REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂCHIMIE
ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022Chișinău, 2021
1

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAŢIONALLA DISDCIPLINA ȘCOLARĂ CHIMIE
ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
I.

Planul cadru de învăţământ: reper obligatoriu în proiectare

Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobat anual, asigură cadrul
educaţional necesar pentru formarea personalităţii cu spirit de iniţiativă, capabile de autodezvoltare,care demonstrează independenţă de opinie şi acţiune, este responsabilă, deschisă pentru dialogul
intercultural în contextul valorilor naţionale şi internaţionale. Planul-cadru trebuie să asigurefiecărui elev/eleve oportunităţi de formare şi dezvoltare a unui sistem de competenţe suficiente
pentru a accede la următoarele niveluri de învăţământ.
Învăţământul gimnazial
Conform planului – cadru pentru învăţământul gimnazial, aprobat prin ordinul Ministerului
Educației, Culturii şi Cercetării nr. 200 din 26 februarie 2021, în anul şcolar 2021-2022 pentru
predarea chimiei în clasa a VII-a este planificată o oră pe săptămână, iar în clasele a VIII-a şi a IX-a
- câte 2 ore pe săptămână.
Învăţământul liceal
Studierea chimiei în licee se va efectua conform planului-cadru de învăţământ pentru anulşcolar 2021-2022, aprobat prin ordinul Ministerului Educației, Culturii şi Cercetării nr. 200 din 26
februarie 2021, după cum urmează în tabelul de mai jos.
Numărul de ore prevăzut pentru studierea chimiei conform modelelor prezentate în Planul
cadru menționat corespunde profilurilor, după cum urmează:Profil real
Clasa a Х-a - 3 ore
Clasa a ХI-a - 2 ore
Clasa a ХII-a - 3 ore

Profil umanistic

Profilurile
Arte și Sport

Clasa a Х-a - 1 oră
Clasa a ХI-a - 1 oră
Clasa a ХII-a - 1 oră

Clasa a Х-a - 1 oră
Clasa a ХI-a - 1 oră
Clasa a ХII-a - 1 orăNotă: Conform Planului cadru menţionat (pag. 8), clasele pot fi divizate în învăţământul liceal
la Chimie (la lucrări practice, profil real: clasa a X-a - 6 ore, clasa a XI-a – 3 ore şi
clasa a XII-a – 9 ore) dacă în clasă sunt 25 şi mai mulţi elevi.

II.

Implementarea curriculumului la chimieÎn scopul asigurării calităţii procesului educaţional la chimie în învăţământul gimnazial şi liceal,în anul de studii 2021-2022 în clasele a VII-IX și, respectiv, în clasele X-XII se va implementa
Curriculumul la disciplina Chimia, ediția 2019, aprobat prin ordinul MECC nr. 906 din 17 iulie
2019 Cu privire la aprobarea materialelor prezentate la CNC.
În conformitate cu recomandările Ministerului Educaţiei, Culturii şi Cercetării sunt propuse
elevilor discipline opţionale, luând în considerare interesele elevilor, posibilităţile şi particularităţile
instituţiei de învăţământ şi a localităţii.

2

Disciplinele opţionale contribuie la realizarea potenţialului individual al elevului/elevei, laparticiparea lor activă în formarea propriului traseu de învăţare, contribuie la extinderea şidezvoltarea capacităţilor sale cognitiv-creative, la ghidarea în cariera profesională.
Pe pagina WEB a Ministerului Educaţiei, Culturii şi Cercetării https://mecc.gov.md suntpropuse o serie de discipline opţionale, inclusiv specifice şi chimiei, pentru aria curriculară
„Matematică şi ştiinţe”, la care sunt elaborate şi aprobate curricula respective: Chimia şi explorarea mediului (cl. X - XII, profilurile real, umanist, arte şi sport)
http://edu.gov.md/sites/default/files/proceduri_2015-achizitii_0.pdf;
 Educaţie ecologică (cl. I - XII)
http://edu.gov.md/sites/default/files/curriculum_educ_ecol._i-xii.pdf;
 Educaţie pentru sănătate (cl. V-XII)
http://edu.gov.md/sites/default/files/curriculum_educ.pt_sanatate_final_redactat_03.09.2015_v.1.pdf
 Produsele chimice şi securitatea personală (cl. a VIII-a)https://mecc.gov.md/sites/default/files/cnc14curriculum_produsele_chimice_si_securitatea_
personala.pdf
Instituţia de învăţământ poate propune şi alte discipline opţionale din Planul cadru deînvăţământ (http://mecc.gov.md; EDUCAŢIE / Învăţământul general / Acte normative /Curriculum).

III.

Recomandări privind proiectarea didactică

Procesul educaţional la chimie va continua cu orientarea spre formarea la elevi a competenţelor
specifice din cadrul curriculumului la disciplina Chimie, ediția 2019.
Proiectele didactice de lungă durată (proiecte didactice anuale) şi proiectele didactice descurtă durată (proiecte zilnice ale lecțiilor de chimie) vor fi elaborate de către cadrele didactice înbaza Curriculumului la disciplina Chimie (ediția 2019), având la dispoziție și ghidurile respective
elaborate pentru gimnaziu și pentru liceu.
Proiectarea didactică de lungă durată va presupune o perspectivă îndelungată asuprapredării-învăţării-evaluării disciplinei Chimia, ținând cont de corelarea competenţelor specifice,unităților de competențe, unităților de conținut și activităților de învățare, precum și a strategiilor
didactice şi a timpului.
La proiectarea didactică de lungă durată se va ține cont de următorul algoritm:a) determinarea/precizarea competenţelor specifice şi unităților de competențe ce seformează prin unitățile de conținut respective;b) analiza resurselor;c) elaborarea strategiilor didactice;d) evaluarea;e) prevederea locului și orelor pentru generalizare/repetare/evaluare (inițială, sumativă peunități de conținut/semestriale).
Succesiunea unităților de învățare şi numărul orelor este recomandată, prin urmare cadrul
didactic poate efectua unele schimbări necesare în consecutivitatea conținuturilor și repartizarea
orelor. Cu toate acestea, este necesar de abordat cu atenție și în mod strategic aceste schimbări
pentru a atinge finalitățile principale - formarea eficientă a competențelor specifice proiectate în3

corespundere cu relațiile interne, logica științifică a disciplinei Chimie și conținutul altor discipline
corelate.
Profesorii pot opta pentru diverse modele ale proiectărilor didactice de lungă durată conform
ghidurilor de implementare a Curriculumului la disciplina Chimie.
Dar în toate cazurile profesorii de chimie vor ține cont de anumite rubrici obligatori, după cum
urmează: Data Numărul de ordine a lecției
 Unități de competențe
 Unități de conținuturi
 Evaluarea
 Notă/note.
Alte rubrici suplimentare pot fi incluse la discreția profesorului.
Se recomandă a fi dezvoltate elevilor competenţele-cheie/ transversale, precum: respectarea
igienei proprii, asumarea responsabilităților, comunicarea interculturală, respectarea dreptului laopinie etc. în învățământul gimnazial şi suplimentar pentru liceu, educație pentru calitate, educație
pentru o carieră de succes, activitatea antreprenorială etc.
Demersul proiectării didactice a unei lecții constituie un act de creație a profesorilor, prin carese imaginează și se construiesc etapele ei principale dar și cele detaliate.
Proiectul lecției moderne are un caracter orientativ, o structură flexibilă, asupra căreia își pune
amprenta cadrul didactic. Acesta prezintă un scenariu concret, care poate fi realizat sub formă detabel sau oricare altă formă.
În practica educațională nu există un model unic de proiect de lecție/activitate didactică.
În realizarea demersului educațional fiecare profesor este în drept să-şi aleagă tipul lecțiilor.
Dar în toate cazurile se vor respecta următoarele cerințe didactice: Corespunderea/corelația clară cu unitățile de competență și cu obiectivele lecției.
 Determinarea conținuturilor optime ale lecției.
 Selectarea celor mai raționale tehnici și metode, mijloace de instruire, stimulare și control înraport cu natura conținutului. Același conținut poate fi predat diferit: într-o formă de-a gataconstruită sau printr-o manieră de solicitare activă.
 Diversificarea metodelor și tehnicilor pentru a evita surmenajul, monotonia și plictiseala.
Contează mult numărul optim de metode utilizate (se recomandă 3-4), accentul fiind pus pe
integrarea lor.
 Coordonarea metodelor, antrenând diferite forme de organizare (frontal, în grup, perechi sau
individual) amplificând caracterul lor formativ.
Pentru facilitarea procesului de implementare a Curriculumului la Chimie, ediția 2019, în anexă
se prezintă un model de proiectare didactică de lungă durată la chimie pentru clasa a IX-a;
se propun algoritmi/modele de realizare a proiectelor, pe care urmează să le realizeze elevii în
cadrul învățării bazate pe proiecte (anexe). Pentru realizarea proiectelor pot fi selectate temealternative, în acest caz vor fi elaborați algoritmi și criterii de evaluare corespunzătoare.

4

IV.

