REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂGEOGRAFIEÎN ANUL DE STUDII 2021-2022Chișinău, 2021
Pagina 1

REPERE METODOLOGICEDE ORGANIZARE A PROCESULUI EDUCAŢIONAL LA DISCIPLINA ȘCOLARĂGEOGRAFIEîn anul de studii 2021-2022
Preliminarii
La 30 de ani de la independența Republicii Moldova sistemul educațional național, aflat la cea de-apatra reformă curriculară în învățământul general, este orientat spre pregătirea elevilor, astfel ca ei sădevină cetățeni capabili să-și gestioneze viitorul într-un timp când revoluția digitală transformă
economia și societatea, în vederea prosperității, dezvoltării economice și sociale. Obţinerea
independenţei de către Republica Moldova în august 1991 a creat cadrul pentru implementarea
reformelor social-economice şi politice. Astăzi, aceste reforme țin și de atenuarea decalajului dintre
educație și piața muncii, ceea ce reprezintă o provocare pentru sistemele de educație din întreaga
lume, astfel încât, educația să poată oferi elevilor posibilitatea de a se orienta către formareacompetențelor cerute de piață, inclusiv prin disciplina școlară - geografie.
În context, oferta educațională a ultimei generații de curricula disciplinare (ediția 2019) include
finalități ce ar permite elevilor: să dobândească o gamă de abilități necesare pentru a reuși într-o lume modernă și globalizată; să primească o educație personalizată, care le permite să-și atingă potențialul maxim; să relaționeze cu comunitățile lor, personal și digital și să interacționeze cu oameni din diferite
medii culturale; să învețe pe tot parcursul vieții.
Reperele metodologice de organizare a procesului educaţional la disciplina şcolară Geografie
pentru anul de studii 2021-2022 reprezintă viziunea de ansamblu asupra modului de realizare aprocesului de predare-învăţare-evaluare, inclusiv în condițiile organizării procesului educațional în
condiții de COVID-19, eșalonat conform următoarelor dimensiuni:
 curriculumul scris/stabilit; curriculumul predat/operaţionalizat; curriculumul învăţat/realizat/atins;
 curriculumul evaluat.
I.

Curriculumul scris/stabilit

În anul de studii 2021-2022 formatul actelor normative şcolare de tip reglator, specifice disciplineișcolare, aplicate în implementarea pachetului curricular la disciplina Geografie, include:1) documente curriculare specifice disciplinei: Curriculum la disciplina Geografie pentru învățământul gimnazial și liceal (ordinul MECC
nr.906/2019) implementat în clasele V-VII și X-XII (ordinul MECC nr. 200/2021);
 Ghidul de implementare a curriculumului la Geografie, ediția 2019 pentru învăţământul
gimnazial şi liceal, elaborat conforme curriculumului, ediția anului 2019;https://mecc.gov.md/sites/default/files/geografie_gimnaziu_ro.pdf
https://mecc.gov.md/sites/default/files/geografie_liceu_ro.pdf

 Curriculum la disciplina Geografie pentru învățământul gimnazial (ordinul ME nr.245/2010)
implementat în clasele VIII-IX (ordinul MECC nr. 200/2021);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/geografie_tipar.pdf
2) documente reglatorii de ordin general:
Pagina 2

 Planul-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2021-2022 (ordinul
MECC nr. 200/2021);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_200_din_26.02.2021.pdf

 Standardele de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituţiile de învăţământ
secundargeneral,aprobateprin
ordinul
MECC
nr.193/2019https://mecc.gov.md/ro/content/invatamint-general Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea înînvățământul primar și secundar (ordinul MECC nr. 70/2020);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/regulamentul_privind_evaluarea_si_notarea_rezultatelor_invatarii_promovarea_si_absolvirea_in_invatamantul_primar_si_secundar.pdf
Acte normative cu referire la condiții speciale de organizare a procesului educațional înînvățământul general în anul curent de studii, în contextul epidemiologic de COVID-19;

https://mecc.gov.md/ro/content/covid-19

 Metodologia privind repartizarea timpului de muncă a personalului didactic din instituțiile deînvățământ general (ordinul MECC nr.726/2021, publicat în Monitorul Oficial nr. 186-189 art.
962);
https://www.legis.md/cautare/getResults?doc_id=127227&lang=ro

 Instrucţiunea privind procesul de selectare și organizare a disciplinelor opționale înînvățământul general (ordinul MECC nr.635/2021);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordinul_mecc_instructiune_ore_optionale_1.pdf

Conform Planului-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, pentru anul de studii 20212022, disciplina Geografie are statut de disciplină obligatorie (gimnaziu - clasa a V-a – a IX-a, liceu- modelul I, III (clasa a X-a), modelul II-2.7, clasele a X-XII-a, profil umanistic/real; modelul II2.7.2, clasele a X-a-XII-a, profil umanistic, modelul IV), la alegere (modelul II-2.7.1., III – clasele a
XI-a a XII-a) a ariei curriculare Educaţie socioumanistică.
Disciplinele opționale recomandate de Planul-cadru de învățământ primar, gimnazial şi liceal pentru
anul de studii 2021-2022 contribuie la dezvoltarea unor competențe transversale prin prisma
competențelor specifice Geografiei. Fiecare elev, cu excepția elevilor din clasele/instituțiile cu profilși cele bilingve, vor studia, în mod obligatoriu, o disciplină opţională, în funcție de modelul de Plancadru selectat pentru implementare. Disciplinele opționale: Educație ecologică și Educație pentru
media (clasele a VII-VIII), Surse de energie regenerabile (cl.VII–IX), Descoperă Moldova (X-XII)
având caracter integrat, pot fi predate și în cadrul ariei curriculare Educație socioumanistică. Procesul
de organizare a activităților educaționale specifice disciplinelor opționale este reglementat deInstrucțiunea privind procesul de selectare și organizare a disciplinelor opționale în învățământul
general.
II.

Curriculumul predat/operaţionalizat

II.1. Sugestii privind proiectarea didactică
Procesul instructiv-educativ este o activitate complexă, conştientă, sistematică şi organizată, orientată
spre realizarea unor obiective concrete şi spre dobândirea de competenţe.
În acest sens, activitatea de proiectare a procesului educațional constituie premisă şi condiţie în
asigurarea eficienţei învățării, implicând: cunoaşterea conţinutului actelor normative şcolare de tip reglator, specifice disciplinei;
 analiza competenţelor specifice vizate prin învăţarea Geografiei;
 raportarea conţinuturilor curriculare la Standardele de eficientă a învăţării la Geografie;

Pagina 3

 selectarea formelor de organizare a procesului de predare-învăţare-evaluare pornind de larecomandările didacticii contemporane;
 asigurarea parcursului acțional clar privind modul de realizare a curriculumului scris.
Proiectarea didactică la disciplină va fi elaborată în baza unităţilor de învăţare, concepute logic
conform principiului de predare specific ciclului de şcolaritate. Un exemplu de proiectare didactică
de lungă durată este prezentat în Anexa 4, la disciplina Geografie: Republica Moldova și lumea
contemporană (clasa a XII-a), în care apar și surse web / bibliografie, din motivul lipsei manualuluiîn anul de studii 2021-2022. Aplicarea proiectării în baza unităților de învățare exclude
obligativitatea proiectului zilnic la geografie. Proiectarea zilnică poate fi aplicată la decizia cadrului
didactic, cu excepția tinerilor specialiști, cadrelor didactice fără grad didactic și cu grad didactic doi,
pentru care proiectarea demersului didactic este obligatoriu (Ordinul MECC nr.1467/2019, Cu privire
la modificarea și completarea Nomenclatorului tipurilor de documentație școlară). Este importantca, prin parcurgerea acestor etape, în cadrul unei unităţi de învăţare, să se obţină formarea unor
secvenţe de competenţe. Proiectul didactic realizat în baza unităţilor de învăţare presupune ca fiecărei
lecţii din cadrul unităţii de învăţare să-i corespundă una din etapele menţionate sau se acceptă
trecerea prin toate cele trei etape la fiecare lecţie.
La elaborarea oricărui model de macroproiectare la Geografie, se va ţine cont în continuare deurmătoarele aspecte:
 corelarea adecvată a competenţelor specifice şi a unităților de competență cu conţinuturile
vizate și activitățile de învățare; stabilirea logicii succesiunii şi eşalonării în timp a parcurgerii unităţilor de conţinut;
 stabilirea unui sistem de evaluare complex.
Cadrul didactic la disciplină:- va proiecta o evaluarea inițială, desfășurată pe durata unei lecții separate sau pentru o secvență
din lecție;- va respecta cerințele făță de întocmirea documentației școlare privind proectarea demersul
didactic,
conform
Reperelor
metodologicelaGeografie
https://mecc.gov.md/sites/default/files/_18_geografie_repere_metodice_2020-2021_ro_final.pdf

