Anexă la Ordinul MEnr. 253 din 26 aprilie 2017Методичні рекомендаціїщодо вивчення української мови та літератури
в 2017-2018 навчальному році.
Цілі навчального процесузгідно з модернізованим Курікулумом з української мови та літератури
Одним із стратегічних завдань реформування змісту мовної освіти є вироблення на основі
державних стандартів системи та обсягу знань про мову і мовлення, мовних і мовленнєвих
умінь та навичок, досвіду творчої діяльності та емоційно-ціннісного ставлення до світу,переорієнтаціяпроцесу навчання на розвиток особистості учня, формуванняйогокомпетенцій.
Мова і література - складові культури українського народу, їх вивчення нерозривно
пов’язане з етнокультурознавчими знаннями. Ці фактори і визначають спрямованість
Державного стандарту з предмету, а саме: формування умінь спілкуватися українською мовою (комунікативна компетенція); формування системи елементарних знань з мови (мовна компетенція); формування сукупності знань про побут, звичаї, традиції українського народу(етнокультурознавча компетенція).
Кожна з цих компетенцій має свій обсяг знань, умінь і навичок. Комунікативнакомпетенція складатиметься з умінь і навичок різних видів мовленнєвої діяльності(аудіювання, говоріння, читання і письмо) та умінь і навичок спілкування у типових
ситуаціях. Мовну компетенцію становлять відомості з мови та частково-мовленнєві
уміння і навички, сформовані на базі цих знань (орфоепічні, лексичні, граматичні), та умінняі навички з мови і орфографії. Етнокультурознавча компетенція передбачає знання реалій
матеріальної і духовної культури українського народу. Кожна з перелічених видів
компетенцій формується у нерозривній єдності.
Тому предметні цілі сучасного курсу «Української мови та літератури» максимально
наближені до життєвих потреб учнів, відображають їхні життєві орієнтири, спрямовуютькурс на інтенсивний мовленнєво-мислительний, інтелектуальний і духовний розвитокучнів.При цьому розвиток мовленнєвої діяльності учня розглядається як інтегрований
показник його особистісного зростання.
Головною метою літературної освіти в сучасній школі є підвищення рівня загальноїосвіти, зокрема, - через низку конкретних завдань навчального предмета, які ґрунтуються нааксіологічній, літературознавчій та культурологічній змістових лініях.
Оволодіння учнями комплексом знань про художню літературу, її теорію та історію, атакож літературно-творчими вміннями, досвідом і способами діяльності передбачаєформування загальної читацької компетентності.
Реалізація компетентнісного підходу на уроках української літератури забезпечуєпідвищення рівня успішності читацької діяльності учня, а відтак - повноцінне сприйманнялітературних творів у контексті духовних цінностей національної і світової художньоїкультури.
Навчальний планВідповідно до навчального плану Міністерства просвіти на 2017-2018 рік передбачено навикладання української мови та літератури:I-IV класи - 3 години (інтегрований курс);Навчання української мови починається з 1-го півріччя першого класу.
V-IX класи -3 години (2 год. - мова, 1 год. - література);X-XII ліцейські класи - 4 години для гуманітарного профілю- (3 год. - література, 1 год. - мова),- 3 години для реального профілю- (2 год. - література, 1 год. - мова).
У класних журналах 5-12 класівзаписуються дві сторінки «Українська мова» та«Українська література». Підсумкова оцінка виставляється одна із суми всіх оцінок двохсторінок.
Навчально-методичне забезпечення
Навчально-дидактичні матеріали з предмета: Стандарти Курікулум Методичний гід ПідручникОсновним нормативним документом викладання української мови та літератури єМодернізований Шкільний курікулум з української мови та літератури для 1-4 класів, 5-9класів та 10-12 класів, перероблений на основі нових стандартів з предметів.
Слід звернути увагу на новий нормативний документ Стандарти оцінювання дидактичних
кадрів (наказ міністра просвіти РМ № 623 від 28 червня 2016 року) та керуватися ним вповсякденній роботі.
Викладання української мови і літератури в 1-9 класах буде здійснюватись за підручниками,які видані в Республіці Молдова:I клас - Кожухар К.С., Суфтіна Т.Г., Черевченко О.М . Веселка -Сhişinău, ―Ştiinţa‖, 2010.