Recomandări de utilizare a manualelor școlare în procesul de
implementare a curriculumului la chimie

Pentru implementarea curriculumului la chimie în clasele VII-IX și X-XII în anul precedent destudii au fost puse la dispoziție manuale școlare revizuite pentru clasele VII-VIII și X-XI.
În acest an de studii, manualul de chimie pentru clasa a IX-a este în proces de revizuire, de aceea
cadrele didactice vor utiliza la începutul anului manualul Chimia a IX-a, ediția 2016, editura ARC,
adaptându-l la Curriculumul la Chimie, ediția 2019, inclusiv, pentru anumite unități de învățare și
manualul Chimia a VIII-a , ediția 2019.
În comparație cu Curriculumul, ediția 2010, la clasa a IX-a,ediția 2019, s-au exclus următoareleunități de conținut: determinarea gradului de oxidare în baza formulei chimice; alcătuirea
formulelor în baza gradului de oxidare; structura metalelor; legea lui Avogadro. A fost revizuit
modul de studiere a compușilor organici ai carbonului. Se studiază compușii organici ai carbonului
cu importanță practică în activitatea cotidiană: metan, propan, butan, alcool etilic, acid acetic,
polietilenă, cauciuc (formula moleculară, proprietăți fizice, utilizarea în activitatea cotidiană și
proprietățile chimice, care argumentează utilizarea). Pentru substanțele organice nu se studiază
formulele de structură, metodele de obținere, accentul se pune pe utilizarea practică a compușilor
studiați și regulile de securitate în timpul lucrului cu substanțele
indicate.
Curriculum 2019, unități de învățare
1. Legea Periodicității și Sistemul
Periodic
2. Soluțiile și disocierea electrolitică
3. Metalele și compușii lor cu
importanță practică
4. Nemetalele și compușii lor cu
importanță practică
5. Chimia și progresul modern

Manuale utilizate
Manualul Chimia a IX-a, ediția 2016,
editura ARC
Manualul Chimia a VIII-a, ediția 2019,
editura ARC
Manualul Chimia a IX-a, ediția 2016,
editura ARC
Manualul Chimia a IX-a, ediția 2016,
editura ARC
Manualul Chimia a IX-a, ediția 2016,
editura ARC

Pentru implementarea curriculumului în clasa a XII-a se va utiliza manualul de chimie pentru clasa
a XII-a, editura ARC, cu adaptare la Curriculumul la Chimie, ediția 2019.
Manualele școlare la disciplina Chimia sunt disponibile în format electronic la link-urile:
http://ctice.gov.md/manuale-scolare și http://profesor.md/manuale-scolare-online-clasa-i-xii/.
V. Recomandări cu privire la evaluarea rezultatelor şcolare
Evaluarea rezultatelor școlare influențează considerabil calitatea procesului educaţional.
Profesorii de chimie vor pune accentul pe caracterul pozitiv şi dinamic al evaluării, prin stabilirea
progresului în formarea şi dezvoltarea de competenţe. În contextul reformei curriculare și în
conformitate cu Cadrul de referință al Curriculumului Național (ediția 2017), evaluarea nivelului deformare și dezvoltare a competențelor școlare trebuie să se axeze pe următoarele principii
5

fundamentale:
1. Evaluarea este un proces permanent, o dimensiune esențială a procesului educaţional şi opractică efectivă în instituția de învăţământ şi în sistemul educaţional național.
2. Activitatea didactică modernă trebuie concepută simultan ca activitate de predare-învăţare evaluare.
3. Evaluarea stimulează învățarea, formarea și dezvoltarea competențelor.
4. Evaluarea nu trebuie să-i inhibe ori să-i demotiveze pe actorii procesului educaţional, ci
dimpotrivă, să-i încurajeze şi să-i stimuleze în realizarea obiectivelor preconizate.
5. Evaluarea se axează pe necesitatea de a compara pregătirea elevilor cu obiectivele specificefiecărui domeniu educaţional şi cu cele operaționale ale fiecărei activități didactice.
6. Evaluarea se fundamentează pe standarde educaţionale de stat (standarde de eficiență aînvățării) - obiective orientate spre formarea competenţelor (ce va şti, ce va şti să facă şi
cum va fi elevul/eleva) la finele procesului educaţional.
7. Evaluarea implică utilizarea unei mari varietăți de forme, metode şi procedee (tradiționale şi
moderne).
8. Evaluarea este un proces reglator, care determină calitatea activităților educaţionale.
9. Evaluarea trebuie să-i conducă pe elevi spre o autoevaluare, o autoapreciere corectă şi spre oîmbunătățire continuă a performanțelor obținute.
În procesul evaluării este necesară diversificarea instrumentelor de evaluare: observarea
sistematică a activității şi comportamentului elevului/elevei, studiul de caz, evaluarea asistată decalculator, investigația, proiectul, portofoliul etc. Se recomandă aplicarea formelor diferite deevaluare, autoevaluare, evaluare colectivă şi în grup. Formele de evaluare vor fi alese în dependenţă
de obiectivele planificate şi de specificul materialului studiat. Este importantă aplicarea sarcinilor
de integrare a cunoștințelor din diferite compartimente ale cursului de chimie, precum şi formarea
sistematică a deprinderilor elevilor de a opera cu instrumentele moderne de evaluare: fișe, grile(pentru înregistrarea progresului elevului/elevei), lucrări de creație (pentru identificarea unor
elemente de performanță ale elevilor), teste docimologice de generație nouă (cu sarcini complexe,cu răspuns deschis, itemi nestructurați şi structurați, care vizează anumite competenţe-sinteză) etc.
Evaluarea activităților experimentale reprezintă o componentă importantă a învăţării
disciplinei Chimia şi o forma experimentala de control şi apreciere a cunoștințelor chimice, adeprinderilor speciale.
Modalitățile prin care un profesor de chimie poate evalua astfel de activităţi sunt:a) observarea activității elevilor în timpul realizării sarcinii şi notarea fiecărui elev;b) compararea activității elevilor cu algoritmului acţional realizat de profesor înaintea lucrării;c) analiza raportului întocmit/scris de elev în urma activității practice;d) evaluarea activității experimentale.
În acest context, profesorul are dreptul de a nu introduce pentru toți elevii, în catalog, rezultatele
evaluării lucrărilor practice, ci doar grupelor de elevi, care au fost monitorizate, în așa fel ca înrezultatul a câteva lucrări practice toți elevi din clasă să fie apreciați cu note.
Evaluările inițiale sunt la discreția profesorului și rezultatele acesteia nu se trec în catalog șiservesc ca repere pentru măsurarea progresului elevilor.
Planificarea evaluărilor sumative într-un an de studii se realizează luând în considerarenumărul de ore la disciplină, profilul, nivelul grupului de elevi etc. Numărul de evaluări sumative
obligatorii pe perioada unui semestru la o disciplină școlară este egal cu numărul unităților deînvățare/unităților de conținut, dar nu mai mic de doi. Evaluarea sumativă pe unitatea de învățare
care finalizează anul studii în clasele VIII-XI și XII (real) se efectuează la discreția profesorului.
6Dacă profesorul realizează o evaluare sumativă pe module/unități de învățare, pentru a nu
admite suprasolicitarea elevilor nu este necesar de a efectua o evaluare finală suplimentară pentru
semestru.
În acest an de studii Planul-cadru prevede în învățământul liceal diferite modele de organizare atezelor semestriale și termenii de realizare a acestora (a se vedea pag. 5, 45-50 din Planul-cadru).
La treapta liceală, la finele semestrelor, în cazul administrării tezelor semestriale la disciplina
Chimie de către Ministerul Educației, Culturii și Cercetării, nu vor fi desfășurate suplimentar șilucrări de evaluare sumativă, astfel, se va evita suprasolicitarea elevilor.
VI. ASPECTE SPECIFICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA CHIMIE ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
Realizarea procesului educațional în anul de studii 2020 – 2021 a fost marcat, în continuare, desituația de criză provocată de pandemia Covid -19 care a generat în regim de urgență o reorientare aîntregului sistem educațional de la instruirea tradițională la cea la distanță/online, dar și în sistem
mixt și cu prezență fizică, solicitând competențe și instrumentarii noi, implicândelaborări/modificări/adaptări atât a strategiilor de transmitere a conținuturilor, cât și a celor deorganizare/monitorizare/evaluare a procesului de învățare, impunând necesitatea sporirii esențiale a
gradului de implicare a tuturor actorilor educaționali: elevilor, profesorilor, părinților. E necesar demenționat că aceste schimbări au un caracter ireversibil, dependent de o multitudine de factoriobiectivi și subiectivi, dar în același timp și flexibil în raport cu modalitățile de implementare ce ținde diminuarea consecințelor posibile în cazurile accesului limitat la sursele de instruire și deasigurarea șanselor egale pentru toți elevii. Practic, este solicitată o revizuire/adaptare a fiecărui
element al procesului didactic la situația de învățare în instituția/clasa concretă, începând cuproiectarea didactică și finalizând cu realizarea, validarea și ajustarea acestuia.
În acest context, specificul instruirii/organizării procesului educațional la Chimie în anul destudii 2021-2022 va ține cont de modelul de instruire selectat în anul precedent de fiecare instituție
de învățământ și va prevedea:
DomeniulAcțiuni/Repere

1. Inserția activităților deconsolidare, sistematizare,
recuperare a conținuturilor
curriculare studiate înperioadele organizării
învățământului la distanță
în anul școlar 2020-2021

În funcție de durata realizării procesului educațional la distanță și
posibilitățile instituției, fiecare cadru didactic:• va stabili tipul de acțiuni de consolidare, sistematizare, sau
recuperare în urma unei analize a documentelor curriculare, ținândcont de gradul de realizare a curriculumului pentru această perioadă șide particularitățile grupului de elevi;• va stabili/rezerva o perioadă optimă de timp/ore pentru realizarea
procesului de recuperare/consolidare în funcție de necesitățile elevilor
privind recuperarea sau consolidarea materiei respective;• va elabora și va include în proiectarea de lungă durată un Plan derecuperare/consolidare a materiei de studiu în caz de necesitate;• va înscrie în registrul clasei temele complexe ale acestor lecții/ore în
conformitate cu Planul de recuperare/consolidare și cu numărul de ore
rezervate, indicând în rubrica Note remarca consolidare/recuperare;• va identifica formele de evaluare eficiente pentru stabilirea graduluide formare a competențelor vizate.

72. Comasarea procesuluide predare-învățareevaluare la Chimie dinperspectiva reeșalonării
timpului în vederea
implementării curricula
disciplinare, proiectat
pentru anul de studii 20212022.