În atenția cadrelor didactice:
Pentru anul de studii 2021-2022 rămâne valabilă proiectarea activităților de consolidare/ aprofundare/recuperare (la necesitate) la disciplină. În acest sens, cadru didactic:
 va decide cu referire la perioada activităților de consolidare/aprofundare/recuperare pentru
fiecare clasă în parte, în funcție de contextul și accesul elevilor la învățământul la distanță
realizat pe parcursul anului de studii 2020-2021;
 va utiliza recomandările din Anexele Reperelor metodologice privind organizarea procesului
educațional la disciplina școlară Geografie în anul de studii 2020-2021 (ordinul MECC
nr.839/2020);
https://mecc.gov.md/sites/default/files/_18_geografie_repere_metodice_2020-2021_ro_final.pdf

 va înregistra activitățile de consolidare/aprofundare/recuperare în catalogul școlar și în
proiectarea didactică de lungă durată; va reeșalona proiectarea timpului pentru activitățile de predare-învățare-evaluare la disciplină
pentru anul curent de studii, fără a modifica unitățile de competență și conținuturile prevăzute în
curriculum pentru clasa respectivă.
Notă: În clasa a V-a și a X-a nu vor fi realizate activități de consolidare/aprofundare a conținuturilor
curriculare;
Pagina 4

Pe durata perioadei de consolidare/aprofundare elevii nu se notează.
La proiectarea extensiei curriculare la disciplina Geografie, cadrul didactic va respecta unitățile deconținut propuse pentru clasele a XI-a și a XII-a, prevăzute pentru extensie curriculară.
La proiectarea demersului didactic pentru elevii/ elevele cu cerințe educaționale speciale cadrul
didactic la disciplină: va consulta Ghidul metodologic Individualizarea procesului educațional prin adaptări
curriculare, aprobat prin ordinul MECC nr. 671/2017 (https://mecc.gov.md/ro/content/resursepentru-cadre-didactice-generale); va respecta procedurile de adaptare sau modificare a curriculumului. Modificările curriculare
pot fi realizate prin simplificare (reducerea parțială a gradului de complexitate a finalităților
și/sau conținuturilor), prin comasare (la nivel de plan-cadru sau disciplina școlară) sau prinexcludere (la nivel de plan-cadru sau disciplina școlară) în funcție de potențialul de învățare si
particularitățile individuale de dezvoltare ale elevului/elevei, stabilite conform Raportului deevaluare complexă (elaborat de Serviciul de Asistență Psihopedagogică) și a recomandărilor
comisiilor de profil din instituție; va solicita administrației instituției stabilirea unor mecanisme de conlucrare cu specialiștii
Serviciului de Asistență Psihopedagogică privind asistența metodică în elaborarea
curriculumului adaptat/modificat în vederea asigurării incluziunii educaționale a acestor
elevi/eleve.
II.2. Sugestii metodologice privind procesul de predare-învăţare
În vederea organizării unei instruiri moderne, prin intermediul Geografiei școlare, sunt recomandate:- Utilizarea corectă a TIC în formarea şi evaluarea competenţelor specifice la geografie, ce seregăsesc în Repere metodologice privind organizarea procesului educaţional la Geografie, anulde studii 2017-2018 (https://mecc.gov.md/sites/default/files/geografie_ro.pdf).
- Eficientizarea temelor pentru acasă la geografie în Repere metodologice privind organizarea
procesului
educaţionallaGeografie,anuldestudii2018-2019(https://mecc.gov.md/sites/default/files/19_geografie_ro_2018-2019_final.pdf).
Profesorul de geografie trebuie să conştientizeze că are roluri multiple în procesul de predareînvăţare-evaluare: de transmiţător de cunoştinţe, ghid, sfătuitor, colaborator sau chiar receptor de
informaţii din partea elevilor. În calitate de cadru didactic, el trebuie să realizeze activităţi didacticecare să stimuleze o învăţare conştientă şi activă, utilizând noile mijloace ale tehnologiei informaţiei șirecomandările Ghidului de implementare a curricumului la disciplină, inclusiv și în condiții de proces
educațional la distanță.
În ceea ce privește domeniul învățării, distincția esențială se face între trei tipuri de învățare,inclusive pentru disciplina școlară - geografie (Silberman, 2006):- Învățarea cognitivă (achiziții și utilizare de cunoștințe/informații/concepte);- Învățarea comportamentală (competența în arii specific de performanță denumită);- Învățare afectivă (atitudini, emoții, preferințe).
Fiecare dintre ele operează, în mod evident, specific, dar sunt interconectate pentru determinarea
performanțelor elevilor, ponderea lor fiind diferită contextual. Spre exemplu, obiectivele din ariaînvățării afective sunt prioritare atunci când diferența dintre starea actuală și starea dorită se află lanivelul lipsei dorinței/motivației de a face un anumit comportament, cele din sfera învățării cognitive
sunt prioritare când diferența este din pricina unei lipse de cunoștințe, iar cele din aria
comportamentală atunci când diferența este din cea a lipsei de abilități.

Pagina 5În termenii proceselor pe care le activează, ne poate fi utilă celebra taxonomie a lui Bloom, mai alesîn forma ei revizuită în 2001 de Anderson și Kratwohl, prezentăm mai jos un exemplu de corelare aacestor dimensiuni pentru clasa a XI-a (tabelul nr.1).
Tabelul nr. 1 Dimensiunea proceselor cognitive, adaptată după Anderson și Kratwohl (2001)
Reactualizează
Înțelege
Aplică
Analizează
EvalueazăCrează
Recunoaște
Interpretează Execută
Diferențiază
Verifică
Generează
(identifică)(clarifică,Implementează (distinge,(monitorizează, Planifică
Își reamintește parafrazează, (folosește)selectează)testează,Produce
reprezintă,Organizează
detectează)translatează)(structurează, Critică (judecă)Exemplifică
integrează)Ilustrează
Atribuie
Clasifică
Compară
Explică
Clasa a XI-a. Unitatea de conținut: Probleme actuale: epuizarea unor resurse minerale,
degradarea resurselor naturale.
Recunoaște
Explică
Folosește
Distinge
Judecă în ce
Generează
clasificarea
cauzele caredateleconsecințele
măsură
un plan deresurselor
contribuie lastatistice caredegradării
energiileacțiuni cu
naturale dupăepuizarea
reflectă
resurselor
alternative pot privire la
gradul deunor resurseraportul dintre naturale, înînlocui energia utilizarea
epuizare.
mineraleproducția și
special ale
clasică obținută rațională a(petrolul,
consumul unor celor carepe baza
resurselor
unele resurse resurse
suntcombustibililor naturale.
metalifere).
minerale pe
indispensabile fosili
regiuni aleomenirii
Terrei (depentruexemplu,obținerearaportul dintre hranei.
producția și
consumul depetrol pe
regiuni ale
Terrei) șistailește
tendințele.
Competențele, valorile și atitudinile de care au nevoie elevii pentru a reuși în contextul schimbărilor
constante nu pot fi formate în întregime prin intermediul disciplinelor școlare clasice. Sunt
evidențiate o serie de tendințe majore ce generează modificări ale scopurilor educației, printre careputem menționa: accentul pus pe abilitățile de ordin înalt și pe capacitățile cross-curriculare;
integrarea disciplinelor; legăturile constante cu comunitatea; folosirea tehnologiilor în predareînvățare-evaluare; accentul pus pe învățarea activă și prin cooperare; importanța evaluării
performanțelor ș.a. În acest context, tot mai frecvent se face trimitere la conceptul și proiectele
integrative de tipul STEM/STE(A)M. Conceptul STE(A)M este orientat spre formarea și dezvoltareade competențe a celui ce învață prin intermediul activităților didactice cu un pronunțat caracter
aplicativ și prin abordarea sa recomandă ca cunoștințele să fie achiziționate paralel cu formarea
deprinderilor de punere în aplicare a respectivelor cunoștințe. STE(A)M este un acronim provenit dela cuvintele englezești: Science, Technology, Engineering, Arts and Mathematics.
Pagina 6

Proiectul ca metodă de evaluare – este o lucrare complexă, cu caracter aplicativ, întocmită pe baza
unei teme date, care cuprinde analiza – cauzală, cronologică, spațială – a unei probleme și un demers
explicit de evoluție și de soluționare a acesteia” (Dulamă, 2013, p.318). Cu toate că proiectul esteîncadrat în categoria metodelor alternative sau complementare de evaluare, în activitatea didactică, el
nu poate fi separate de procesul de predare-învățare, deoarece nu are ca scop doar evaluarea, ci
implică și învățarea unor noi cunoștințe, dezvoltarea unor abilități, comportamente, competențe.
Categorii și tipuri de proiecte STE(A)M
Categoria de proiecte
Investigație
Acțiune ecologică
Activitate manuală
Constructive

Problemă

ÎnvățareTipul proiectului
Studii de caz, anchete, interviuri, reportaje, analize SWOT.
Acțiuni de protecție a mediului, colectarea selectivă a deșeurilor,
reciclarea deșeurilor, plantarea arborilor, arbuștilor, florilor.
Îngrijirea florilor, animalelor, grădinărit (Flori/legume)
Elaborarea posterelor, colajelor, hărților, schemelor;Alcătuirea colecțiilor (ierbare, roci, minerale, semințe ș.a.);Construirea machetelor/mulajelor/modelelor;
Redactarea articolelor, revistelor.
Rezolvarea situațiilor-problemă (prevenirea unei alunecări de teren;
amenajarea unui teren poluat/inundabil; protejarea unor specii deplante/animale etc.)
Utilizarea dicționarelor;Căutarea surselor web și a materialelor vizuale pentru un conținut
tematic;
Utilizarea unei aplicații software (GIS, PowerPoint, Prezi etc.)