I-II клас - Кожухар К., Нікітченко А., Кожухар В., Рокіцька Л.
Роде мій красний.Історія, культура і традиції українського народу. –Кишинів, UniversPedagogic, 2007.
II клас - Кожухар К.С., Суфтіна Т.Г. Калинка – Сhişinău, ―Şţiinţa‖, 2015.
III клас - Кожухар К.С., Нікітченко А.І., Люшнівська А.О. «Українська мова талітературне читання» – Сhişinău,―Ştiinţa‖, 2016.
IV клас - Кожухар К.С., Нікітченко А.І., Люшнівська А.О. «Українська мова талітературне читання» – Сhişinău,―Ştiinţa‖, 2017.
V клас - Туницька М.В., Чорновалова А.І., Нікітченко А.І.
Українська мова і література – Chişinău, ―Ştiinţa‖, 2015.
VI клас - Кожухар К.С., Туницька М.В., Нікітченко А.І., Рокіцька Л.В.
Українська мова і література – Chişinău,―Ştiinţa‖, 2017.
VII клас - Кожухар К.С., Туницька М.В., Нікітченко А.І., Чорновалова А.І.
Українська мова і література – Chişinău,―Ştiinţa‖, 2012.
VIII клас - Туницька М.В., Кожухар К.С., Нікітченко А.І.,Чорновалова А.І.
Українська мова і література – Chişinău,―Ştiinţa‖, 2013.
IX клас - Паламар Л.М., Нікітченко А.І., Чорновалова А.І., Рокіцька Л.В.
Українська мова і література – Chişinău,― Ştiinţa‖, 2016.
Підручники з української мови та літератури розроблені під стандарт «мови навчання», тобтомістять матеріалу більше, ніж розраховано на 3 навчальні години. Тому вчитель прискладанніпоурочногоплануваннясамостійновизначаєоб’ємматеріалу
дляобов’язковогоопрацювання з учнями (не менше 75% відзагальногообсягу).Звертаємо увагу,що кількість часу на вивчення кожного розділу, теми є орієнтовною, учитель може їїзмінювати. Резервний час може використовуватися для уроків розвитку мовлення,контрольного оцінювання, різних видів творчих та інших робіт (екскурсій, диспутів,семінарів).
В I-IX експериментальних класах з українською мовою навчання з предметів, яківикладаються українською мовою, використовуються також підручники, які видані в Україні.
Кількість робочих зошитів з української мови визначається за класами: 5–9 класи – по два зошити; 10–11 класи – по одному зошиту.
 Для контрольних робіт з української мови в усіх класах використовують по одномузошиту.
 Ведення зошитів оцінюється від 1 до 10 балів щомісяця протягом семестру івважається поточною оцінкою. Під час перевірки зошитів ураховується наявність
різних видів робіт, грамотність, охайність, уміння правильно оформити роботи.
 Під час підготовки вчителів до уроків радимо використовувати періодичні фахові
видання України: журнали «Дивослово», «Українська мова і література в школі»,«Українська мова і література в школах України», газету «Українська мова талітература».
Примітка: При наявності у класі дітей із особливими потребами вчитель повинен
забезпечити інклюзивне навчання, зокрема: адаптує курікулуми та плани, навколишнє середовище, методи та форми навчання длядітей з особливими освітніми потребами; співпрацює з фахівцями для надання спеціальних послуг відповідно до різних освітніхпотреб дітей; створює позитивний клімат у навчальному середовищі.
Зміни в курікулумі з української мови та літератури (10-12 кл.)З метою рівномірного розподілу навантаженняучнів протягом навчального року подаємо такізміни з літератури:Вилучено твори:10 клас
П. Мирний «Лихі люди»,М.Коцюбинський"Коні не винні", "Цвіт яблуні", "Для загального добра".
11 клас
О.Кобилянська"В неділю рано зілля копала", "Новели".
В.Стефанник "Новина".
П.Тичина
поезії
«Мадонно
моя","Скорботна
мати","3олотий
гомін","Яутверждаюсь","Похорон друга".Поезії збірки "Замість сонетів і октав".
12 клас
О.Вишняусмішки"Чухраїнці", "Зенітка", "Мисливські усмішки", "Щоденник","Думи мої, думимої","Отак і пишу", "Заєць", "Гіпно-баба"І.Багряний "Сад Гетсиманський", 'Гуляйполе".