• se va realiza individual de către fiecare cadru didactic ținând cont denumărul de ore rezervate conform Planului de recuperare/consolidare;• se vor identifica unitățile de învățare ce pot fi integrate, fără a încălca
logica internă a disciplinei și fără a crea o suprasolicitare a elevilor.

3. Selectarea/adaptarea/
exersarea modalităților deorganizare eficientă aprocesului educațional în
cazul modelului instruirii
la distanță (sincron,asincron, mixt).

• se vor analiza instrumentele digitale de care dispun elevii în ceea ceprivește posibilitatea aplicării lor eficiente în procesul de instruire;• se vor stabili în continuare resursele digitale necesare în concordanță
cu resursele de care dispun elevii/cadrele didactice;• se vor identifica/adapta/ stoca materialele didactice digitale necesare
pentru realizarea eficientă a demersurilor didactice;• se vor elabora/selecta/aplica materiale didactice ținând cont despecificul grupului de instruire, particularitățile de vârstă ale elevilor,de resursele digitale disponibile.

4.
Dezvoltarea/perfecționarea
abilităților de explorare și
de utilizare a mediului
virtual în cazul modeluluide învățare la distanță.

• se va realiza de către cadrele didactice prin intermediul schimbuluide experiență la nivelul comisiilor metodice, prin participarea laseminare/tutoriale/vebinare de instruire etc.;• fiecare cadru didactic va solicita conducerii instituției de învăţământ
dotarea respectivă pentru continuarea unor activităţi de instruire ladistanță.

În scopul asigurării continuității și eficienței procesului de instruire, odată cu punerea în aplicare aoricărui model de instruire se recomandă o abordare integrată a următoarelor acțiuni
complementare:- de revenire în termeni optimi la conținuturile curriculare studiate în anul precedent încontextul aplicării diferitelor modele de învățare pentru o consolidare, sistematizare sau orecuperare a acestora (pentru elevii care nu s-au putut adapta la un mediu nou de învățare
sau au avut acces limitat la sursele de instruire);- de elaborare a modalităților/strategiilor de reorganizare/comasare a conținuturilor
preconizate pentru noul an de studii: pentru a asigura o rezervă de ore necesare pentru
recuperare; pentru a ajusta unitățile noi de conținut la situațiile de învățare raportate la unnumăr mai mic de ore datorită includerii conținuturilor pentru recuperare și la o durată maimică a lecției în comparație cu lecția tradițională;- de proiectare/realizare a situațiilor de învățare interactivă atât pe dimensiunea cognitivă cât
și pe cea acțională, care vizează exersarea diferitor tehnici de învățare
individuală/independentă pentru a asigura formarea/dezvoltarea competențelor de învățare
conștientă și de sine stătătoare.

8Proiectarea concentrică a curriculumului disciplinar în acord cu existența legăturilor
intradisciplinare multiple specifice disciplinei Chimie creează mai multe posibilități/scenarii derealizare a acestor sarcini:- prin acțiuni directe – printr-o consolidare/recuperare intensivă a conținuturilor vizate pe
parcursul unui număr optim de ore (la discreția profesorului) rezervate pentru începutul semestrului
I, finalizând cu Evaluarea inițială;- apoi – prin revenirea tangențială la aceste conținuturi prin valorificarea legăturilor
intradisciplinare relevante cu conținuturile noi.
Din perspectiva pragmatică, cadrul didactic realizează șirul de acțiuni raportându-l la situația
concretă pentru fiecare clasă/grup de elevi:
•
•
•

•
•
•

•

analizează lista noțiunilor/conceptelor/teoriilor fundamentale care au fost proiectate
pentru etapa de instruire anterioară;determină noțiunile/conceptele/teoriile esențiale pentru realizarea unităților de învățare
prevăzute pentru noul an de studii;
proiectează consolidarea/sistematizarea/recuperarea acestora la început de an școlar,
prioritară fiind organizarea lor pe axe cognitive determinate, orientate preponderent peunitățile de competență proiectate în curriculumul disciplinar;stabilește conexiunile posibile dintre noțiunile/conceptele/teoriile respective șiconținuturile noi;
identifică conținuturile ce pot fi integrate în unități-bloc de instruire sau pot fi transpuseîn activități de învățare independentă;operează cu numărul de ore proiectate în curriculumul 2019 la decizia profesorului și/sau
cu cele rezervate în rezultatul comasării conținuturilor noi pentru a realiza activitățile derecuperare;prioritizează o serie de conținuturi curriculare care reprezintă cheia disciplinei Chimie dinclasa concretă, în special în clasele gimnaziale.

A se vedea modele de realizare în Reperele metodologice din anul precedent la link-ul:
https://mecc.gov.md/sites/default/files/_13_chimie_repere_metodologice_2020-2021_ro_final.pdf
Modalități de realizare eficientă a procesului educațional în cazul modelului instruirii ladistanță în anul de studii 2021 – 2022 și exemple de resurse electronice pot fi utilizate din Reperele
metodologice la Chimie din anul precedent la link-ul menționat anterior.

9

VIII. Asigurarea didactică
1. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Chimie,
clasele VII-IX, ediția 2019
2. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Chimie,
clasele X- XII, ediția 2019
3. Planul–cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal anul de studii 2021-2022, editura
Lyceum, Chișinău, 2021
4. Standarde de învăţare eficientă. Chişinău: Editura Lyceum, 2012
5. Ghid de implementare a curiculumului la disciplina Chimie în clasele X-XII, ediția 2019
6. Ghid de implementare a curiculumului la disciplina Chimie în clasele VII-IX, ediția 2019
7. Mihailov E., Velişco N., Cherdivara M. ş. a. Chimia. Ghid de implementare a curriculumului
modernizat la chimie pentru treapta liceală. Chisinau, Editura „Cartier”, 2010
8. Velişco N., Mihailov E. Chimia. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru
treapta gimnazială. Chisinau, Editura „Lyceum”, 2011
9. Dragalina G. (coord.), Druţă V., Cupcinenco V., Ţapcov V. Chimie. Ghid metodologic de
implementare a curriculumului modernizat în învăţămîntul liceal.- Chişinău, Editura Ştiinţa,2007
10. Cadrul de referinţă al Curriculumului Naţional, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.
432 din 29 mai 2017.
11. Pâslaru Vl., Achiri I., Cabac V., Bolboceanu A., Raileanu A., Spinei I. Concepţia evaluării
rezultatelor şcolare. Ministerul Educaţiei şi Tineretului, 2006, www.edu.md
12. Managementul temelor pentru acasă, în învățământul primar, gimnazial și liceal.
Instrucțiune.
AnexălaOrdinul
MECC
nr.
1249
din
22.08.2018.
https://mecc.gov.md/sites/default/files/instructiune_teme_pentru_acasa.pdf
13. Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor școlare, promovarea și absolvirea înînvățământul primar și secundar. Aprobat prin Ordinul ME Nr. 638 din 30 iunie 2016
http://edu.gov.md/sites/default/files/regulament_evaluare_promovare_transfer_2016.pdf
14. Standarde de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituţiile de învăţământ
secundar general, aprobate prin Ordinul nr.193 din 26.02.2019.
15. Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea înînvățământul primar și secundar, anexa la ordinul MECC nr. 70 din 30.01.2020

VIII. Manualele de bază în anul de studii 2021-2022,
propuse de Ministerul Educației și Cercetării
Clasa

Numele autorilor, denumirea manualului

VII

Dragalina G., Velişco N. Chimia: manual pentru clasa a 7-a. Chişinău: ARC, 2020Velişco N. Ghidul profesorului de chimie, clasa a 7-a. Chişinău: Editura ARC, 2012

VIII

Dragalina G., Velişco N., Kudriţkaia S., Pasecinic B. Chimia: manual pentru clasa a8-a. Chişinău: Editura ARC, 2020.
Ghidul profesorului de chimie, clasa a 8-a. Chişinău: Editura ARC, 2019.
10

IX

Dragalina G., Velişco N., Kudriţkaia S., Pasecinic B. Chimia: manual pentru clasa a9-a. Chişinău: Editura ARC, 2016.

XVelişco N., Kudriţkaia S., Chimie: manual pentru clasa a X-a de liceu profil real,
profil umanist. Chişinău: Editura Arc, 2020.

XI

Botnaru M., Roman M. Chimia organică, cl.11. – Chişinău: Editura Lumina, 2020.

XII

Dragalina G., Velisco N., Bulmaga P., Revenco M. Chimia. Manual pentru clasa a12-a. Editura „ARC”, 2017.