Exemplu de proiect STEAM: Amprenta de carbon personală
Clasa a XII-a, Geografie: Republica Moldova și lumea contemporană.
Unitatea de conținut: Calitatea, valorificarea și protecția mediului aerian.
Un proiect care are scopul de a informa elevii cu privire la problemele generate de amprenta decarbon și care îi va angaja în căutarea de soluții pentru rezolvarea problemei. Elevii vor reflecta lacontribuția lor personală la creșterea amprentei de carbon și vor căuta soluții pentru a reduce sau aelimina unele din cauze.
Rezultat obținut: Identificarea a cel puțin 3 obiecte personale/produse care sunt aruncate zilnic și au
impact negativ asupra mediului, precum și elaborarea unui plan care va determina
eliminarea/excluderea acestor obiecte/produse în gropile de gunoi ale localității.
Elevii vor lucra în grupuri și vor aplica abilități de brainstorming, gândire critică și lucru în
echipă/învățare prin cooperare pentru a finaliza acest proiect. Elevii vor putea utiliza, de asemenea,
computere, mijloace audio-vizuale (aparat de fotografiat, camere video și imprimante).
Acest proiect informează elevii despre impactul lor asupra mediului în care trăiesc. De asemenea,
elevii au sarcina de a crea/elabora o prezentare orală pentru a împărtăși rezultatele obținute cu restul
clasei, ceea ce va îmbunătăți abilitățile de comunicare.
Obiective STEAM:
Știință – Elevul va fi capabil:- Să descrie problema amprentei de carbon și să identifice cel puțin 3 moduri în care contribuie
la intensificarea amprentei de carbon.
- Să identifice soluții și să explice/justifice modul în care și-a formulat soluțiile.
Pagina 7Să propună soluții pentru eliminarea sau reducerea toxinelor care contribuie la intensificarea
amprentei de carbon.
- Să determine rezonabilitatea soluțiilor propuse de alți elevi.
Matematică – Elevul va fi capabil să:- Să calculeze efectele medii pe care aceste soluții le vor avea asupra orașului, localității natale,țării și în întreaga lume.
- Să calculeze mediile, de câte ori, fiecare membru al grupului aruncă obiectele/produsele aleseîn decursul unei săptămâni.
- Să calculeze creșterea sau reducerea costurilor pe care le vor crea aceste modificări.
Comunicare și artă – Elevul va fi capabil să:- Să creeze o listă de articole pe care elevii și colegii de echipă le folosesc și le aruncă zilnic.
- Să elaboreze o prezentare orală a soluțiilor și rezultatelor.
Conexiuni STEAM
Acest proiect va consolida următoarele concepte și abilități deja învățate de elev.
Tehnologie- Să utilizeze resursele pentru a dobândi cunoștințe suplimentare.
- Să folosească mijloacele audio-vizuale și tehnologice necesare pentru a-și valida argumentele.
Rezolvarea problemelor- Să aplice abilități de brainstorming și gândire critică pentru a identifica probleme și soluții
accesibile prin discuții de grup.
Comunicare- Să utilizeze un limbaj profesional și clar pentru a prezenta idei colegilor de echipă.
- Prezentarea orală a proiectului colegilor de clasă.
-Desfășurarea proiectului
Cum puteți reduce „amprenta de carbon” personală?
Una dintre soluții ar fi reducerea producției de deșeuri. Gândiți-vă, de câte ori, într-o singură zi
aruncați obiecte la gunoi. Știați că puteți ajuta la soluționarea acestei probleme cu câteva ajustări
minore ale vieții voastre de zi cu zi?
Materiale utilizate: jurnale, creioane, calculatoare, camere foto, imprimantă, markere, foarfece, lipici/ bandă, avizier.
Evaluare:- Rubrica Prezentare orală a proiectului.
Proiectul se realizează timp de 5 zile a câte 50 de minute de lucru în sala de clasă.
1-a zi. Profesorul introduce subiectul „amprentei de carbon”, prezentând un videoclip informativ cu
efectele pe care această problemă le creează asupra mediului și asupra organismelor vii. Se
recomandă prezentarea unui videoclip cu o durată de până la 15-20 de minute.
Următorul link este o sugestie video excelentă care explică originile contribuției umane la emisiile decarbon; https://www.youtube.com/watch?v=VTfgNFzlDBM (09:59).
După vizionarea videoclipului, ar trebui inițiată o discuție în clasă pentru a vorbi despre ceea ce seface pentru a ajuta la reducerea diferitelor activități ale producției de carbon; Exemplele includmașinile electrice, eforturile de reciclare etc.
Ar trebui inițiată și o discuție cu privire la severitatea acestei probleme. Acest lucru îi va ajuta peelevi să se gândească la modalități prin care pot contribui și ei prin efort propriu. Odată ce această
introducere a fost finalizată, profesorul poate apoi să inițieze lucrul asupra proiectului. Elevii ar

Pagina 8

trebui apoi repartizați în grupuri de 3 sau 4 elevi. Sunt explicate sarcinile de lucru în cadrul
grupurilor.
2-a zi. Elevii realizează brainstorming-ul în cadrul grupurilor, despre obiectele/produsele pe care lefolosesc și aruncă zilnic și care contribuie la intensificarea amprentei lor de carbon. Contribuțiile lor
individuale și de grup ar trebui să fie înregistrate în jurnalele lor, împreună cu de câte ori pesăptămână aruncă aceste obiecte sau produse. Elevii vor putea apoi să selecteze articolele pe care ar
dori să le modifice sau să le elimine (minimum 5 articole).
Elevii vor calcula apoi mediile, de câte ori fiecare membru al grupului aruncă obiectele alese într-osăptămână. Aceste informații trebuie utilizate pentru a calcula media numărului de articole utilizate
într-o lună, un an și 10 ani. Un alt calcul care trebuie abordat sunt diferențele de cost pe care le vor
face aceste acomodări.
3-a zi. În a 3-a zi, elevii ar trebui să lucreze la prezentările lor de pe tabloul de afișe. Elevii pot aduce
obiecte/produse. Cei care nu au adus obiecte pot folosi computerele pentru a imprima imagini carecorespund listei lor. Elevii își vor completa afișele și scenariile de prezentare orală până la sfârșitul
perioadei de curs.
4-a zi. Elevilor ar trebui să li se acorde o perioadă scurtă de timp pentru a-și finaliza prezentările,
precum și pentru a se pregăti de prezentarea orală. Fiecare prezentare ar trebui să dureze 5-6 minute!
5-a zi. Astăzi ar trebui să fie ultima zi a prezentărilor. Dacă timpul permite, prezentarea unui alt
videoclip sau documentar despre eforturile depuse pentru a reduce producția de carbon și deșeuri ar fiutilă pentru a arăta elevilor eforturile de reducere pe o scară mai mare.
Extensie.
Elevii pot dezvolta sarcina mai departe inventând un produs care va ajuta la reducerea deșeurilor decarbon. Invenția poate fi explicată printr-un eseu împreună cu o imagine a produsului sau elevul
poate crea un model al produsului acasă și poate face o prezentare orală a invenției de 3 minute înfața clasei.
De asemenea, elevii pot alege să investigheze amprenta de carbon a unei mari corporații și dacă se
iau măsuri pentru a reduce această problemă – de exemplu, corporația XEROX.
Evaluare. Prezentarea orală a proiectului.
Prezentare orală
Foarte bine - 15 puncte
Bine - 12 puncte
Satisfăcător - 9 puncte
Elevul folosește contactul vizual Elevul vorbește cu o
Elevul rareori aruncă o
Livraredirect și rareori aruncă o privire variație satisfăcătoare a privire spre public pentru a
asupra notițelor. Vorbește clar, volumului și a flexiunii. face contact vizual. Citește
cu flexiune și accentuează
Folosește contactul direct din notițe. Inflexiunea
punctele-cheie. Prezintă
pentru cea mai mare parte vocală este minimă. Elevul
cunoașterea și înțelegereaa prezentării. Facenu arată o înțelegere
subiectului abordat.
trimitere ocazional lacompletă a subiectului.
notițe.
Elevul are o înțelegere
Dovezile și conținutulConținut/ Elevul oferă un scop clar și
generală a subiectelor
furnizat de elev suntOrganizare folosește exemple pertinente
pentru a explica în continuare
oferite.
insuficiente și nu susțin idei
argumentul său.
sau concluzii.

Pagina 9

Concluzii

Informațiile pe care le oferă
Elevul oferă câteva repere Elevul are dificultăți în aelevul îmbunătățesc șiinteresante în timpul
explica punctele cheie ale
consolidează în modprezentării sale. Elevul
prezentării. Elevul arată unsemnificativ înțelegerea
este capabil să răspundă entuziasm minim cu privire
publicului asupra subiectului.
la întrebările pe carela subiect. Înțelegerea
Elevul răspunde la orice întrebări audiența le poate avea cu subiectului de către elev
pe care le poate avea audiența, o scurtă explicație. Elevul este mai puțin decâtvenind cu răspunsuri eficiente și arată entuziasm cu privire satisfăcătoare.
informative. Elevul manifestă
la câteva dintre punctele
entuziasm pe parcursul întregii date.
prezentări.