О.Довженк"Щоденник", новели "На колючому дроті".
Д.Павличкопоезії "Коли умер кривавий Торквемада", «Коли ми йшли удвох з тобою","Ніч
була ясна, я стежками біг", "Полечу я до Монголії','Голгофа", "Лелеченьки" ("3 далекогокраю лелеки летіли"), інтимна лірика.
Г.Тютюнникновела "Оддавали Катрю».

Вилучено з обов’язкового вивчення творчість таких письменників:10 класЮ.Федькович
П.Грабовський
М.Кропивницький
11 клас
В.Чумак
В.Сосюра
Б.Лепкий
12 клас
О.Коломієць
У.Самчук
Вводиться в коло обов’язкового вивчення:12 класКиївські «неокласики». Микола Зеров («Київ − традиція»), Максим Рильський (“Молюсь івірю...”, “Солодкий світ!..”)
Група київських ―неокласиків». Їхнє творче кредо, орієнтація на традицію, класичну форму
вірша. Приналежність до групи М. Зерова, М. Рильського. Різногранний творчий шляхмитців. Філософічність, афористичність їхньої лірики. Мотиви пошуків душевної рівноваги,краси в житті та в душі.
Теорія літератури: філософічність, сонет.
Державне тестування з української мови та літератури.
Державне тестування з української мови та літератури проводиться в 4 класі для всіх учнів,які вивчають українську мову та літературу як обов’язковий предметВ 9 класі тестування здійснюється в двох експериментальних навчальних закладах , деукраїнська мова виступає як мова навчання.
Учні 12 класу гуманітарного профілю складають обов’язковий іспит з української мови надиплом Бакалавра, а учні 12 класу реального профілю можуть вибрати українську мову талітературу як іспит за вибором. Державне тестування можуть складати лише ті учні, яківивчали предмет не менше трьох останніх років(класів).
Програми тестування, зразки тестів та результати державного тестування подаються тасайті: aee.edu.mdНа допомогу вчителю
Сучасний учитель має передбачати не лише інформаційну і відтворюючу функції, аспонукати до:співпраці, співтворчості, діалогу, самоосвіти тощо,бо кожен учень відчуває в ньому довіру до себе, знаходитьелементи спілкування з ним;зорієнтовувати на мовленнєвий розвиток учнів, на формування в них чуття мови, мовноїінтуїції, на виховання любові до української мови і спрямований на вироблення бажання їїопанувати.
Використання сучасних педагогічних технологій полягає в попередньому
проектуванні процесу навчання з урахуванням конкретної навчальної мети, які забезпечать
успіх у засвоєнні учнями знань та формуванні у них умінь і навичок. Серед останніх –знаходять методи перевірки знань шляхом тестування. Тестові завдання також дозволяютьучителю динамічно визначити рівень засвоєння учнями теоретичного матеріалу й умінняйого застосовувати на практиці. Тести активізують пізнавальну діяльність учнів, сприяють
розвитку в них уміння концентруватися, робити правильний вибір.
Для ефективного вивчення української мови рекомендуємо також використовуватиряд проблемно-пошукових завдань, різноманітні види вправ і завдань, запитання длясамоперевірки. Дидактичний матеріал має бути для засвоєння теоретичної інформації цікавимі різноманітним, наповнений багатим пізнавальним змістом, сприяти вихованню в учнів
високих гуманістичних, патріотичних, естетичних почуттів, позитивно впливати наформування життєвих пріоритетів, національної самосвідомості. Переважно завданняповинні мати:- творчий характер,- вчити мислити,- порівнювати,- робити висновки,- узагальнення.
Для розвитку стилістичної компетенції проводять словникову роботу, метою якої єпоповнення й удосконалення лексичного запасу учнів, що дозволяє не лише збагатитися
мовними засобами української мови, а й розвиває пам’ять, допомагає цілісному сприйняттю ірозумінню текстів. Окрім того, необхідно будувати урок за принципом «від меншого – добільшого», «від слова – до тексту»: сконструювати словосполучення, речення, підібравшислова, зробити переклад українського тексту румунською, російською мовами і навпаки.