Nadejda Velişco, dr. conf.,
Ministerul Educației şi Cercetării
Mariana Goraş, şef adjunct, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei şi Cercetării
Elena Mihailov, profesor, grad didactic superior,
LT „Academician C. Sibirschi”, mun. Chișinău
Maia Cherdivara, profesor, grad didactic superior,
LT „Ion Vatamanu”, or. StrășeniOlga Pîslaru, profesor, grad didactic superior,
LT „Mitropolit Nestor Vornicescu” s. Lozova, r. Strășeni
Tatiana Litvinova, profesor, grad didactic superior,
LT „T. Maiorescu”, Chișinău

11

Anexa 1ÎNVĂȚAREA PRIN PROIECTE
Proiectul nr.1 „Sistemul periodic – alfabetul materiei"
Argument
Cu 152 de ani în urmă, chimistul rus Dmitri Mendeleev şi colegul său german Julius Lothar Meyer
au descoperit în mod independent o legătură sistemică între masa atomică şi proprietățile chimice
ale elementelor. Această dependenţă a fundamentat crearea „Sistemului periodic al elementelorchimice”, numit şi „Tabelul lui Mendeleev”.
În anul 1869 Dmitri Mendeleev a publicat primul tabel periodic recunoscut la nivel mondial. Pentru
a marca înființarea acestui instrument de chimie, UNESCO a declarat 2019 Anul Internațional al
Tabelului Periodic al Elementelor. Potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință şi
Cultură (UNESCO), tabelul periodic al elementelor „este un instrument unic pentru știință carepermite chimiștilor să studieze aspectul şi proprietățile materiei de pe Pământ şi din Univers”.
Formați o echipă cu alți colegi şi realizați împreună un proiect cu tema „Sistemul periodic –alfabetul materiei".
Citiți cu atenție punctele de reper.
Probleme de urmărit
 Istoria descoperirii şi dezvoltării sistemului periodic
 Structura modernă a sistemului periodic
 Elemente create de om în sistemul periodic
 5 elemente chimice cu denumiri ale planetelor, țărilor etc.
 Importanţa sistemului periodic pentru știință
Modalități de realizare• Prezentări PowerPoint • Postere • Referate • Colaje
Modalități de prezentare• Fiecare echipă stabilește modul de prezentare în fața clasei în fața clasei (poate fi un reprezentant
sau o echipă).
• Prezentarea se va face în decurs de 8 min.
Criterii de evaluare• Originalitatea şi importanța subiectelor abordate• Conținutul științific al proiectului• Mesajul transmis de echipă
• Sursele de documentare a proiectului• Încadrarea în timpul acordat prezentării
Proiectul nr.2 „Apa potabilă din Republica Moldova: prezent şi viitor"
ArgumentÎncepând din iulie 2010, Națiunile Unite au declarat ca și drepturi universale ale omului dreptul
la apă în condiții de siguranță și dreptul la servicii de sanitație. Furnizarea de apă potabilă sigură și
asigurarea de servicii eficiente de sanitație reprezintă unele din cele mai mari realizări din domeniul
medical. O alimentare publică cu apă, funcțională și modernă, și un sistem de colectare și epurare aapelor uzate sunt cerințe cheie ale serviciului public și totodată reprezintă o condiție esențială pentru
12crearea unor condiții bune de locuit și pentru asigurarea existenței populației.
În Regiunea Pan-europeană, aproximativ 200 de milioane de oameni depind de sisteme mici dealimentare cu apă potabilă, în special în zonele rurale, mai izolate.
La nivelul Uniunii Europeane se apreciază că cca. 40% din alimentările cu apă de micăcapacitate nu satisfac criteriile de calitate impuse apei potabile, nefiind respectați parametri
microbiologici impuși. În plus, de cele mai multe ori, informațiile/baza de date referitoare lacalitatea apei furnizată de alimentări mici, în deosebi fântâni sau alte tipuri de alimentări caredeservesc mai puțin de 50 de persoane, este insuficientă dacă nu chiar inexistentă.
Formați o echipă cu alți colegi şi realizați împreună un proiect cu tema menționată.
Citiți cu atenție punctele de reper.
Probleme de urmărit Noțiuni despre apă potabilă şi parametrii de calitate a acesteia
 Cadrul normativ privind apa potabilă în Republica Moldova
 Rezervele de apă potabilă şi calitatea acesteia în Republica Moldova Măsuri de protecție a apei potabile .
 Ce poate face școala pentru calitatea apei potabile?
Modalități de realizare• Prezentări PowerPoint • Postere • Referate • Colaje
Modalități de prezentare• Fiecare echipă stabilește modul de prezentare în fața clasei (poate fi un reprezentant sau o echipă).
• Prezentarea se va face în decurs de 8 min.
Criterii de evaluare• Originalitatea şi importanța informației prezentate• Conținutul științific al proiectului• Mesajul transmis de echipă
• Sursele de documentare a proiectului• Încadrarea în timpul acordat prezentării.
Proiectul nr.3 „Istoria unei monede”
Argument
O monedă este o reprezentare a banilor, emisă de obicei, de autoritățile publice dintr-o anumită
jurisdicție. Cea mai veche monedă din lume a apărut în Asia Mică (aproximativ teritoriu Turciei
moderne). Prima monedă era numită „The Lidian Lion” a fost bătută în Lidia în jurul anului 600
I. H,, regat antic. Moneda era făcută din electrum, un aliaj de aur şi argint (55% aur, 43% argint,
2% cupru, urme de plumb şi de fier).
Formați o echipă cu alți colegi şi realizați împreună un proiect cu tema menționată
Citiți cu atenție punctele de reper.
Probleme de urmărit
 Din istoria monedelor în lume
 Istoria monedelor din Republica Moldova
 Compoziția chimică a monedelor de-a lungul istoriei
 Compoziția chimică a celor mai scumpe monede din lume
Modalități de realizare
13• Prezentări PowerPoint • Postere • Referate • Colaje
Modalități de prezentare• Fiecare echipă stabilește modul de prezentare în fața clasei (poate fi un reprezentant sau o echipă).
• Prezentarea se va face în decurs de 8 min.
Criterii de evaluare• Originalitatea şi importanța informației prezentate• Conținutul științific al proiectului• Mesajul transmis de echipă
• Sursele de documentare a proiectului• Încadrarea în timpul acordat prezentării
Proiectul nr.4 „Recordurile nemetalelor şi ale compușilor lor
Argument
Anual consumul mondial de hidrogen constituie peste 500 miliarde metri cubi în diverse scopuriși în diferite domenii. Oxigenul este un gaz, este absolut esențial pentru viața umană. Sulful este
apreciat pentru proprietățile sale medicale, iar compușii acestuia sunt ingrediente importante înmulte soluții chimice și farmaceutice. Clorul este un puternic dezinfectant. Este folosit pentru
purificarea apei pentru băut și pentru umplerea piscinelor.
Formați o echipă cu alți colegi şi realizați împreună un proiect cu tema menționată.
Citiți cu atenție punctele de reper.
Probleme de urmărit
 Alegeți 5 nemetale și stabiliți compușii lor de importanță practică; Descrieți importanța nemetalelor selectate și a compușilor lor;
 Stabiliți și descrieți câte un record pentru fiecare nemetal sau compus selectat (total 5
recorduri); Stabiliți un nemetal care vă simbolizează echipa, enumerați proprietățile care vă aseamănă.
Modalități de realizare• Prezentări PowerPoint • Postere • Referate • Colaje
Modalități de prezentare• Fiecare echipă stabilește modul de prezentare în fața clasei (poate fi un reprezentant sau o echipă).
• Prezentarea se va face în decurs de 8 min.
Criterii de evaluare• Originalitatea şi importanța informației prezentate• Conținutul științific al proiectului• Mesajul transmis de echipă
• Sursele de documentare a proiectului• Încadrarea în timpul acordat prezentării.

14

Anexa 2
MODEL DE PROIECT DIDACTIC DE LUNGĂ DURATĂLA DISCIPLINA CHIMIE
CLASA A IX-A

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI(2 ore pe săptămână)Din eleTotal ore

Nr.

Predare-învățare

Lucrări practiceEvaluări sumative

66

58

3

5

Unități de învățare/module1.

Legea Periodicității şi Sistemul Periodic alelementelor chimice

8

7

2.

Soluțiile și disocierea electrolitică

7

5

1

1

3.

Metalele și compușii lor cu importanță practică

17

15

1

1

4.

Nemetalele și compușii lor cu importanță practică

29

26

1

2

5.

Chimia și progresul modern

5

5

1

Notă. Simbolurile și abrevierile utilizate:
E – evaluare (I - inițială: F – formativă; Ex – a deprinderilor experimentale; S – sumativă; TF – test formativ; TS - test sumativ);
Ex – exercițiu; ACr– activitate creativă; ExLab – experiență de laborator; LP – lucrare practică; JD – joc didactic; RPr – rezolvarea problemelor.
La sfârșitul clasei a IX-a, elevul / eleva poate:

opera, în diferite situații de comunicare, cu elemente de limbaj chimic: Legea Periodicității, Tabelul Periodic, oxidant și reducător, electrolit, neelectrolit, disociere
electrolitică, electrolit tare/slab, reacții ionice, ecuație ionică completă, ecuație ionică redusă, metal alcalin, aliaj, coroziune, amfoteritate, îngrășământ mineral, aditiv alimentar,
15

volum molar, halogen, adsorbție, compuși organici ai carbonului;caracteriza comparativ: substanțele anorganice și procesele chimice utilizate în diferite domenii ale activității umane, conform unui algoritm;
elementele chimice, substanțele simple și compușii lor conform poziției elementelor chimice în Tabelul Periodic; metalele și nemetalele conform algoritmului: poziția în tabelul
periodic, rolul biologic, răspândirea în natură, proprietățile fizice, chimice, obținere, utilizarea, compușii cu importanță practică;
modela: prin ecuații chimice disocierea electrolitică a acizilor tari, bazelor alcaline și sărurilor neutre; prin ecuații moleculare și ionice reacțiile de schimb ce
caracterizează proprietățile chimice, obținerea metalelor și nemetalelor, compușilor metalelor, legăturile genetice dintre metale și compușii lor, nemetale și compușii lor;rezolva: probleme de calcul în baza formulelor chimice, utilizând noțiunile: cantitatea de substanță, masă molară și volum molar; probleme de calcul în baza ecuațiilor
chimice pentru a determina cantitatea de substanță/masa/volumul unei substanțe, cunoscând cantitatea de substanță/masa/volumul altei substanțe; probleme ce vizează
proprietățile, obținerea, utilizarea metalelor / nemetalelor și a compușilor lor cu importanță practică;
explica: proprietățile chimice ale metalelor/nemetalelor în baza ecuațiilor chimice; variația periodică a proprietăților metalice/nemetalice ale elementelor chimice dinperioadele I-III în baza Legii Periodicității;
identifica ionii prezenți în soluțiile/preparatele utilizate în activitatea cotidiană în baza etichetelor produselor;
investiga experimental, respectând regulile de securitate: condițiile de realizare a reacțiilor de schimb ionic; reacțiile de identificare a ionilor, a oxidului de carbon(IV); proprietățile metalelor/nemetalelor și a compușilor lor;elabora și prezenta proiecte creative, în mod independent sau prin colaborare în echipă/grup, referitor la: importanța Legii Periodicității și a Tabelului Periodic; soluții
și reacții de schimb ionic; importanța și utilizarea metalelor, compușilor metalelor și aliajelor, nemetalelor/compușilor lor în viața omului; valoarea chimiei ca știință și artă,manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:corectitudine și deschidere în utilizarea limbajului chimic;

curiozitate și creativitate în caracterizarea substanțelor și proceselor chimice;perseverență și responsabilitate în luarea deciziilor la rezolvarea problemelor;
exigență pentru normele de securitate personală şi socială; responsabilitate față de sănătatea personală și grijă față de mediu.