Autoevaluare – Metoda jurnalelor (Jurnalul de învățare școlară; Jurnal de reflecție zilnică; Jurnalul
autoreflexiv; Jurnalul reflexiv)
Conținuturile lucrărilor practice, ca determinantă a curriculumului operaționalizat, au statut
obligatoriu, caracter aplicativ şi contribuie nemijlocit la formarea şi dezvoltarea competențelor
participative la viaţa socială, la transpunerea cunoştinţelor funcţionale în practică, fiind realizată înbază de exerciţii, probleme, investigaţii, activităţi de cercetare, excursii, vizite de studiu.
Atenție! În Clasa a VII-a sunt proiectate conform curricumului 2 lucrări practice, inclusiv pentru
instituțiile cu predare în limba rusă:1. Rețeaua de grade aplicată în determinarea coordonatelor geografice (lucrare practică).
2. Zone climatice descrise conform algoritmului (lucrare practică).
Managementul didactic al lucrărilor practice presupune, din partea profesorului: respectarea timpului alocat – 45 de minute, desfăşurate obligator în cadrul orei la clasă,minimum 15 minute sincron în cazul procesului educațional la distanță; respectarea subiectelor propuse – pornind de la cunoștinţele însușite anterior de elevi sau careurmează să fie însușite în timpul desfășurării lucrării practice; informarea din timp a elevilor cu obiectivele lucrării, precum și cu importanţa practică a ei
(aplicabilitatea);
 elaborarea sarcinilor de lucru orientate spre formarea, dezvoltarea priceperilor, deprinderilor
practice, atitudinilor, conform cerinţelor curriculare; aplicarea lucrului diferențiat, pentru a implica în activitate toţi elevii;
 reorientarea strategiilor în cazul procesului educațional la distanță; selectarea adecvată a competenței vizate și a tipului de lucrare practică.
 Rezultatele obținute la lucrarea practică se apreciază cu note și se înscriu în catalogul școlar,
fiind argument pentru calcul la încheierea mediilor semestriale, conform prevederilor
Regulamentului privind evaluarea şi notarea rezultatelor şcolare, promovarea şi absolvirea înînvăţământul primar şi secundar. Pentru elevii cu CES se va folosi aceleași criterii de evaluare,
dar aplicat în baza planului educațional individualizat (PEI).
 Notele de la lucrările practice se înscriu în catalog la data efectuării acestora, în termen de cinci
zile lucrătoare.
N.B. Aspecte metodologice în proiectarea lucrărilor practice, cu exemple de sarcini, pot fi găsite în
anexele reperelor metodologice.
Agenda activităţilor educaţionale de promovare a educației geografice în învățământul general:
Pagina 10

 desfășurarea activităților extracurriculare consacrate „Zilei mediului”, „Zilei Pământului”;
 participarea, încadrarea elevilor/instituţiei de învățământ în:a) proiecte devenite tradiţionale în învăţământul secundar general, cum ar fi „Eco-şcoala” sau„Biomasa”, care dispun de o coordonare ştiinţifică exterioară şi presupun realizarea unor
activităţi de colectare a diferitor materiale, de economisire şi protecţie a resurselor mediuluiînconjurător;b) proiecte cu tematică referitoare la elementele orizontului local, cum ar fi „Geografia
localităţii natale”, ce contribuie la stimularea perceperii geografiei orizontului local şi alocalităţii/microsectorului în cadrul raionului/municipiului într-un mod conex;c) Concursul Național: Mediul și dezvoltarea durabilă;d) Orele opționale din aria curriculară Educație socioumanistică, recomandate în Planul-cadru
pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2021-2022.
II.2. Aspecte didactice şi de management curricular la disciplină
În atenţia comunităţii educaţionale a profesorilor de geografie: în anul de studii 2021-2022 serecomandă:- tematici de cercetare profesională: Integrarea proiectelor STEAM în cadrul demersului didactic la Geografie.
 Formarea competenţelor specifice disciplinei Geografie prin conexiuni interdisciplinare.
 Practici de valorificare eficientă a resurselor TIC la Geografie în diverse contexte deorganizare a procesului educațional.
 Instrumentele evaluării competențelor la geografie versus finalități.
 Normarea eficientă a temelor pentru acasă la geografie, în vederea asigurării calității
procesului de predare-învățare-evaluare.
- tematici de cercetare profesională la nivel de OLDSI:Atestarea cadrelor didactice la geografie: selectarea corectă produselor, exersarea studiilor decaz și situațiilor didactice.
Tematicile de cercetare sugerate vor avea rolul de extindere a experienţelor didactice şi metodologiceîn activitatea Comisiilor metodice din instituțiile de învățământ, raionale/ municipale precum și în
activitatea responsabililor de procesul educațional la Geografie din cadrul Organelor locale despecialitate din domeniul învățământului (OLSDI).
În scopul asigurării organizării procesului educațional la Geografie, în anul curent de studii,
directorul adjunct din cadrul instituțiilor de învățământ secundar general, coordonator la disciplină,va respecta următoarele aspecte:- monitorizarea organizării procesului educațional la disciplină, asigurând calitatea realizării lui,atât la clasă, cât și în cazul organizării învățământului la distanță;- verificarea și coordonarea proiectelor de lungă durată la disciplină, în corespundere cu Reperele
metodologice de organizare a procesului educațional la Geografie;- verificarea proiectelor didactice, punând accent pe continuitatea implementării curriculumuluiprin consolidarea unităților de conținut din perioada instruirii la distanță;- evaluarea calității demersului educațional la disciplină prin asistențe la orele desfășurate laclasă/la distanță - sincron;- asigurarea funcționalității unui sistem instituțional de evaluare la disciplină, prin monitorizarea
realizării în mod ritmic a evaluării produselor curriculare pe parcursul semestrelor; prinelaborarea orarului evaluărilor sumative la disciplină, în vederea neadmiterii desfășurării a douăPagina 11-probe de evaluare într-o zi la aceeași clasă; prin validarea instrumentarului de evaluare sumativă
aplicat la clasă/la distanță;asigurarea organizării etapei locale a olimpiadelor/concursurilor la disciplină;coordonarea și monitorizarea activității Comisiei metodice la nivel de instituție școlară, inclusiv,
planificând activități de dezvoltare a competențelor digitale a cadrelor didactice la disciplină.

III. Curriculum evaluat
Evaluarea rezultatelor școlare se realizează în conformitate cu Regulamentul privind evaluarea şinotarea rezultatelor şcolare, promovarea şi absolvirea în învățământul primar şi secundar, (Ordinul
MECC nr. 70/2020).
Tehnologia unei evaluări fondate la geografie trebuie să respecte relația: Competenţă specifică/unitatea de competență care urmează să fie evaluată; obiective de evaluare; proba de evaluare şi sarcinile;
 barem analitic de apreciere; convertirea punctajului acumulat în notă.
Evaluarea rezultatelor învăţării la Geografie are drept scop determinarea nivelului de dezvoltare acompetenţelor specifice și a unităților de competență la disciplină; în acest sens, profesorul va
proiecta activitatea de evaluare concomitent cu proiectarea demersului de predare-învăţare, incluzândurmătoarele tipuri de evaluări: evaluarea iniţială (obligatorie pentru fiecare clasă la începutul anului școlar cu o durată
minimum de 15-25 minute) se organizează în formă scrisă, orală sau practică, decizia privindforma de desfășurare aparținând cadrului didactic;
 evaluarea curentă/formativă, ce presupune evaluarea produselor curriculare specifice pe tot
parcursul unității de învățare (exemple în anexa 2);
 evaluarea sumativă, ce presupune finalul fiecărei unităţi de învăţare.
Rezultatele obținute la evaluarea inițială nu se trec în catalog, servind ca repere pentru măsurarea
progresului elevilor.
Numărul de evaluări sumative pe durata unui semestru este egal cu numărul de unități de învățare
proiectate. Cadrul didactic înregistrează în catalog notele acordate elevilor la evaluările formative șisumative, respectînd ritmicitatea notării conform prevederilor curriculare.
În atenția cadrelor didactice: În clasa a V-a, în vederea asigurării tranziției graduale de la evaluarea
criterială prin descriptori (în ciclul primar) la sistemul de evaluare și notare (în ciclul gimnazial), pe
durata lunilor septembrie-octombrie, rezultatele învățării nu vor fi apreciate cu note. (pct. 45,46 al
Regulamentului privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea înînvățământul primar şi secundar). De asemenea pe durata lunilor noiembrie-decembrie nu se vorînregistra în catalogul școlar notele insuficiente la evaluările sumative, cadrele didactice realizândrepetat proba de evaluare cu același grad de complexitate. Se recomandă diversificarea
instrumentelor și formelor de evaluare prin adaptarea acestora contextelor de învățare ce reies din
Modelul de activitate adoptat la nivel de instituție.
NB! Pentru clasa a V-a Lucrarea practică „Orientarea în orizontul local” nu va fi apreciată cu
notă. Iar prima Evaluare sumativă se va realiza în luna noiembrie.
Componenta evaluare la disciplină va fi realizată în baza instrumentarului didactic aprobat –Standardele de eficienţă a învăţării şi Referenţialul de evaluare, ce permite determinarea
performanţelor realizate în învăţarea, explorarea şi interpretarea fenomenelor geografice.