Такі завдання дозволяють збагачувати мовлення, удосконалювати його, вироблятиорфографічні та пунктуаційні навички. Обов’язковим має бути прийом «Творча робота»,спрямований на вироблення в учнів уміння стилістично правильно оформлювати
висловлювання відповідно до намірів та ситуації спілкування. Завдання із стилістичного
синтаксису розкриють учням красу синтаксичних одиниць, їх стилістичну семантику іформально-граматичну структуру.
Під час вивчення української мови учням необхідно долучатися до загальної культури,до мовного багатства українців, розмаїття і величі їхніх духовних традицій і звичаїв, доосягнення вічних цінностей у житті людини: краси природи, любові до краю, де живеш,поваги до людей, які тебе оточують, – а це є кроком до формування духовно збагаченої,інтелектуально розвиненої та національно свідомої особистості.
Не слід нехтувати роботою з професійної орієнтації учнів.Продукт діяльності учнів конкретний вибір професії, в якому реалізуються їх знання, вміння, пізнавальні можливості..
Необхідно допомогти школяреві вибрати саме таку професію, щоб вимоги, які вонапред'являє, збігалися з його особистісними якостями і можливостями. Допомогти відповістина важливі питання: хто я? чого я хочу? що я можу?
Інноваційна сутність навчання української мови в загальноосвітніх навчальних закладах
полягає в тому, що учень стає активним співтворцем навчально-виховного процесу,створюються повноцінні умови для його творчого самовираження, самопізнання,саморозвитку.
Нові підходи до оцінювання результатів навчальної діяльності учнівз української мови та літератури.
Для оцінювання знань учнів на допомогу вчителеві пропонується Референціал з оцінювання(2013 р.), який подає моделі оцінювання знань за освітніми рівнями. У кожному рівні(початковому, гімназичному та ліцейському) результати навчальної діяльності учнів
оцінюються за існуючою десятибальною системою.

Оцінювання результатів навчальної діяльності учнів з української мовиздійснюється на основі функціонального підходу до мовної освіти. Тобто робота над мовноютеорією, формуванням знань про мову підпорядковується інтересам розвитку мовлення учнів.
При цьому оцінювання результатів мовленнєвої діяльності відбувається за такими
показниками: аудіювання (слухання й розуміння прослуханого), говоріння й письмо(діалогічне і монологічне мовлення), читання вголос і мовчки, мовні знання і вміння,правописні (орфографічні і пунктуаційні) уміння учнів.
Оцінювання результатів навчання української мови та літератури здійснюється на основіфункціонального підходу до шкільної мовної освіти, яка має забезпечувати вміння учнів
ефективно користуватися мовою як засобом пізнання, комунікації, високу мовну культуруособистості, сприяти формуванню її громадянської позиції та національної самосвідомості.
Оцінювання результатів навчання здійснюється на основі: різнобічного мовленнєвого розвитку особистості; освітнього змісту навчального предмета, який розподіляється на чотири елементи знання, вміння й навички, досвід творчої діяльності і досвід емоційно-ціннісного
ставлення до світу; функціонального підходу до шкільного курсу предмета «Українська мова талітература», який передбачає вивчення мовної та літературної теорії в аспекті
практичних потреб розвитку комунікативної компетенції.
Види контролю
Особливості оцінювання в 1-3 класах
У 2015 році Інститут педагогічних наук Молдови запропонував нову методику оцінюванняза дискрипторамиу початковій школі.
 Педагогічна оцінка має великий вплив на емоційний діловий настрій. Про це не можна
забувати вчителю, особливо під час оцінювання (дискомфорт може виявлятися в тому,що дитина робить зайві рухи, завмирає, відводить погляд, переривчасто дихає тощо).
Форми і прийоми оцінювання навчальної діяльності шести-семирічних учнів у ходізасвоєння змісту програми: Різні форми схвалення, погодження, підбадьорювання, виражені словесно й задопомогою міміки, жесту, модуляції голосу: справився; уже краще; чудово; видно, щостараєшся; вже краще; чудово; задоволена твоєю роботою та ін. У такій же формі
висловлюють зауваження, заперечення, осуд: спробуй не поспішати і довести до лінії;обведи зразок і напиши так само; як ти думаєш, що в тебе не так, як на зразку? тощо.
