de exemplu, www.educatieonline.md/);
 tutoriale în format video plasate online (YouTube și TeacherTube); instrumente de colaborare (Google Drive, Word Online etc.);
 instrumente pentru crearea de comunități (rețele sociale); instrumente pentru planificarea activităților educaționale (Genially, Trello,
Google Calendar).
Se recomandă abordarea acestora pe baza principiului consecvenței și relevanței.
VIII.

STRATEGII DE EVALUARE

În evaluarea competențelor specifice și unităților de competențe la disciplina opțională
Inteligența emoțională în comunicare se vor utiliza diverse metode/ modalități, prin care vor
fi apreciate progresele fiecărui elev sau ale grupurilor, orientate spre a ajuta elevii să-șidepășească propriile dificultăți. În acest context, evaluarea competențelor și a unităților decompetențe la disciplina opțională va fi organizată ca parte componentă a procesului deînvățare.
La treapta gimnazială, cadrele didactice vor avea grijă să organizeze activitățile deevaluare și evaluare reciprocă într-un mediu a stării de bine spre a minimaliza situațiile detensiuni și stres, fiind valorificate eficient multiplele inteligențe ale elevilor. Procesul decomunicare a rezultatelor învățării va fi orientat asupra rezultatelor pozitive și sugestiilor deîmbunătățire a modalităților de comunicare și a eficienței prezentărilor publice.
de evaluare îl au fi demersurile de autoevaluare în care elevii sunt subiecți ai propriilor
implicații și acționează conform strategiei următoare:- autoanaliza diverselor acțiuni pe parcursul învățării;- gestionarea de către elevi a propriei implicații în învățare;- managementul eficient al timpului și al resurselor de învățare;- motivarea pentru o poziție cetățenească activă și responsabilă.
Pentru evaluarea competențelor vor fi elaborate criterii care oferă un set de descrieri
pozitive ale implicațiilor observabile a elevilor, care indică faptul că o persoană a atins un15

anumit nivel de experiență/ încredere în sine într-o anumită competență sau grup decompetențe.
Evaluarea rezultatelor școlare la disciplina la disciplina opțională este o componentă
funcțională importantă a procesului educațional și se concepe ca evaluare criterială prindescriptori (ECD). Strategiile de evaluare se vor construi astfel încât să solicite elevilor
implicare de ordin intelectual, practic, atitudinal și să îi ajute în parcursul de formare ladisciplină, dar și în dezvoltarea personală. ECD se va axa pe măsurarea/ aprecierea
competențelor, care sunt concepute ca finalități de bază ale procesului educațional și ca
rezultate autentice ale învățării.
Astfel, scopul evaluării la disciplina Inteligența emoțională în comunicare vizează
stimularea evoluției experiențelor și a gradului de formare a finalităților stipulate înCurriculum.
În funcție de momentul unui act evaluativ într-un parcurs de învățare, se vor realiza:
evaluarea inițială – predictivă; evaluarea formativă – continuă; evaluarea sumativă –finală.
• Evaluarea inițială (EI) este recomandată la început de an școlar sau unitate deînvățare, pentru a determina gradul de formare la elevi a pre-achizițiilor necesare studierii
cu succes a noului. Evaluarea inițială nu are rol de control, iar rezultatele se valorifică în
scopul eficientizării procesului educațional ulterior. Poate fi atât instrumentală (pe baza unor
instrumente de evaluare elaborate) cât și non instrumentală.
• Evaluarea formativă se proiectează pe parcursul fiecărei unități de învățare, având ca
obiectiv cunoașterea sistematică și continuă a rezultatelor curente și a progresului elevilor.
Aceasta oferă profesorului posibilitatea intervenției imediate, permite aplicarea în timp
optim a unor măsuri corective, care să modifice rezultatele elevilor în sensul dorit.
Se recomandă organizarea a două evaluări formative în cadrul fiecărei unități deînvățare: evaluare formativă la finele orelor de ancorare, observare reflexivă sau proiectare aactivităților, la discreția cadrului didactic, pe baza alegerii unor produse relevante în cheia
celor recomandate în Curriculum.
• Evaluarea sumativă se proiectează la finele fiecărui semestru. Ca instrument deevaluare sumativă se recomandă Raportul de activitate semestrial sau Portofoliul deprogres.
La finele semestrului și anului de studii, aprecierea rezultatelor școlare ale elevilor ladisciplină se va face pe bază de criterii și descriptori, fără note.
La evaluările formative și sumative se vor acorda calificative: foarte bine (FB), bine(B), suficient (S). Se recomandă să fie luate în considerare produsele realizate de elevi în
mod individual sau în grup.
Media semestrială și cea anuală se vor calcula în baza procedeului reversibil deconversie calificativ ↔ punctaj:
FB ↔ 3 puncte;
B ↔ 2 puncte;
S ↔ 1 punct.
- Media semestrială se calculează pe baza mediei aritmetice a punctajului acumulat dincalificativele obținute de elev la evaluările formative și sumative pe parcursul modulului.
- Media anuală se calculează pe baza mediei aritmetice a punctajului acumulat din
mediile semestriale.
- După caz, se vor realiza rotunjiri prin adaos în favoarea subiectului educației.
16

IX.