Pagina 12

Tezele semestriale în învățământul liceal, în anul de studii 2021–2022, vor fi organizate conform
curriculumului disciplinar, ediția 2019, în conformitate cu Anexa la Planul-cadru pentruînvăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2021-2022, aprobat prin ordinul MECC
nr.200 din 26.02.2021. Pentru Modelul IV (general) de Plan cadru în învățământul liceal, disciplina lasolicitare la tezele semestriale din sesiunile de iarnă/vară va fi selectată de către elevi, în mod
individual, din lista disciplinelor școlare, inclusiv Geografie, care se studiază în învățământul liceal
la profilul Real, Umanist, Arte și Sport. Pentru instituțiile de învățământ ce implementează Modelul I
Plan-cadru 2.6. elevii clasei a XI-a, profil umanist, au posibilitatea să susțină, la teza de iarnă,disciplina specifică profilului, Geografie; la sesiunea de vară-susțin teza la Geografie elevii clasei a
X-a și la alegere elevii din clasa a XI-a, profil real. Pentru Modelul II Plan-cadru 2.7., la sesiunea deiarnă, vor susține teza la Geografie elevii din clasa a X-a, profil umanist, iar la sesiunea de varăelevii clasei a XI-a, profil real/umanist. Modelul II Plan-cadru 2.7.1.//2.7.2., la sesiunea de iarnă, vorsusține teza la Geografie elevii clasei a X-a, profil umanist, iar la sesiunea de vară-elevii clasei a XIa, profil umanist. Modelul III Plan-cadru 2.8., la sesiunea de iarnă, vor susține teza la Geografie
elevii clasei a X-a, profil umanist.
Instrumentele de evaluare aplicate în cadrul tezelor semestriale vor include: matricea de specificaţie (o singură matrice de specificaţii pentru toate variantele de teste
elaborate); obiectivele de evaluare (corelate cu competenţele/unităților de competență); testul pentru teză (nu mai mult de două variante de test pentru o clasă); baremul de corectare pentru fiecare variantă de test; schema de convertire a scorurilor în note este alcătuită doar după ce testele sunt verificate decătre profesor. Schema este aprobată de conducătorul instituţiei de învăţământ.
Testul ca instrument de evaluare poate fi aplicat la realizarea diferitor tipuri de evaluări dupămomentul desfășurării. Se utilizează predominant la evaluările inițiale și sumative, iar recomandat ca
structură pentru clasele de liceu este modelul de test pentru examenul de BAC, publicat anual pe
www.aeeedu.md.
Exemple de activități de evaluare utilizate în cadrul învățământului la distanță:https://forms.gle/qvYmbfXiFdqa8oTm7IV.
Temele pentru acasă la geografie
Pentru eficientizarea temelor pentru acasă la geografie se respecta Instrucțiunea privind
managementul temelor pentru acasă, în învățământul primar, gimnazial și liceal, ordinul MECC nr.
1249 din 22.08.18. (https://mecc.gov.md/sites/default/files/instructiune_teme_pentru_acasa.pdf)
Recomandări generale la nivelul disciplinei Geografie:
Volumul temelor pentru acasă la geografie nu trebuie să depășească 1/3 din volumul sarcinilor
realizate în clasă, pe parcursul lecției.
La formularea temelor pentru acasă profesorul va ține cont de:- indicarea algoritmului de realizare a temei pentru acasă în corespundere cu tipurile de sarcini;- motivarea elevilor pentru realizarea temelor (stimularea curiozității, exersarea abilităților,
autoevaluarea, promovarea evaluării reciproce);- diferențierea sarcinilor pornind de la nivelul de dezvoltare a colectivului de elevi și de la diversele
niveluri de cunoaștere (de la reproducere la creativitate).
- selectarea tipurilor de sarcini în corespundere cu aspectele procesului educațional (asimilareaconținutului, formarea unităților de competență și respectiv a competențelor specifice ale
disciplinei pentru ciclul gimnazial si liceal) și cu particularitățile de vârstă ale elevului;
Pagina 13

În perioada de vacanță, după probele de evaluare sumativă, în zilele de activități transdiciplinare,temele pentru acasă sunt interzise, precum și pentru clasa a V-a pe parcursul lunii septembrieoctombrie.
Se recomandă alternarea temelor clasice, tradiționale cu cele cu caracter practic-aplicativ, legate deviața reală (proiecte, machete), respectându-se preferințele și interesele elevilor. Se va facediferențiere între teme zilnice și teme cu termen lung de realizare (săptămânal, bilunar, lunar,semestrial).
Evaluarea temei pentru acasă se va realiza, de regulă, la fiecare lecție (în cazul învățământului clasic
la clasă), ≈ 10 minute (doar tema de acasă), recomandându-se aplicarea unor tehnici de lucru în
perechi sau în grupuri mici, încurajând elevii să se autoevalueze și să se evalueze reciproc,
propunându-se, la necesitate, exerciții de corecție și recuperare. Evaluarea temelor pentru acasă se va
face în raport cu propriile rezultatele ale elevului, cu accent doar pe reușite, cu respect și apreciere
pentru potențialul copilului. Se interzice strict acordarea de note insuficiente dacă elevul nu a realizat
corect sau integral tema pentru acasă.
Cadrul didactic va propune, în calitate de temă pentru acasă, exerciții din manualul școlar aprobat deMinister sau creează sarcini de sine stătător. Se interzice impunerea elevului de a realiza teme
pentru acasă din suporturi didactice de alternativă, dacă elevul nu are acces la aceste surse.
Specificul temelor pentru acasă, pe parcursul unității de învățare, este centrat pe sarcini de aplicare și
analiză. La sfârșitul unității de învățare și înaintea probelor de evaluare sumative se vor oferi teme
pentru acasă cu caracter de sinteză și integrare.
Tipologia sarcinilor pentru temele de acasă la geografie:- exerciții de cunoaștere a informației: explicarea/ definirea noțiunilor specifice; formulareaenunțurilor cu caracter științific; caracteristici ele fenomenelor proceselor de referință disciplinei(de identificare și formulare a cauzelor, consecințelor); formularea asemănărilor și deosebirilor;
exprimarea argumentată a opiniei vizavi de un eveniment/fenomen/proces geografic; exerciții dedeterminare a schimbărilor și a relațiilor de cauzalitate în corespundere cu conținuturile studiate;- exerciții de aplicare a diverselor tipuri de informații: completarea hărților de contur;
explicarea/interpretarea hărților tematice, diagramelor, statisticilor, schemelor, climogramelor,etc; completarea hărților tematice, diagramelor, tabelelor; studiu în baza vizitelor la instituții
specializate;- exerciții de sinteză a diverselor tipuri de informații: text argumentativ; eseu; proiecte
educaționale.
V. Asigurarea didactică
În anul de studii 2021-2022, în scopul realizării procesului educaţional la Geografie, rămân în
vigoare sursele didactice:
Geografie, manual pentru clasa a V-a, P.Prunici, Z. Calanda, M. Prunici, N. Rîmbu, Editura Lumina,
2020;
Geografia continentelor și oceanelor, manual pentru clasa a VI-a, N. Odoleanu, M. Jioara, L.
Ungureanu, R. Calmâș, Editura ARC, 2017;
Geografia continentelor şi oceanelor, manual pentru clasa a VII-a, N. Odoleanu, V. Sochircă, L.
Ungureanu, C. Marian, Editura Arc 2018;
Geografie fizică a Republicii Moldova, manual pentru clasa a VIII-a, V. Sochircă, N. Odoleanu, N.
Boboc, C. Mihailescu, Editura Știința 2019;
Geografia umană a Republicii Moldova, manual pentru clasa a IX-a, V. Sochircă, M. Mâtcu, Editura
Arc, 2016;
Geografie, manual pentru clasa a X-a, N. Volontir, I. Boian, A. Lungu, Editura Litera, 2020;
Pagina 14

Geografia umană a lumii, manual pentru clasa a XI-a, S. Ciubara, Z. Calanda, M. Primenciuc,
Editura Lumina, 2014;
Geografia mediului, manual pentru clasa XII-a, I. Codreanu, S. Roșcovan, Bons Offices, 2015.
Toate manualele școlare la disciplina Geografie aprobate de MECC, pot fi accesate și utilizateîn format digital, pe http://ctice.gov.md/manuale-scolare.
Sunt recomandate lecțiile și resursele oferite de Biblioteca digitală - www.educatieonline.md.
NB La decizia cadrului didactic, pot fi utilizate și alte resurse de învățare.

Corina Lungu, consultant principal, MEC, GDS
Elena Sochircă, conferenţiar universitar, dr.,
Universitatea de Stat din Tiraspol,
Facultatea de Geografie
Svetlana Axînti, șef direcție inspecție școlară, DGETS mun. Chișinău
profesor de geografie,
Liceul de Creativitate și Inventică „PROMETEU-PRIM", GDS
Elena Beregoi, director, IPLT „Mihail Kogălniceanu”,
profesor de geografie, GDS.