Produse de învățare recomandate pentru toate unitățile de învățare:







enunț argumentat notat sau formulat;întrebare cauzală formulată;algoritm elaborat;
exercițiu rezolvat; ecuație chimică alcătuită;fișă de lucru completată;schemă de transformări chimice elaborată/completată/realizată; problemă rezolvată pe baza algoritmilor studiați / prin aplicareaalgoritmilor în situații noi; lucrare practică / experiență de laborator / experiență de laborator
digitală realizată conform instrucțiunilor; raport de activitate experimentală elaborat;
 joc didactic realizat; proiect elaborat și prezentat;
 test de evaluare formativă/sumativă rezolvat.

1. Legea Periodicității şi Sistemul Periodic al elementelor chimice (7+1 ore)
(7 ore – predare – învățare; 1 oră – evaluare sumativă)16

Unități de competențe

Nr. lecț.
data

1.1 Operarea, în diferite 1/1
situații de comunicare,cu noțiunile ce se referă
la: Legea periodicității,Sistemul Periodic,
oxidant, reducător, grad 2/2
de oxidare în diferite
situații de comunicare.
1.2 Caracterizarea
comparativă aelementelor chimice,
substanțelor simple și acompușilor lor conformpoziției elementelorchimice în Sistemul
Periodic.

Unități de conținut/
Tema lecției
Regulile de securitate înlaboratorul școlar dechimie, în lucrul cu
substanțele și utilajul
chimic.
Sistemul Periodic șistructura atomului.

3/3Noțiuni de oxidant și
reducător. Gradele deoxidare.

4/4

Legea Periodicității.
Schimbarea periodică aproprietăților metalice şinemetalice, de reducător
și oxidant pentru
elementele chimice dinperioadele I-III.
Caracteristicile
elementelor chimice
conform poziției în
Sistemul Periodic.

1.3 Exemplificarea înbaza Legii Periodicității
a variației periodice a
proprietăților
elementelor chimice:
metalice, nemetalice, de
5/5
reducător, de oxidant.
1.4 Rezolvarea
problemelor în bazaecuațiilor chimiceutilizând corelațiile
dintre cantitatea desubstanță și masa
substanței.
1.5 Elaborarea și
6/6prezentarea unui proiect

Seriile genetice ale
metalelor și

Activități și produse de învățare

Evaluare

Instructaj: Respectarea regulilor de securitate în laboratorul școlar de chimie, în lucrul
cu substanțele și utilajul chimic.
Ex: Formularea întrebărilor cauzale privind regulile de securitate în laboratorul școlar dechimie, în lucrul cu substanțele și utilajul chimic și a răspunsurilor la ele.
JD în baza regulilor de securitate: „Ce s-ar întâmpla dacă…?”EF

Ex: •Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunileEFchimice noi.
• Compararea în baza Sistemului Periodic a elementelor chimice, a substanțelor simple și
a compușilor lor.
• Corelarea în baza Sistemului Periodic a structurii atomului cu caracterului
metalic/nemetalic al elementului chimic.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunileEFchimice noi.
• Corelarea, în baza Sistemului Periodic, a caracterului metalic/nemetalic, dereducător/oxidant ale elementului chimic cu compoziția/proprietățile substanței
simple/a compușilor lui.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunileEFchimice noi.
• Deducerea schimbării periodice a proprietăților metalice/ nemetalice, dereducător/oxidant a elementelor din perioadele I-III și explicarea Legii Periodicității.
• Aranjarea elementelor/substanțelor propuse în ordinea creșterii/ micșorării proprietăților
metalice/nemetalice, de reducător/oxidant.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunilechimice noi.
• Completarea fișelor de caracterizare a elementelor chimice/compușilor lor în baza
algoritmului: simbolul chimic, denumirea elementului, perioada, grupa, subgrupa
principală/ secundară structura atomului, electronii de valență și valențele/gradele deoxidare posibile; caracterul (metalic/nemetalic; oxidant/reducător); substanța simplă
(formula, denumirea, caracterul (metal/ nemetal, caracterul bazic/acid); oxidul superior(formula, denumirea, caracterul bazic/acid); hidroxidul superior (formula, denumirea);compusul hidrogenat pentru nemetale (formula și denumirea).
Ex: • Corelarea în baza Sistemului Periodic a structurii atomului, caracterului
metalic/nemetalic al elementului chimic cu compoziția/proprietățile substanței simple/a

EF

TF la
lecția17

creativ referitor la
importanța Legii
periodicității și a
Sistemul Periodic.

Elemente noi de limbaj
chimic: Legea
Periodicității, oxidant,
reducător, grad deoxidare.

nemetalelor.

compușilor lui.
• Identificarea formulelor acizilor, bazelor, oxizilor, sărurilor în șirurile de substanțe
propuse și corelarea lor cu denumirile corespunzătoare.
• Elaborarea șirurilor genetice ale metalelor și nemetalelor și ilustrarea legăturilor
genetice prin ecuații chimice corespunzătoare.
• Completarea schemelor de reacții/schemelor lacunare proiectate în baza seriilor
genetice ale metalelor și nemetalelor.

nr. 5

EF

7/7

Calcule în bazaecuațiilor chimicecaracteristice seriilor
genetice ale metalelor și
nemetalelor.

EF
RPr:• Determinarea în baza ecuației chimice a masei unui reactant/produs de reacție, conformmasei unui produs de reacție/reactant.

8/8

Evaluare sumativă lamodulul „Legea
Periodicității şi Sistemul
Periodic al elementelorchimice”

ES nr.1 la modulul„Legea Periodicității şi Sistemul Periodic al elementelor chimice”(evaluare inițială).

ES/
EI
TS

1. Soluțiile și disocierea electrolitică (7 ore)
(5 ore – predare – învățare; 1 oră – lucrare practică; 1 oră – evaluare sumativă)2.1. Operarea cu
1/9noțiunile ce se referă la:disocierea electrolitică,reacții de schimb ionic,ecuații ionice, în diferite
situații de comunicare.

Solubilitatea
substanțelor.
Tabelul solubilității.
Disocierea electrolitică.
Electroliți și neelectroliți,electrolit tari și slabi.

Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Corelarea formulelor chimice/denumirilor compușilor cu tipul compușilor, solubilitatealor, apartenența la electroliți sau neelectroliți.
RPr:• Calcule cu utilizarea noțiunii de „ parte de masă a substanței dizolvate”.

EF

2.2. Identificarea
ionilor prezenți însoluțiile/ preparatele
utilizate în activitatea
cotidiană, în baza
etichetelor produselor.
2.3. Modelarea prinecuații chimice a
disocierii electrolitice a

2/10

Disocierea acizilor,bazelor alcaline șisărurilor neutre.

EF

3/11

Ionii - formă deprezență a elementelorchimice în organism și

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Alcătuirea ecuațiilor de disociere pentru acizi tari (ecuații sumare), baze alcaline, săruri
neutre.
• Completarea schemelor lacunare în baza corelațiilor: compoziția substanței – clasa decompuși – electrolit/neelectrolit – solubilitatea – ecuația de disociere.
RPr: • Calcule cu utilizarea noțiunii de „parte de masă a subst. dizolvate”
Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Completarea schemelor lacunare în baza corelațiilor: compoziția substanței – clasa de

EF
TF
18

acizilor tari, bazelor
alcaline, sărurilor neutre;a reacțiilor de schimb(prin ecuații moleculareși ionice).
2.4. Investigarea
experimentală a
4/12
condițiilor de realizarea reacțiilor de schimb
ionic, respectândregulile de securitate.
2.5. Rezolvarea
problemelor în bazaecuațiilor reacțiilor de
5/13
schimb, utilizândcorelațiile dintre
cantitatea de substanță
și masa substanței.
2.6. Elaborarea și
6/14
prezentarea unui proiect
creativ, privind reacțiile
de schimb ionic.
2.7. Formularea
concluziilor ce se referă
la utilitatea practică areacțiilor de schimb
ionic.
Elemente noi de limbaj
chimic: electrolit,
7/15
neelectrolit, disociere
electrolitică, electrolit
tare/slab, reacții ionice,ecuație ionică completă,ecuație ionică redusă.

mediu. Rolul biologic alionilor.

compuși – electrolit/neelectrolit – solubilitatea – ecuația de disociere.
ACr:• Interpretarea și compararea informațiilor referitoare la ioni, prezentate pe etichetele /prospectele de utilizare a diferitor produse: apă minerală de diferite mărci; a diferitor
suplimente minerale etc.

Reacții de schimb ionic.
Ecuații moleculare,ionice complete şi
reduse. Condiții derealizare a reacțiilor deschimb ionic.

Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Alcătuirea ecuațiilor reacțiilor de schimb ionic în formă moleculară, ionică completă,ionică redusă.
ExLab 1-3:
Investigarea reacțiilor de schimb ionic cu formarea unui precipitat, unui gaz, a apei.