 Розгорнуте словесне оцінювання (вчитель аналізує хід роботи, її результат, коментуєспосіб виконання, показує, що саме варте уваги, стимулює учнів наслідувати зразоквідповіді, показує раціональніші способи роботи, пояснює можливість сказати ясніше,точніше).
 Перспективна й відстрочена оцінка (вчитель роз'яснює, за яких умов учень може вперспективі одержати найвище схвалення).
 Аргументована само- і взаємоперевірка.
 Динамічна виставка дитячих робіт з будь-якого виду діяльності (малюнки, зошити,вироби) організовується у класі, шкільному коридорі для ознайомлення з неюколективу школи й батьків, учасником якої може бути кожен учень. Оцінюванняздійснюється самими учнями, а також це можуть бути різноманітні оцінні
висловлювання вчителів щодо засвоєння останніми навчального матеріалу віндивідуальних бесідах з батьками чи учнями.
 Відзначення активності учнів на уроці умовними символами, фішками,геометричними фігурами тощо.

Ігрова оцінка — нагородження переможців, учасників гри різними ігровими
атрибутами (книжки-розфарбовки, машинки, квіти, листівки тощо).
Перевірні роботи проводять на другому або третьому уроці в середині тижня.

Норми оцінювання та види контролю в 1-12 класах подані в Методичних
рекомендаціях щодо вивчення української мови та літератури 2016-2017 навчальному році ізалишаються актуальними і в наступному 2017-2018 навчальному році.
Кількість фронтальних та індивідуальних видів контрольних робіт з української мовив загальноосвітніх навчальних закладах з українською мовою навчання залишаєтьсянезмінною.
Фронтально оцінюються аудіювання, читання мовчки, диктант, письмовий переказ іписьмовий твір– мовні знання й уміння.
Індивідуально оцінюютьсяговоріння (діалог, усний переказ, усний твір) і читання вголос.
Для цих видів діяльності не відводять окремого уроку, проте відводять окрему колонку бездати на сторінці класного журналу.
Перевірка мовних знань і вмінь здійснюється за допомогою завдань тестового
характеру (на виконання їх відводиться орієнтовно 20 хвилин уроку) залежно від змістуматеріалу, що вивчається. Решта часу контрольного уроку може бути використано навиконання завдань з аудіювання,читання мовчки тощо.
Тематичну оцінку виставляють на підставі поточних оцінок з урахуванням контрольнихробіт, а за семестр – на основі тематичного оцінювання.
Можливі види контрольних робіт:тест; відповіді на запитання; контрольний літературний диктант; анкета головного героя;комбінована контрольна робота тощо; письмові контрольні твори.
Можливі види контрольних робіт із розвитку мовлення:складання оповідання (казки) за прислів'ям; добір прислів'їв, крилатих виразів, фразеологічнихзворотів, що виражають головну ідею твору; введення власних описів в інтер'єр, портрет,пейзаж у вже існуючому творі; усний переказ оповідання, епізоду твору; твір-характеристика
персонажа; написання асоціативного етюду, викликаного певним художнім образом;написання вітального слова на честь літературного героя, автора тощо; твір-опис за картиною;складання тез літературно-критичної статті (параграфа підручника); підготовка проекту (зможливим використанням мультимедійних технологій) - індивідуального чи колективного - зметою представлення життєвого і творчого шляху, естетичних уподобань письменника тощо;складання анкети головного героя, цитатних характеристик, конспекту, рецензії, анотації;написання реферату; ідейно-художній аналіз поетичною чи прозового твору; написання листаавторові улюбленої книжки; інсценізація твору (конкурс на кращу інсценізацію уривка твору)тощо.
Вивчаючи українську мову та літературу в Республіці Молдова, вчителі повинні
враховувати культурно-історичне середовище, яке відображає своєрідність соціальноісторичного розвитку українців Молдови, природи краю, а тому одним із важливих
компонентів літературно-мовної освіти має бути регіональний компонент, а саме: зразки
народної творчості українців Молдови і література рідного краю. З цією метою
рекомендується здійснювати екскурсії в історичні та краєзнавчі музеї, проводитидослідження, збирати та записувати кращі зразки усної народної творчості – все це даєможливість якомога краще пізнавати та цінувати рідний край, бути справжнім патріотомРеспубліки Молдова.
Алла Нікітченко, доктор педагогіки,головний консультант Міністерства просвіти РМ