Pagina 15

Anexa 1
Clasa a VII-a
Lucrarea practică nr.1Conținutul: Rețeaua de grade aplicată în determinarea coordonatelor geograficeCompetența specifică:2. Raportarea realității geografice la suporturi statistice, grafice și cartografice, dovedind spirit
analitic și practicUnități de competență:2.2. Rezolvarea exercițiilor geografice în baza suporturilor statistice, grafice și cartografice
2.1 Localizarea elementelor realității geografice pe reprezentări cartografice conform coordonatelor
geografice
Resurse procedurale: observația, discuția dirijată, analiza hărților, exercițiul.
Resurse materiale: hărți tematice, atlasul geografic școlar, rigla, calculator de buzunar,
Sarcini:
1 Determină coordonatele geografice ale oraşelor: Lima, Rio de Janeiro (America de Sud), Alger(Africa), Sydney (Australia). Aplică reţeaua de grade.
2 Descoperă pe Harta fizică a Americii de Sud oraşele cu următoarele coordonate geografice:a) 23º latitudine sudică, 47º longitudine vestică;b) 11º latitudine nordică, 67º longitudine vestică;c) 9º latitudine sudică, 74º longitudine vestică;Localizează aceste oraşe pe harta-contur.
3. Descoperă insulele ce se includ în limitele coordonatelor geografice:a) 12º–26º latitudine sudică şi 43º–51º longitudine estică;b) 7º latitudine nordică – 4º latitudine sudică şi 108º–118º longitudine estică.
Localizează aceste insule pe harta-contur.
4. Calculează desfăşurarea continentului Africa de la nord spre sud, în grade şi kilometri, pe
meridianul de 30º longitudine estică, utilizând reţeaua de grade a hărţii.
5. Calculează întinderea continentului America de Sud de la vest spre est pe paralela de10º
latitudine sudică, în grade şi kilometri, ştiind că lungimea unui grad pe această paralelă este de109,6 km. Aplică reţeaua de grade.
6. Un iaht turistic se deplasa din orașul port Lisabona (Portugalia) spre insula Creta. Când a ajuns
în strâmtoarea Gibraltar, căpitanul, a primit un semnal SOS de pe o corabie ce naufragia. Ei au
indicat coordonatele geografice ale insulei la litoralul căreia s-au adăpostit: 38º lat. N; 08º long.E.
Identifică insula la ţărmurile căreia se găseau naufragiaţii.

Pagina 16

Anexa 2
Clasa Competențe specificeaVIIa

2. Raportarea realității
geografice la suporturi
statistice, grafice șicartografice, dovedind
spirit analitic și practic

1. Interpretarea realității
geografice prin mijloaceși limbaje specifice,manifestând interes
pentru dezvoltarea
sustenabilă a mediuluiUnități de competență
2.1 Localizarea elementelorrealității geografice pe
reprezentări cartograficeconform coordonatelor
geografice
2.2. Rezolvarea exercițiilor
geografice în baza
suporturilor statistice, graficeși cartografice
2.3. Caracterizarea realității
geografice regionale în baza
suporturilor statistice, graficeși cartografice

ProdusecurriculareHartă contur
completată

Exerciții
geografice

Rezumat1.1. Expunerea, în cuvinte
propriii, a sensului terminilor
geografici în caracterizarea
realității geograficeEseu structurat

1.2. Clasificarea elementelor,
proceselor și fenomenelor
geografice, după criteriiprestabilite.

Organizatori
grafici declasificare aelementelor,
proceselor și
fenomenelor
geografice
Comunicareorală

1.3. Interpretarea
informațiilor despre realitatea
geografică regională,Criterii de evaluare a produselor- Identificarea poziției pe harta tematică a obiectelor geografice.
- Localizarea obiectelor geografice studiate pe harta contur în
corespundere cu coordonatele lor geografice.
- Utilizarea corectă a semnelor convenționale în localizarea obiectelor
geografice pe harta-contur.
- Aplicarea corectă a algoritmului de rezolvare a exercițiilor;- Utilizarea corectă a elementelor matematice ale hărții în rezolvarea
exercițiilor.
- Realizarea corectă a calculelor.
- Emiterea ideilor principale despre realitatea geografică în baza analizei
suporturilor statistice, grafice și cartografice- Expunerea conținutului esențial logic, structurat și coerent, făcând
trimitere la suporturile statistice, grafice și cartografice.
- Formularea concluziilor argumentate.
Corectitudinea raţionamentelor utilizate în cadrul argumentărilor
realizate; Consecutivitatea argumentelor propuse;
Corelarea logică a argumentelor formulate;
Valorificarea şi redarea adecvată a informaţiei solicitate (exprimarea,
expunerea, utilizarea adecvată a terminologiei).
- Identificarea corectă din textul manualului aelementelor/proceselor/fenomenelor geografice.
- Gruparea elementelor/proceselor/fenomenelor geografice dupăcriteriile stabilite.
- Organizarea grupelor de elemente/procese/fenomene geografice înformă grafică.
- Interpretarea organizatorului grafic.
- Utilizarea corectă a terminilor specifici în explicarea informației despre
realitatea geografică regională.
- Corectitudine științifică în relatarea informației.
Pagina 17

utilizând termeni specifici

3.Explorarea unor
situații-problemă ale
mediului local, regional
și global, demonstrând
responsabilitate și respectfață de natură și
societatea umană
4. Investigarea spațiului
geografic prin conexiuniinterdisciplinare, dinperspectiva educației pe
tot parcursul vieții

3.1. Recunoașterea situațiilor- Proiect
problemă ale mediului la
individual/denivel regional
grup

4.2. Realizarea studiilor decaz cu referire la spațiul
geografic regional, utilizândconexiuni interdisciplinare

Studiu de caz

5. Valorificarea
patrimoniului natural și
cultural, sub aspectsocial, intercultural,
antreprenorial,demonstrând spirit civic

5.2. Compararea trăsăturilorspațiului geografic regional,
valorificând patrimonial
mondialProiectelaborat- Coerență în exprimare.
- Succesiune logică a informației expuse.
- Respectarea algoritmului propus.
- Formularea concluziilor.
- Argumentarea concluziilor.
- Identificarea corectă a situației problemă a mediului din textul analizat.
- Enumerarea cauzelor ce a determinat situația-problemă.
- Emiterea ideilor cu referire la rezolvarea situației-problemă
identificată.
- Expunerea conținutului esențial logic, structurat și coerent.
- Respectarea etapelor în realizarea proiectului.
- Corectitudinea interpretării de către elev a studiului de caz propus;- Calitatea soluţiilor, ipotezelor propuse, argumentarea acestora;- Corespunderea soluţiilor, ipotezelor propuse pentru rezolvarea
adecvată a cazului analizat;- Corectitudinea ştiinţifică şi lingvistică a formulărilor;- Utilizarea adecvată a terminologiei utilizate;
Rezolvarea corectă a problemei, asociate studiului de caz analizat.
- Validitatea proiectului – vizează gradul în care acesta acoperă unitar şi
coerent, logic şi argumentat tema propusă;- Completitudinea proiectului se reflecta în felul în care au fostevidenţiate conexiunile şi perspectivele interdisciplinare ale temei,
competenţele şi abilităţile de ordin teoretic şi practic şi maniera în careacestea servesc conţinutului ştiinţific;- Elaborarea şi structurarea proiectului priveşte acurateţea, rigoarea şi
coerenţa demersului ştiinţific, logica şi argumentarea ideilor,
corectitudinea concluziilor;- Creativitatea – vizează gradul de noutate pe care-l aduce proiectul în
abordarea temei sau în soluţionarea problemei;- Calitatea produsului obţinut şi eficienţa acestuia;- Prezentarea şi susţinerea publică a proiectului.

Pagina 18

Anexa 3
Clasa a XII-a
Lucrare practică
Conținutul: Calitatea, valorificarea și protecția mediului în comuna/localitatea natală
Competența specifică 3. Explorarea unor situații-problemă ale mediului local, regional și global,
demonstrând responsabilitate și respect față de natură și societatea umană.
Unități de competență:3.1. Argumentarea soluțiilor pentru situațiile-problemă ale lumii contemporane;
3.2. Proiectarea unor acțiuni de soluționare a situațiilor-problemă ale lumii contemporane în funcție
de dinamica acestora.
Resurse procedurale: observația, discuția dirijată, analiza hărților și a surselor de informații, studiul
individual, observația pe teren, fișe de observație.
Resurse materiale: hărți tematice, aplicația Google Maps,
Sarcini:La realizarea lucrării practice cu conținutul reflectat mai sus se recomandă respectarea unuialgoritm, ieșire în teren și completarea fișelor de observație.
Algoritmul:
1. Poziția geografică a comunei/localității natale, cu indicarea avantajelor și dezavantajelor dinpunct de vedere al impactului asupra mediului;
2. Calitatea, valorificarea și protecția reliefului. Procesele geomorfologice actuale în localitatea
natală.
- Morfodinamica actuală: riscuri geomorfologice, procesele geomorfologice actuale și
formele rezultate; măsuri de prevenire și de combatere a acțiunii acestora.
De exemplu, analizarea unei ravene în teren și pe reprezentări, cu respectarea următorilor pași:stabilirea locului în care s-a format ravena; stabilirea momentului, duratei, frecvenței și
perioadei formării ravenei; stabilirea condițiilor, cauzelor formării ravenei; identificarea
efectelor ravenei; stabilirea tipurilor de procese și fenomene implicate; măsurarea ravenei;
analiza dinamicii ravenei; analizarea proceselor geomorfologice specifice ravenei; stabilirea
unui plan de amenajare a ravenei.
3. Calitatea, valorificarea și protecția aerului atmosferic în localitatea natală.
- Surse de poluare ale aerului atmosferic;- Efectele fenomenelor meteorologice asupra componentelor mediului local; Completareafișelor de observație asupra efectelor secetei/ploilor torențiale asupra plantelor, solului,
reliefului, omului;- Măsuri de protecție ale aerului atmosferic.
De exemplu, fișa de observație asupra efectelor secetei asupra plantelor și solului
Denumirea fenomenului observat
Data, luna, anotimpul și locul observării
Data căderii ultimei ploi
Cantitatea de apă căzută pe un metru pătrat la ultima
ploaieModificări în aspectul pajiștii datorită seceteiîngălbenire
ofilireuscareModificări în aspectul plantelor prășitoare datorită
îngălbenire
ofilireuscareseceteiPlantele cele mai afectate de uscăciune
Plantele cele mai rezistente la uscăciunea secetei
Pagina 19