EF

Probleme
experimentale la tema:„Reacții de schimb
ionic”.

LP nr. 1. Probleme experimentale la tema: ”Reacții de schimb ionic”

EF
EExReacțiile de schimb
ionic utilizate în
activitatea cotidiană

Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Exemplificarea reacțiilor de schimb ionic cu utilizare practică în activitatea cotidiană.
RPr:• Determinarea masei/cantității de substanță a unui reactant/produs de reacție în bazaecuației chimice a reacției de schimb, după cantitatea de substanță / masa unui alt
reactant/produs de reacție.
Elaborarea și prezentarea proiectului:
Apa potabilă din Republica Moldova: prezent și viitor.

EF
ACr

Evaluare sumativă
la modulul„Soluțiile și disocierea
electrolitică”

ES nr.2 la modulul „Soluțiile și disocierea electrolitică”.

ES
TS

EEx

2. Metalele și compușii lor cu importanță practică (17 ore)19(15 ore – predare – învățare; 1 oră – lucrare practică; 1 oră – evaluare sumativă)3.1 Operarea, îndiferite situații decomunicare, cunoțiunile ce se referă la:metale; metal alcalin,aliaj, coroziune,
amfoteritate,îngrășământ mineral,
aditiv alimentar.

1/16

Caracteristica generală ametalelor conform poziției
în Sistemul Periodic. Șirul
activității metalelor. Ionii
metalelor și rolul lor
biologic

2/17

Proprietățile fizice generale Ex:
ale metalelor și domeniile de • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
utilizare. Noțiunea de aliaje. • Exemplificarea și argumentarea corelațiilor:- locul metalelor în SP - structura specifică a atomilor de metale – legătura metalică –proprietăți fizice specifice – utilizarea metalelor;- compoziția aliajelor – proprietățile – domeniile de utilizare.
• Compararea metalelor după diferite proprietăți fizice.
• Familiarizarea cu mostre de diferite aliaje.
ExLab 4: Investigarea proprietăților fizice ale metalelor.
Răspândirea metalelor înEx:natură. Metode generale de• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
obținere a metalelor (din• Exemplificarea metodelor de obținere a metalelor (din oxizi).
oxizi).
• Familiarizarea cu mostre de minerale.
RPr:• Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cecaracterizează obținerea unui metal.

EF

Metalele alcaline. Sodiul,Ex:
potasiul: proprietățile fizice, • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
proprietățile chimice generale • Elaborarea/completarea fișelor de caracterizare a metalelor alcaline.
(reacția cu oxigenul, clorul, • Exemplificarea proprietăților chimice ale metalelor alcaline prin ecuații chimice.
sulful, apa, acidul clorhidric, RPr:sulfuric diluat, fosforic,• Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cesărurile). Rolul biologic alcaracterizează proprietățile chimice ale metalelor alcaline.
ionilor de sodiu și potasiu.

EF
TF

Compușii sodiului șiEF

3.2 Caracterizarea
comparativă a metalelorconform algoritmului:poziția în Tabelul
Periodic, rolul biologic,răspândirea în natură,proprietățile fizice,
3/18
chimice, obținere,
utilizare, compușii cu
importanță practică.
3.3 Modelarea prinecuații chimice a
proprietăților chimice, aobținerii, a legăturilor
genetice ale metalelor și 4/19
compușilor lor.
3.4 Investigarea
experimentală aproprietăților metalelorși a compușilor lor,
respectând regulile desecuritate.
3.5 Rezolvarea

5/20

Ex:
• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Compararea metalelor după diferiți parametri: structura atomului, proprietățile dereducător (după poziția în SP sau după șirul activității metalelor).
• Exemplificarea și argumentarea corelației: un metal – poziția în SP – structura
atomului – ionul de metal – influența asupra organismului.

Ex:

EF

EF

20

problemelor ce vizează
proprietățile, obținerea,
utilizarea metalelor, acompușilor lor cu
importanță practică.
3.6 Elaborarea șiprezentarea unuiproiect creativ referitor
la importanța și
utilizarea metalelor,
compușilor metalelor și
aliajelor.
3.7 Transpunerea
proprietăților,
proceselor chimice cevizează
metalele/compușii
metalelor în situații
contextuale activității
umane.

6/21

3.8 Formularea
concluziilor personale
referitoare la beneficiile
utilizării metalelor,
compușilor metalelor,aliajelor.

7/22

potasiului cu importanță
practică (oxizii, hidroxizii,
sărurile).
Proprietățile chimicegenerale, obținerea șiutilizarea hidroxizilor desodiu și potasiu.
Sărurile cu utilizare
practică, utilizarea lor.
Norme de utilizare în
alimentație a clorurii desodiu, impactul asupraorganismului uman a
consumului
insuficient/excesiv, abilanțului ionilor desodiu/potasiu asuprasănătății.
Noțiuni de îngrășăminte
minerale cu potasiu.
Calciul:
proprietățile fizice,proprietățile chimicegenerale (reacția cu
oxigenul, clorul, sulful, apa,
acidul clorhidric, sulfuric
diluat, fosforic, sărurile.
Ionii de calciu: rolul
biologic; condițiile asimilări
eficiente; produse și
obiceiuri ce duc laeliminarea calciului dinorganism, consecințele
pierderii calciului.

• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișelor de caracterizare a compușilor metalelor alcaline.
• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a compușilor metalelor
alcaline cu importanță practică în baza legăturilor genetice dintre clasele de compuși
anorganici prin ecuații chimice (moleculare și ionice).
• Exemplificarea și argumentarea corelației: metalele Na/K – ionii Na⁺/K⁺ - influența
asupra organismului - selectarea corectă a produselor alimentare - principii ale unei
alimentații sănătoase.
RPr:• Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile /obținerea compușilor unui metal alcalin.
• Calcularea masei clorurii de sodiu necesare pentru prepararea unei soluții
fiziologice; consumate zilnic (utilizând informația de pe etichetele diferitor produse
alimentare precum chipsuri, pesmeți, murături etc.), estimarea valorilor obținute și
formularea concluziilor.
ExLab 5: Investigarea proprietăților chimice ale bazelor alcaline.

Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișelor de caracterizare a calciului, compararea calciului cu
metalele alcaline.
• Exemplificarea proprietăților chimice ale calciului prin ecuații chimice.
RPr:• Calcularea conținutului ionilor de calciu în diferite produse alimentare/ suplimente
alimentare pentru stabilirea rației alimentare zilnice ce ar contribui la un modsănătos de viață.
• Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice ale calciului.

EF

Compușii calciului cu

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.

EF21• Elaborarea/completarea fișelor de caracterizare a compușilor calciului.
• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a compușilor calciului
cu importanță practică în baza legăturilor genetice dintre clasele de substanțe
anorganice prin ecuații chimice (EM,EI).
• Exemplificarea și argumentarea corelației: metalul Ca – ionul Ca²⁺ - influența asupraorganismului - selectarea corectă a produselor alimentare - principii ale unei
alimentații sănătoase.
ExLab 6: Investigarea proprietăților chimice ale oxidului și hidroxidului de calciu.
RPr: • Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile/obținerea compușilor calciului.
Aluminiul. Proprietăți fizice, Ex:utilizarea, aliajele principale • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
(duraluminiul). Produsele ce • Elaborarea/completarea fișelor de caracterizare a aluminiului, comparareaconțin aluminiu (în calitate
aluminiului cu metalele studiate.
de ambalaj), ioni de aluminiu • Argumentarea amfoterității aluminiului în baza poziției în SP și Legii periodicității.
și consecințele acumulării lor • Exemplificarea proprietăților chimice ale aluminiului prin ecuații chimice.
în organism. ProprietățileExLab 7.1: Investigarea proprietăților chimice ale aluminiului.
chimice: reacția cu oxigenul, RPr:clorul, sulful, apa, acidul• Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice ceclorhidric, sulfuric diluat,
caracterizează proprietățile chimice ale aluminiului.
fosforic, sărurile, oxizii
metalelor. Noțiune deamfoteritate a aluminiului.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
Compușii aluminiului cu• Elaborarea/completarea fișelor de caracterizare a compușilor aluminiului.
importanță practică.
Proprietățile chimice• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a compușilor
generale , obținerea șialuminiului cu importanță practică în baza legăturilor genetice dintre clasele deutilizarea oxidului și
compuși anorganici prin ecuații chimice (moleculare și ionice).
hidroxidului de aluminiu.
• Exemplificarea și argumentarea corelației: metalul Al – ionul Al³⁺ - influența asupraNoțiune de amfoteritate aorganismului - selectarea corectă a produselor alimentare - principii ale unei
compușilor aluminiului.
alimentații sănătoase.
Seria genetică.
ExLab 7.2: Investigarea proprietăților chimice ale compușilor aluminiului.
Investigarea proprietăților chimice ale oxidului și hidroxidului de calciu.
RPr: • Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile /obținerea compușilor aluminiului.
Fierul. Proprietăți fizice,Ex:
importanță practică.
Proprietățile chimicegenerale , obținerea șiutilizarea oxidului șihidroxidului de calciu.
Sărurile cu utilizare
practică, utilizarea lor.
Seria genetică.

8/23

9/24

10/25

EEx

EF
TF
EEx

EF
EEx

EF
22

11/26

12/27

13/28

14/29

utilizarea, aliajele principale(fonta și oțelul). Ionii de fier:condițiile asimilări eficiente;
produse și obiceiuri ce duc laeliminarea fierului dinorganism, consecințele
pierderii fierului.
Proprietățile chimice (reacția
cu oxigenul, clorul, sulful,apa, acidul clorhidric,sulfuric diluat, fosforic,sărurile). Noțiunea decoroziune. Metode generale
de combatere a coroziunii.
Compușii fierului cu
importanță practică.
Proprietățile chimicegenerale, obținerea,
utilizarea: oxizilor și
hidroxizilor de fier. Sărurile
cu importanță practică,utilizarea lor.
Serii genetice.