REPERE PENTRU PROIECTARE DIDACTICĂ

În contextul Curriculumului, conceptul central al proiectării la disciplina opțională
Inteligența emoțională în comunicare, este proiectarea didactică personalizată. Aceasta
exprimă dreptul cadrului didactic de a lua decizii asupra modalităților pe care le consideră
optime în asigurarea calității procesului educațional.
Totodată, prin proiectarea didactică personalizată, profesorul își asumă responsabilitatea
de a asigura elevilor parcursuri școlare individualizate, în funcție de condiții și cerințe
concrete.
Nivelul obligatoriu de proiectare didactică la disciplina Inteligența emoțională în
comunicare este cel de lungă durată. La solicitarea administrației instituției sau la discreția
profesorului, pot fi realizate și proiecte de scurtă durată: proiectele didactice (zilnice) pentru
orele de: ancorare, generalizare a observațiilor reflexive, proiectare a activităților de discurs
public, reflecție/ autoevaluare.
Proiectul de lungă durată include: antetul; proiectul de administrare a disciplinei(anual); proiectele unităților de învățare (semestriale).
Antetul proiectului de lungă durată va include în mod obligatoriu: denumirea
disciplinei; anul de instruire la disciplină; competențele specifice disciplinei; sugestii
bibliografice.

REFERINȚE BIBLIOGRAFICE
1. Cadrul de referință al curriculumului național, aprobat prin Ordinul Ministrului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
2. Codul Educației al Republicii Moldova (2014).
3. Convenția cu privire la drepturile copilului (1989).
4. Repere conceptuale privind elaborarea curriculumului opțional, aprobat prin
Ordinul Ministrului Educației nr. 635 din 31 mai 2021).
5. Standardele de calitate pentru instituțiile de învățământ primar și secundar
general din perspectiva școlii prietenoase copilului (2013).
6. Strategia ”Educația 2030”, (2020).
7. Conflictele și comunicarea, Editura ARC, Chișinău, 1998.
8. Corcos, G., Vilder C. Cum să-ți dezvolți inteligența emoțională? trad. din franceză
de Diana Corinciuc. București, 2019. (activități practice)
9. Cucoș, C. Educația. Dimensiuni culturale și interculturale, Editura Polirom, Iași,2000.
10. Curriculumul la decizia școlii între proiectare și implementare. Ghid. MECTS din
România, 2011.
11. Declarația Universală a Drepturilor Omului (1948).
12. Gardin, F. Inteligență emoțională. Pitești, Delta Cart Educational, 2010.
13. Gardner, H. Intelligence Reframed: Multiple Intelligences for the 21st century,
Morison, 2018.
14. Guțu, V. Curriculum educațional. Chișinău. CEP USM, 2014.
17

15. Ivanov, C., Șase sași în șase saci. Manual de dicție, București, Favorit, 2015;16. Jasson, G. Inteligența emoțională, 2016.
17. O persoană activă este una bine informată. Ghidul cetățeanului. Chișinău, 2009.
18. Palii, Al., Cultura comunicării, Chișinău, Ed. Epigraf, 2008;
19. Pânișoară, I.-O., Comunicarea eficientă, Iași, Ed. Polirom, 2008,
20. Prutianu, Ș. Antrenamentul abilităților de comunicare, Iași, Polirom, 2004;
21. Reardon, B. Toleranța – calea spre pace, Editura ARC, Chișinău, 2004.
22. Respect pentru diversitate. Compendiu de exerciții practice la îndemâna
facilitatorilor. București: Bristisch-Counsil, 2010.
23. Solovei, R., Secară, R. Tineri în acțiune. SIEDO, Chișinău, 2004.
24. Stamatescu, M. Evaluarea valorilor și atitudinilor, S.A.I., serie nouă, vol XLVI,
2001.
25. Toleranța și competența socială. Ghid metodic pentru formatori, Chișinău, 2006.

18