Modificări în aspectul solului datorită secetei

Dimensiunea
crăpăturilor
Densitateacrăpăturilor

Calitatea, valorificarea și protecția apelor din localitatea natală
Surse de poluare;Măsuri de protecție.
Calitatea, valorificarea și protecția vegetației, lumii animale și solurilor din localitatea
natală.
- Surse de poluare;- Măsuri de protecție;- Completarea unor fișe de observație cu privire la analizarea impactului antropic asupra unor
asociații vegetale; asupra stării vegetației; analiza stării de eroziune a solurilor
6. Ariile protejate. Resursele naturale.
- Elaborarea unui plan de acțiuni de protecție a ariilor protejate sau a resurselor naturale dinlocalitatea natală.
4.
5.

Pagina 20

Anexa 4
PROIECT DE LUNGĂ DURATĂ LA GEOGRAFIE - Republica Moldova și lumea contemporană
CLASA A XII-A, CONFORM CURRICULUMULUI NAȚIONAL, 2019
ore
Data
Competenţe
Unităţi deUnităţi de conţinut
Noţiuni
Surse web/ bibliograficespecificecompetenţă
Unitatea de învățare: MEDIUL GEOGRAFIC. CALITATEA, VALORIFICAREA ȘI PROTECŢIA MEDIULUI AERIAN ȘI ACVATIC
http://educatieonline.md/details?2239b745
1. Învelișul geografic: părți structurale, mediu
11.Interpretarea
1.1. Explicarea unei
geografic,
8f9445249533d8739ee76038
particularități
și
legități.
realității geografice realități spațiale investigate
mediu natural,prin mijloace şi(direct sau indirect) prinmediu
limbaje specifice,utilizarea corectă aantropizat,
manifestând interes limbajului geografic
mediu antropic.
2.
Evaluareinițială
1
pentru dezvoltarea
1.2. Ierarhizarea
Geografia mediului, manual pentru
Componentele
mediuluigeografic:
sustenabilă aelementelor, proceselor şi
clasa XII-a, I. Codreanu, S.
abiotice, biotice, antropice.
mediului;fenomenelor realităţii
Roșcovan, Bons Offices, 2015.
http://educatieonline.md/details?0de7cdf3f
3. Abordarea unor
geografice după diferitec54401295824a76518c1129
situații-problemă ale criterii
3. Interacțiunea dintre componentele
1
Geografia mediului, manual pentru
mediului local,
1.3. Argumentarea
mediului geografic la nivel local,
clasa XII-a, I. Codreanu, S.
regional și global,
relaţiilor dintre elemente,regional și global.
Roșcovan, Bons Offices, 2015.
demonstrândprocese și fenomene
http://educatieonline.md/details?e5c6b4
responsabilitate și
geografice prin mijloace şi
be03cc4554a967bc35dd58b952
respect față delimbaje specifice
4. Mediul geografic al Republicii
http://educatieonline.md/details?55a03b20
1
natură și societatea
3.1. Argumentarea
Moldova: particularități în context
e8e9407faff0a2c25063785eumană;
soluțiilor la situațiileeuropean și mondial.
5. Calitatea mediului în lume și în Calitatea
http://educatieonline.md/details?31d82c12
1
4. Investigarea
problemă ale lumii
Republica
Moldova.
Monitoringul
mediului,
2d8d4ae4b6b3bab58acff0daspațiului geografic
contemporane
mediului.
degradarea
prin conexiuni
3.2. Proiectarea unor
mediului,interdisciplinare,acțiuni de soluționare amonitoringul
din perspectiva
situațiilor-problemă ale
mediului
6. Calitatea, valorificarea și protecția Poluarea
1
educaţiei pe tot
lumii contemporane în
Geografia mediului, manual pentru
mediuluiaerian.
mediului,efectparcursul vieții;funcție de dinamica
clasa XII-a, I. Codreanu, S.
de seră
acestoraRoșcovan, Bons Offices, 2015.
http://educatieonline.md/details?cd8d2e77
4.1. Evaluarea realității

f2e9498d8a25eeade51b306e
Pagina 21

geografice a lumii
contemporane realizândconexiuni interdisciplinare
4.2. Investigarea spațiului
geografic aplicândconexiuni interdisciplinare.

7. Calitatea, valorificarea și protecția
mediului acvatic.

1.1. ;1.2.; 1.3.; 3.1.; 3;2. ; 4.2.;

8. Evaluare sumativă la unitatea de învățare:1.1. Explicarea unei realități
spațiale investigate (direct sau
indirect) prin utilizarea corectă alimbajului geografic
1.3. Argumentarea relaţiilor
dintre elemente, procese și
fenomene geografice prin
mijloace şi limbaje specifice
2.1. Estimarea realității
geografice a lumii contemporane
prin raportarea la suporturi
statistice, grafice şi cartografice
2.3. Aprecierea realității
geografice investigate prinaplicarea suporturilor statistice,grafice și cartografice
3.1. Argumentarea soluțiilor lasituațiile-problemă ale lumii
contemporane
3.2. Proiectarea unor acțiuni desoluționare a situațiilor-problemă
ale lumii contemporane înfuncție de dinamica acestora
4.1. Evaluarea realității
geografice a lumii

9. Calitatea, valorificarea și protecția
vegetaţiei naturale.

1

http://educatieonline.md/details?b3fa76a2
b34b41d1aac3b71f63c8f911

10. Calitatea, valorificarea și protecția
lumii animale.

1

http://educatieonline.md/details?c9d66acb
6cf44c8aab2829525bb32435

11. Calitatea, valorificarea și protecția
solului și subsolului.

1

http://educatieonline.md/details?c20fa029
349246aa9aa61bffcbaff3dd

12. Conservarea și protecția naturii şi apatrimoniului cultural.

1

http://educatieonline.md/details?2cca5f93
0a8a430184fccdefef7c6746

1

http://educatieonline.md/details?d31b0757
f469402896c92dd3d04d23a2

1

http://educatieonline.md/details?c2ad4ad4
22a2404b9bba1cd84230e01e1Repere metodologicede organizare a procesului
educaţional la disciplina școlară

1

Geografia mediului, manual pentru
clasa XII-a, I. Codreanu, S.
Roșcovan, Bons Offices, 2015.
http://educatieonline.md/details?ce6742bb
ba4241d79314c1ad306509e31
Test complex
MEDIUL GEOGRAFIC. CALITATEA,VALORIFICAREA ȘI PROTECŢIA MEDIULUIAERIAN ȘI ACVATIC
Unitatea de învățare: CALITATEA, VALORIFICAREA ȘI PROTECŢIA MEDIULUI ÎN LUME ȘI ÎN REPUBLICA MOLDOVA
1. Interpretarea realității
geografice prin mijloaceşi limbaje specifice,manifestând interes
pentru dezvoltarea
sustenabilă a mediului;
2. Raportarea realității
geografice la suporturi
statistice, grafice șicartografice, dovedind
spirit analitic și practic;
3. Abordarea unor
situații-problemă ale
mediului local, regional
și global, demonstrând
responsabilitate și
respect față de natură și
societatea umană;4. Investigarea spațiului
geografic prin conexiuniinterdisciplinare, dinperspectiva educaţiei pe
tot parcursul vieții;5. Valorificarea
patrimoniului natural și

Patrimoniu
natural,patrimoniu
cultural
13. Ariile protejate în lume și în Arie naturală
Republica Moldova.
protejată, parcnațional.
14. Patrimoniul mondial UNESCO: Patrimoniu
natural, cultural și mixt. Situri din natural,
Republica
Moldovapelista patrimoniu
Patrimoniului mondial UNESCO.
cultural
15. Calitatea, valorificarea și protecția mediului încomuna/localitatea natală (lucrare practică).