Rezolvarea problemelor
experimentale la tema
„Metalele și compușii lor”.
Legăturile genetice dintre
metale şi compușii lor.

Evaluare sumativă la• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișelor de caracterizare a fierului, compararea fierului cu
metalele studiate.
• Exemplificarea proprietăților chimice ale fierului prin ecuații chimice.
• Descrierea cauzelor coroziunii, a metodelor generale/principiilor de protecție
împotriva coroziunii.
ExLab 8.1: Investigarea proprietăților chimice ale fierului.
RPr:• Calcularea conținutului ionilor de fier (II) în diferite produse alimentare/suplimente
alimentare pentru stabilirea rației alimentare zilnice ce ar contribui la un modsănătos de viață.
• Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice ale fierului.

EEx

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișelor de caracterizare a compușilor fierului.
• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a compușilor fierului
cu importanță practică în baza legăturilor genetice dintre clasele de substanțe
anorganice prin ecuații chimice (EM,EI).
• Exemplificarea și argumentarea corelației: metalul Fe – ionii Fe²⁺ /Fe³⁺ – influența
asupra organismului – selectarea corectă a produselor alimentare – principii ale unei
alimentații sănătoase.
ExLab 8.2: Investigarea proprietăților chimice ale compușilor fierului.
RPr: • Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile/obținerea compușilor fierului.
LP nr. 2. Rezolvarea problemelor experimentale la tema: „Metalele și compușii lor”.

EFEEx

Ex: • Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a metalelor,
compușilor metalelor cu importanță practică prin ecuații chimice (moleculare șiionice) în baza legăturilor genetice dintre clasele de substanțe anorganice.
• Completarea schemelor de reacții/schemelor lacunare proiectate în baza seriilor
genetice ale metalelor și ale compușilor lor, argumentarea lor prin ecuațiile chimice.
RPr: Determinarea masei unui reactant/produs de reacție în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile /obținerea unui metal/compus al unui metal.
ES nr.3 la modulul „Metalele și compușii lor cu importanță practică”

EF

EF
EEx

ES
23

15,16/
30,31

17/32

4.1 Operarea, îndiferite situații decomunicare, cunoțiunile ce se referă lanemetale, compușii
nemetalelor, compușii
organici ai carbonului;volum molar, halogen,adsorbție.

1,2/
33,34

3/35

4/36
4.2 Caracterizarea
comparativă anemetalelor conform
algoritmului: poziția în
Tabelul Periodic, rolul
biologic, răspândirea înnatură, proprietățile
fizice, chimice,obținere, utilizare,compușii cu importanță
practică.

5/37

modulul „Metalele și
compușii lor cu importanță
practică”
Metalele și compușii lor influența asupra calității
vieții și mediului.
Noțiunea de aditivi
alimentari.

TS
ACr: • Descifrarea marcajelor de pe ambalajele produselor alimentare, identificareaprezenței în ele a compușilor metalelor conform codurilor aditivilor; a metalelorconform pictogramei ce indică tipul ambalajului; elaborarea concluziilor personale.
• Elaborarea posterelor privind proprietățile, utilizarea metalelor și compușilor lor,
rolul lor biologic, problemele ce vizează protecția mediului şi sănătatea omului.
Elaborarea și prezentarea proiectului: Istoria unei monede.
Transpunerea și aplicarea algoritmilor cunoscuți de rezolvare a exercițiilor și
problemelor în situații noi de învățare.

Lecție de generalizare„Metalele și compușii lor cu
importanță practică”
3. Nemetalele și compușii lor cu importanță practică (29 ore)
(26 ore – predare – învățare; 1 oră – lucrare practică; 2 ore – evaluare sumativă)Stareagazoasă
a Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
RPr: • Determinarea volumului unui gaz (c.n.) conform cantității de substanță; asubstanțelor.
Volumul molar al gazelor. cantității de substanță conform volumului gazului (c.n).
Noțiuneadecondiții • Calcularea masei unui gaz conform volumului lui (c.n.); volumului unui gaz (c.n.)normale.
conform masei lui.
Ex: • Elaborarea algoritmilor de rezolvare a problemelor de calcul în baza ecuațiilor
Calcule în baza ecuațiilor
chimice cu participareachimice cu participarea substanțelor gazoase.
substanțelor gazoase.
RPr: • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile /obținerea unui nemetal /compus al unui nemetal.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
Caracteristica generală anemetalelor conform• Corelarea poziției nemetalelor în Sistemul Periodic cu structura atomilor lor,poziției în Tabelul Periodic.
proprietățile de oxidant/reducător.
Șirul electronegativității.
• Compararea nemetalelor după diferiți parametri: structura atomului, proprietățile
Seria genetică a nemetalelor. nemetalice, de oxidant/reducător (după poziția în SP/după șirul electronegativității).
Clorul. Răspândirea în
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
natură; compoziția substanței • Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a clorului..
simple, structura,• Exemplificarea proprietăților chimice ale clorului prin ecuații chimice.
proprietățile fizice;
RPr: • Calcularea masei unui gaz conform volumului lui (c.n.);proprietățile chimice: reacția
volumului unui gaz (c.n.) conform masei lui.
cu metalele, hidrogenul, apa; • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice ceutilizarea.
caracterizează proprietățile chimice ale clorului.

EF
ACr

EF

EF

EF
TF

EF

EF

24

4.3 Modelarea prin
6/38ecuații chimice a
proprietăților chimice, aobținerii, a legăturilor
genetice ale nemetalelorși compușilor lor.

4.4
Investigarea
experimentală
aproprietăților
nemetalelorși
compușilor
lor,areacțiilor de identificare
a ionilor, a oxidului decarbon (IV), respectândregulile de securitate.
7/39

4.5
Rezolvarea
problemelor ce vizează
proprietățile, obținerea,
utilizarea nemetalelor și
a compușilor lor cu
importanță practică.
8,9/
40,41

4.6
Transpunerea
proprietăților,
proceselor chimice cevizează

Compușii clorului cu
Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
importanță practică.
Clorura de hidrogen:• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a compușilor clorului.
obținerea, proprietățile fizice, • Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a compușilor clorului
impactul asupra organismului prin ecuații chimice (moleculare și ionice) în baza legăturilor genetice dintre clasele
și mediului. Acidul
de substanțe anorganice.
clorhidric: proprietăți fizice, RPr:chimice generale, obținere,• Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice ceutilizare. Sărurile cu
caracterizează proprietățile chimice ale compușilor clorului.
importanță practică,ExLab 9: Identificarea ionului de clorură.
utilizarea lor. Compușii
clorului din produsele
chimice de curățare, impactul
lor asupra sănătății și
mediului. Legăturile geneticeale clorului şi ale compușilor
lui.
Sulful. Răspândirea în natură; Ex:rolul biologic, proprietățile
• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
fizice, utilizarea. Proprietățile • Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a sulfului, compararea sulfului cu
chimice: reacția cu metalele, clorul.
hidrogenul, oxigenul.
• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a sulfului și a sulfurii
Sulfura de hidrogen:de hidrogen prin ecuații chimice (moleculare și ionice) în baza legăturilor geneticeobținerea, proprietățile fizice, dintre clasele de substanțe anorganice.
impactul asupra organismului RPr: • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice ceși mediului.
caracterizează proprietățile chimice ale sulfului/compușilor sulfului.
Compușii
sulfuluicu Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
importanță practică.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a compușilor sulfului.
Oxizii sulfului, acidul
sulfuric: proprietăți fizice,• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a compușilor sulfuluichimice generale, obținere,prin ecuații chimice (moleculare și ionice) în baza legăturilor genetice dintre clasele
utilizare. Sărurile aciduluide substanțe anorganice.
sulfuric cu importanță
RPr: • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cepractică. Legăturile genetice
caracterizează proprietățile chimice/obținerea ale compușilor sulfului.
ale sulfului şi ale
ExLab 10: Identificarea ionului de sulfat.
compușilor lui.

EF
EEx

EF
TF
(HCl)

EF
EEx

25

nemetalele/compușii
10/42
nemetalelor în situații
contextuale activității
umane.
11/43
4.7
Elaborareașiprezentarea
unuiproiect referitor lautilizarea și importanța
nemetalelor compușilor
lor în viața omului.

4.8
Formularea
concluziilor personale 12/44
referitoare la beneficiile
utilizării nemetalelor și
compușilor lor.

13/45

14/46

Evaluare sumativă:ES nr.4 la temele„Starea gazoasă a„Starea gazoasă a substanțelor. Clorul, sulful și compușii lor”.
substanțelor. Clorul, sulful
și compușii lor”.
Azotul.
Răspândirea
în Ex:
natură;rolul
biologic, • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
compoziția substanței simple, • Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a azotului, amoniacului;
structura, proprietățile fizice, compararea azotului cu nemetalele studiate.
utilizarea.
• Exemplificarea proprietăților chimice ale clorului prin ecuații chimice.
Proprietățile chimice: reacția • Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a amoniacului princu hidrogenul, oxigenul.
ecuații chimice (moleculare și ionice).
Amoniacul:obținerea, RPr:
proprietățile fizice, chimice, • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice ceutilizarea.
caracterizează proprietățile chimice ale azotului, amoniacului.

ESTSSăruriledeamoniu. Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
Obținerea,
proprietățile • Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a sărurilor de amoniu.
fizice, proprietățile chimice • Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a sărurilor de amoniu
generale, utilizarea.
prin ecuații chimice (moleculare și ionice) în baza legăturilor genetice dintre claselede substanțe anorganice.
RPr: • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice/obținerea sărurilor de NH4⁺.
ExLab 11: Identificarea ionului de amoniu.