Pagina 22cultural sub aspectsocial, intercultural,
antreprenorial,demonstrând spirit civic

contemporane realizândconexiuni interdisciplinare
5.1. Evaluarea patrimoniului
natural și cultural din perspectiva
dezvoltării sustenabile
5.2. Realizarea proiectelor devalorificare rațională apatrimoniului natural și cultural
din perspectiva dezvoltării
sustenabile

1.1. ;1.3.; 2.1.; 2.3.; 3;1; 3.2.;
4.1.; 5;1. ; 5.2.;

Competențe specifice
1. Interpretarea realității
geografice prin mijloaceşi limbaje specifice,manifestând interes
pentru dezvoltarea
sustenabilă a mediului;
2. Raportarea realității
geografice la suporturi
statistice, grafice șicartografice, dovedind
spirit analitic și practic;
3. Abordarea unor
situații-problemă ale
mediului local, regional
și global, demonstrând
responsabilitate și
respect față de natură și
societatea umană;4. Investigarea spațiului
geografic prin conexiuni

geografie în anul de studii 20212022 (Anexa 3)

16. Evaluare sumativă la unitatea de învățare:1
Test complex
CALITATEA, VALORIFICAREA ȘI PROTECŢIA
MEDIULUI ÎN LUME ȘI ÎN REPUBLICA
MOLDOVA
Unitatea de învățare „PROBLEMELE GLOBALE ALE LUMII CONTEMPORANE”
Unități de competență
Unități de conținut
NoțiuniNr
Da Surse web/ bibliograficeoreta
1.1. Explicarea unei realități
http://educatieonline.md/details?392ca67e
1
17.
Modificările
climatice, modificări
spațiale investigate (direct sau
a83841ef84b54c146f629b9ddespădurirea și deşertificarea la nivel climaticeindirect) prin utilizarea corectă a global, regional și local.
globale,limbajului geograficdeşertificare
Geografia mediului, manual pentru clasa
1
18. Poluarea mediului sub aspect
1.2. Ierarhizarea elementelor,
XII-a, I. Codreanu, S. Roșcovan, Bons
global și local.
proceselor şi fenomenelor
Offices, 2015.
realităţii geografice după diferite 19. Asigurarea societății umane cu criză energetică 1
http://educatieonline.md/details?a01b6003
criterii
resurse naturale la nivel mondial și în
63ab4846ae78b2861cb756b7
Republica Moldova.
1.3. Argumentarea relaţiilor
20. Asigurarea cu apă potabilă la nivel
http://educatieonline.md/details?ed66ba10
1
dintre elemente, procese și
mondial și local.
1b3644009af902c43d28d2c8
fenomene geografice prin
21. Problema demografică și a
http://educatieonline.md/details?ed66ba10
1
mijloace şi limbaje specificemigrației populației la nivel mondial și
1b3644009af902c43d28d2c8
în Republica Moldova.
2.3. Aprecierea realității
22. Problema alimentară la nivel malnutriţie
http://educatieonline.md/details?ed66ba10
1
geografice investigate prinmondial și în Republica Moldova.
1b3644009af902c43d28d2c8
aplicarea suporturilor statistice,
23. Globalizarea și impactul ei asupra globalizare
1
grafice și cartografice
Republicii Moldova.
24. Hazardurile naturale şi antropice la hazard natural,
http://educatieonline.md/details?c4ef3180
13.1. Argumentarea soluțiilor la
nivel mondial și în Republica Moldova. hazard antropic
49d64878ab74af0769c330e6
situațiile-problemă ale lumii
http://educatieonline.md/details?99faa0fd4
contemporane546491ca218addd88f577e3
Pagina 23

interdisciplinare, dinperspectiva educaţiei pe
tot parcursul vieții;5. Valorificarea
patrimoniului natural și
cultural sub aspectsocial, intercultural,
antreprenorial,demonstrând spirit civic

3.2. Proiectarea unor acțiuni desoluționare a situațiilor-problemă
ale lumii contemporane înfuncție de dinamica acestora
4.2. Investigarea spațiului
geografic aplicând conexiuniinterdisciplinare
5.1. Evaluarea patrimoniului
natural și cultural din perspectiva
dezvoltării sustenabile
5.2. Realizarea proiectelor devalorificare rațională apatrimoniului natural și cultural
din perspectiva dezvoltării
sustenabile
1.1.;1.2. 1.3.; 2.3.; 3.1.; 3.2.; 4.2.
5.1.; 5.2.

1. Interpretarea realității
geografice prin mijloaceşi limbaje specifice,manifestând interes
pentru dezvoltarea
sustenabilă a mediului
3. Abordarea unor
situații problemă ale
mediului local, regional
și global, demonstrând
responsabilitate și
respect față de natură și
societatea umană
4. Investigarea spaţiului
geografic prin conexiuniinterdisciplinare, dinperspectiva educaţiei pe

25. Decalajele social-economice dintre
statele înalt dezvoltate şi cele în cursde dezvoltare.

1

http://educatieonline.md/details?5eb83607
17f147cab5cdd1bfe2fef9b0

conflict
geopolitic

1

Studii de caz: Rolul ONU în
reglementarea problemelor globale alelumii contemporane și ale Republicii
Moldova.
Rolul OSCE în asigurarea securității
regionale.

27. Evaluare sumativă la unitatea de învățare:1

Test complex

26. Conflictele geopolitice și pacea pe
Terra. Problema terorismului.

„PROBLEMELE GLOBALE ALE LUMIICONTEMPORANE”

Unitatea de învățare „DEZVOLTAREA SUSTENABILĂ ÎN LUME ȘI ÎN REPUBLICA MOLDOVA”-Dezvoltare sustenabilă. Baia Mare, 2017.
1.1. Explicarea unei realități
dezvoltare
1
28. Dezvoltarea sustenabilă:Broșură realizată în cadrul proiectului YOUthspațiale investigate (direct sausustenabilă
caracteristici generale.
Marketing policy makers for sUSTainable
indirect) prin utilizarea corectă adevelopment
limbajului geografic
https://ec.europa.eu/programmes/erasmus3.1. Argumentarea soluțiilor laplus/project-result-content/7a4dddc5-b4322
situațiile-problemă ale lumii
29-30. Dezvoltarea sustenabilă în
41e1-98abcontemporane
lumea contemporană și în
4fcf80a99e0a/YouMUST_RO_Dezvoltare%2
3.2. Proiectarea unor acțiuni de0sustenabila.pdf
Republica Moldova.
soluționare a situațiilor-problemă
-Sîrbu, Rodica. Ghid metodologic pentru
ale lumii contemporane îndesfăşurarea lucrărilor practice la disciplinafuncție de dinamica acestora
Dezvoltare Durabilă / Sîrbu Rodica, Cujbă
2
4.1. Evaluarea realității
31-32. Rolul educației geografice
Vadim, Corman Iulia; Ministerul Educaţiei,geografice a lumii
în dezvoltarea sustenabilă.
Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova,
contemporane realizând
Universitatea Agrară de Stat din Moldova,
conexiuni interdisciplinare
Facultatea Cadastru şi Drept. – Chişinău : S. n.,
4.2. Investigarea spațiului
2021 (Tipogr. UST). – 67 p. ISBN 978-99751
33. Rolul Uniunii Europene în
geografic aplicând conexiuni
76-331-8 (PDF).
Pagina 24

tot parcursul vieții.
5.Valorificarea
patrimoniului natural și
cultural sub aspectsocial, intercultural,
antreprenori al,demonstrând spirit civic

interdisciplinare
5.1. Evaluarea patrimoniului
natural și cultural din perspectiva
dezvoltării sustenabile
5.2. Realizarea proiectelor devalorificare rațională apatrimoniului natural și cultural
din perspectiva dezvoltării
sustenabile

dezvoltarea sustenabilă a lumii
contemporane.

1.1. 3.1.3;2;4.1; 4.2;5.1; 5.2

34. Evaluare sumativă la unitatea deînvățare: „DEZVOLTAREA

https://drive.google.com/file/d/11VsYFpHiP
HWhrFRi4WCkrrkSSEE4Ryru/view-Obiectivele de dezvoltare durabilă
https://mecc.gov.md/sites/default/files/obiecti
vele_de_dezvoltare_durabila.pdf-Adaptarea Agendei 2030 de dezvoltare
durabilă la contextul Republicii Moldova.
2017.
https://www.md.undp.org/content/moldova/
ro/home/sustainable-developmentgoals.html
https://www.md.undp.org/content/moldova/
ro/home/library/search.html?q=&tagid=topi
cs%3Amdg-sdg
https://www.md.undp.org/content/moldova/
ro/home/library/sdg/na_ionalizarea-agendeide-dezvoltare-durabil-in-contextulrepubl/na_ionalizarea-indicatorilor-pentruobiectivele-de-dezvoltare-du.html
https://www.md.undp.org/content/moldova/
ro/home/library/sdg/na_ionalizarea-agendeide-dezvoltare-durabil-in-contextulrepubl/ghid-privind-na_ionalizareaobiectivelor-de-dezvoltare-durabil.html
https://www.md.undp.org/content/moldova/
ro/home/library/sdg/na_ionalizarea-agendeide-dezvoltare-durabil-in-contextulrepubl/adaptarea-agendei-2030-dedezvoltarea-durabil-la-contextul-repub.html
Dezvoltare durabilă – abordări teoreticometodologice
http://www.bjs.ro/Document_Files/Documen
te/00000161/6k3d8_concepte%20ale%20dez
voltarii%20durabile.pdf

1

Test complex

SUSTENABILĂ ÎN LUME ȘI ÎN
REPUBLICA MOLDOVA”

Pagina 25