EF
EEx

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a oxizilor azotului.
• Exemplificarea proprietăților chimice, obținerii oxizilor de azot prin ecuații chimice.
RPr:• Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice, obținerea oxizilor de azot.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a acidului azotic.
• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a acidului azotic prinecuații chimice (moleculare și ionice) în baza legăturilor genetice dintre clasele desubstanțe anorganice.
RPr: • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice, obținerea acidului azotic.

EF
TF

Oxizii azotului: oxid deazot (II), oxid de azot (IV).
Obținerea,
proprietățile
fizice, proprietățile chimicegenerale, utilizarea.
Ploile acide.
Acidul azotic.
Obținerea, proprietățile
fizice, proprietățile chimicegenerale, utilizarea.

EF

EF

26

15/47

16/48

17/49

18/50

Sărurile acidului azotic –nitrații. Importanța lor,
impactul asupra sănătății și
mediului.
Noțiuni de îngrășăminte
minerale cu azot.
Fosforul. Răspândirea înnatură; rolul biologic,
compoziția și structura
substanței simple, formele
alotropice, proprietățile
fizice, utilizarea.
Proprietățile chimice:reacția cu oxigenul.
Compușii fosforului cu
importanță practică.
Oxidul de fosfor (V),acidul fosforic: proprietăți
fizice, chimice generale,obținere, utilizare. Sărurile
acidului fosforic cu
importanță practică. Noțiuni
de îngrășăminte minerale cu
fosfor. Legăturile geneticeale fosforului şi ale
compușilor lui.
Carbonul. Răspândirea înnatură;rolul
biologic,
compoziția și structura
substanței simple, formele
alotropice,proprietățile
fizice, utilizare. Noțiunea decărbune activat, adsorbție.
Proprietățile
chimice:reacțiacu
oxigenul,
hidrogenul, oxizii metalelor.

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
RPr: • Calcularea conținutului de nitrați ce se poate conține în diferite cantități delegume/fructe produse alimentare/suplimente alimentare pentru stabilirea rației
alimentare zilnice, ce ar contribui la un mod sănătos de viață.
• Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice, obținerea compușilor azotului.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a fosforului, compararea cu nemetalele
studiate.
• Caracterizarea:- formelor alotropice ale fosforului;- specificului reacției de ardere a fosforului.
RPr: • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice ale fosforului.
Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a compușilor fosforului.
• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a compușilor
fosforului prin ecuații chimice (moleculare și ionice) în baza legăturilor genetice
dintre clasele de substanțe anorganice.
RPr:• Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice, obținerea compușilor fosforului.

EF

Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a carbonului, compararea cu
nemetalele studiate.
• Caracterizarea formelor alotropice ale carbonului; a proprietăților fizice specifice(adsorbția);• Exemplificarea proprietăților chimice ale carbonului prin ecuații chimice.
RPr:• Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice ale carbonului.

EF
TF

EF
TF

EF

27

19/51

Compușii carbonului cu
importanță practică.
Oxizii carbonului:
proprietăți fizice, chimicegenerale, obținere, utilizare.
Impactul asupraorganismului și mediului;
importanța preveniriiformării oxidului de carbon(II) în procesele de ardere; aacumulării oxidului decarbon (IV) în spațiile
închise.

20,21/
52,53

Acidul carbonic.
Sărurile acidului carbonic
cu importanță practică:proprietăți, utilizare.

22,23/
54,55

Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a oxizilor de carbon.
• Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a oxizilor de carbon
prin ecuații chimice (moleculare și ionice) în baza legăturilor genetice dintre claselede substanțe anorganice.
RPr:• Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice, obținerea oxizilor de carbon.

Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a compușilor carbonului.
• Corelarea transformărilor reciproce ale carbonaților și hidrocarbonaților cu
procesele naturale, cu cele din activitatea cotidiană, impactul acestor transformări
asupra mediului și omului.
RPr: • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice, obținerea compușilor carbonului.
ExLab 12: Identificarea ionului de carbonat, a oxidului de carbon (IV).
Compușii
organici
ai Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
carbonului:
metan, propan, butan, alcool • Specificarea regulilor de securitate în cazul utilizării aparatajului pe bază de gaze
etilic,acid
acetic, naturale şi produse petroliere.
polietilenă,cauciuc • Caracterizarea compușilor organici conform algoritmului: formula moleculară,(formula
moleculară, proprietățile fizice, utilizarea în activitățile cotidiene și proprietățile chimice ce
proprietățile
fizice, ilustrează utilizarea.
utilizarea în activitățile RPr:
cotidiene și proprietățile • Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cechimicece
ilustrează caracterizează proprietățile chimice compușilor organici ai carbonului.
utilizarea).

EF

EF
EEx

EF
TF
Comp.
C-lui

28

24,25/
56,57

26/58

27/59

28/60

29/61

Siliciul. Răspândirea înnatură; rolul biologic,
proprietățile fizice, chimice(reacția cu oxigenul),utilizarea.
Compușii siliciului cu
importanță practică.
Oxidul de siliciu: proprietăți
fizice, chimice generale,obținere, utilizare. Oxidul
de siliciu – materie primă
pentru producerea bateriilor
solare, component al sticlei,
ceramicii, cimentului.
Silicații: utilizarea lor.
Rezolvarea problemelor
experimentale la tema
„Nemetalele”.
Legăturile genetice dintre
nemetale şi compușii lor

Ex:• Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile noi.
• Elaborarea/completarea fișei de caracterizare a siliciului, compararea cu nemetalele
studiate.
• Exemplificarea proprietăților chimice ale siliciului; a proprietăților chimice,
metodelor de obținere a compușilor lui prin ecuații chimice (moleculare și ionice) înbaza legăturilor genetice dintre clasele de substanțe anorganice.
• Compararea oxidului de siliciu cu oxidul de carbon (IV) după diferiți parametri.
• Identificarea produselor utilizate în activitatea cotidiană ce au tangență cu
siliciul/compușii siliciului, argumentarea utilizării lor practice.
RPr:• Determinarea masei/volumului unui gaz (c.n.) în baza ecuației chimice cecaracterizează proprietățile chimice ale siliciului și compușilor lui.

EF

LPr nr. 3. Rezolvarea problemelor experimentale la tema „Nemetalele”.

EFEEx

Ex: • Exemplificarea proprietăților chimice, metodelor de obținere a nemetalelor,EFcompușilor nemetalelor cu importanță practică prin ecuații chimice (moleculare șiionice) în baza legăturilor genetice dintre clasele de substanțe anorganice.
• Completarea schemelor de reacții/schemelor lacunare proiectate în baza seriilor
genetice ale nemetalelor și ale compușilor lor, argumentarea lor prin ecuațiile chimice.
ES nr.5 la modulul „Nemetalele și compușii lor cu importanță practică”.
ES
Identificarea și aplicarea algoritmilor cunoscuți de rezolvare a exercițiilor și TS
problemelor în situații noi de învățare.

Evaluare sumativă lamodulul „Nemetalele și
compușii lor cu importanță
practică”EF
Nemetalele și compușii lor - Ex: • Exemplificarea și argumentarea corelației: un nemetal – compusul lui influența
asupraorganismului
selectarea
corectă
aproduselor
utilizate
principii
ale
influența asupra calității
vieții și mediului. Compușii unei utilizări inofensive pentru om și mediu.
nemetalelor din produsele
ACr: • Descifrarea marcajelor de pe ambalajele produselor alimentare, identificareachimice de curățare impactul conform codul aditivului a nemetalelor/ compușilor nemetalelor, utilizați în calitate delor asupra sănătății șigaze de ambalare/gaze propulsoare, elaborarea concluziilor personale.
mediului. Compușii
• Elaborarea posterelor privind proprietățile, utilizarea nemetalelor și compușilor lor,
nemetalelor - aditivii
rolul biologic, protecția mediului şi sănătatea omului.
alimentari, beneficii și daune. Elaborarea și prezentarea proiectului: Recordurile nemetalelor și ale compușilor lor.
29

4. Chimia și progresul modern (5 ore)

5.1
Argumentarea 1/62
utilizării
substanțelor
anorganice în diferite
domenii ale activității
umane.
2/63
5.2
Elaborareașiprezentarea
unuiproiect referitor lavaloarea chimiei caștiință și artă.
3,4/
5.3
Formularea 64,65
concluziilor personale
referitoare la beneficiile
utilizării
substanțelor
anorganiceșilaimportanța
studierii
acestor substanțe.
5/66

Chimiași
domeniulumanitar al activității
umane (muzică, pictură,design etc.)
Chimia și
moderne

Ex/ACr:• Caracterizarea substanțelor anorganice ce au tangență cu muzica, pictura, designul.
Elaborarea și prezentarea proiectului nr. 5.
Chimia – știință și artă.

EF

tehnologiile Ex/ACr:• Caracterizarea substanțelor anorganice ce au tangență cu tehnologiile moderne.
• Prezentarea substanţelor conform algoritmului: denumirea trivială/sistematică –formula chimică – domeniul de utilizare – proprietatea ce determină utilizarea ei –influența asupra sănătății /mediului – concluzii personale.

EF

Principii
deutilizare
inofensivă
a substanțelor și a reacțiilor
chimiceînviațacontemporană și grija fațăde mediu.

EF
Ex/ACr:• Prezentarea substanţelor conform algoritmului: denumirea trivială/sistematică –formula chimică – domeniul de utilizare – proprietatea ce determină utilizarea ei –influența asupra sănătății /mediului – concluzii personale.
• Reprezentarea proceselor chimice observate în mediu și utilizate în viața cotidiană
prin ecuații chimice.

Lecție de totalizare

ACr:• Elaborarea concluziilor și opiniilor personale privind realizarea obiectivelor
proiectate.

30