MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM NAȚIONAL

LIMBA STRĂINĂ
Clasele V-IX

			• Curriculum disciplinar			• Ghid de implementareChişinău, 2020

1

CURRICULUM DISCIPLINAR
Aprobat:- Consiliul Național pentru Curriculum, proces-verbal nr. 22 din 05.07.2019- Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:
 Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
 Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC, coordonator
al managementului curricular Natalia GRÎU, consultant principal, MECC, coordonator al grupului de lucru
EXPERŢI-COORDONATORI:
 Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general Ion GUȚU, dr. conf. univ., USM, expert-coordonator pe aria curriculară
Limbă şi comunicare
GRUPUL DE LUCRU: Daniela MUNCA-AFTENEV (coordonator), dr. lect. sup., Academia de
Inovare și Schimbare prin Educație, Chişinău
 Aliona AFANAS, dr. conf. univ., IŞE, Chișinău
 Aliona BACALÂM, grad did. întâi, IPLT „Miguel de Cervantes”, Chișinău
 Iulia CROITOR, grad did. întâi, IPLT „Lucian Blaga”, Chişinău
 Ludmila CUTCOVSCHI, grad did. doi, IPLT „Mihail Kogălniceanu”, Chișinău Stela GRAMA, grad didactic întâi, LCI „Prometeu-Prim”, Chișinău
 Angela GRAUR, grad didactic întâi, IPLT „Miguel de Cervantes”, Chișinău
 Svetlana LUNGU, grad did. superior, IPLT „Mihai Eminescu”, Chișinău
 Tamara NEGARĂ, grad did. superior, IPLT „Ginta Latină”, Chișinău
 Angela OSIPOV, grad did. superior, IPLT „Mihail Kogălniceanu”, Chișinău
 Daniela TÎRSÎNĂ, grad did. superior, IP Centrul de Excelenţă în Economie şi
Finanţe, Chișinău
 Silvia VORONIUC, grad did. superior, LCI „Prometeu-Prim”, Chișinău
Limba străină : Curriculum naţional : Clasele 5-9 : Curriculum disciplinar : Ghidde implementare / Ministerul Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova ;coordonatori: Angela Cutasevici, Valentin Crudu, Natalia Grîu; grupul de lucru: Daniela
Munca-Aftenev (coordonator) [et al.]. – Chişinău : Lyceum, 2020 (F.E.-P. "Tipografia
Centrală"). – 156 p. : fig., tab.
Texte : lb. rom., engl., fr., alte lb. străine. – Referinţe bibliogr.: p. 152-154 (51 tit.). –2500 ex.
ISBN 978-9975-3437-8-7.
373.5.091:811(073)=00
L 62

2

GHID DE IMPLEMENTARE
Elaborat în conformitate cu prevederile Curriculumului disciplinar, aprobatla ședința Consiliului Național pentru Curriculum, prin ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:
 Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
 Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC, coordonator
al managementului curricular Natalia GRÎU, consultant principal, MECC, coordonator al grupului de lucru
EXPERŢI-COORDONATORI:
 Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general Ion GUȚU, dr. conf., USM, expert-coordonator pe aria curriculară Limbă şi
Comunicare
GRUPUL DE LUCRU: Daniela MUNCA-AFTENEV (coordonator), dr. lector superior, Academia de
Inovare și Schimbare prin Educație, Chişinău
 Aliona AFANAS, dr. conf. univ., IŞE, Chișinău
 Aliona BACALÂM, grad did. întâi, IPLT „Miguel de Cervantes”, Chișinău
 Iulia CROITOR, grad did. întâi, IPLT ,,Lucian Blaga”, Chişinău
 Ludmila CUTCOVSCHI, grad did. doi, IPLT „Mihail Kogălniceanu”, Chișinău Stela GRAMA, grad did. întâi, LCI „Prometeu-Prim”, Chișinău
 Angela GRAUR, grad did. întâi, IPLT „Miguel de Cervantes”, Chișinău
 Svetlana LUNGU, grad did. superior, IPLT „Mihai Eminescu”, Chișinău
 Tamara NEGARĂ, grad did. superior, IPLT „Ginta Latină”, Chișinău
 Angela OSIPOV, grad did. superior, IPLT „Mihail Kogălniceanu”, Chișinău
 Daniela TÎRSÎNĂ, grad did. superior, IP Centrul de Excelenţă în Economie şi
Finanţe, Chișinău

3

PRELIMINARII
Curriculumul la Limba străină (în continuare LS) pentru învățământul gimnazial este
parte componentă a Curriculumului Național şi componentă a ariei curriculare Limbă şi
comunicare și reprezintă un document reglator şi act normativ pentru implementare în
procesul educațional în clasele gimnaziale. Prezentul curriculum este a patra generație
de acest tip de documente și a doua generație de curricula centrate pe competențe.
Scopul Curriculumului pentru învățământul gimnazial constă în concretizarea și valorificarea politicilor educaționale naţionale şi europene legate de procesul de proiectarepredare-învăţare-evaluare a disciplinei LS la nivelul învățământului gimnazial.
Nevoia schimbărilor a fost condiţionată de mai mulți factori precum:• imperativul demarării unui nou ciclu curricular, urmare a expirării perioadei defuncționare a ultimei generații de curriculum, aprobate în anul 2010;• elaborarea şi promovarea unor noi politici educaționale și curriculare cu referire
la dezvoltarea sistemului de învățământ per ansamblu şi a sistemului de formare
a competenţelor la LS în particular;• îmbunătățirea aspectelor vulnerabile, depistate în procesul evaluării Curriculumului Naţional, inclusiv al Curriculumului la LS, în baza experiențelor educaționale
acumulate de comunitatea profesorală din republică, precum și a rezultatelor
evaluărilor naționale a competențelor lingvistice ale elevilor;• corelarea conținuturilor educaționale din Curriculumul la LS cu cele din curricula
disciplinelor conexe de la nivelul gimnazial, mai ales din aria Limbă şi comunicare;• recomandările noilor documente europene privind elaborarea curriculumului la disciplina LS şi achiziționarea eficientă a competențelor-cheie în cadrulînvățământului obligatoriu;• racordarea competențelor elevilor la nivelurile de performanță lingvistică conform noilor completări la Cadrul European Comun de Referinţă pentru Limbi(2018).
Schimbările produse în plan european şi național care au dictat revizitarea sistemică
a Curriculumului sunt fundamentate de prevederile mai multor documente normativenaționale și internaționale de politici educaționale: Strategia sectorială „Educaţia 2020”(2014), Codul educației, 2014, Cadrul Național de Referință al Curriculumului, 2017,
CURRICULUM DE BAZĂ. Sistem de competențe pentru învățământul general, 2018,
Cadrul European Comun de Referință pentru Limbi, 2018, Standardele de competențe
digitale pentru cadrele didactice din învățământul general, 2015, Standardele decompetențe digitale ale elevilor din ciclul primar, gimnazial și liceal, 2015.
4

Toate aceste documente promovează abordarea sistemică a conceptului de curriculum, modelul de proiectare curriculară centrat pe competențe şi finalități, adică pe
produs sau pe achizițiile finale ale procesului complex de predare-învățare-evaluare.
Menţionăm, totodată, faptul că dezvoltările/reconceptualizările efectuate în cadrul Curriculumului actual au avut ca premisă elementele de noutate ale Cadrului
de referință pentru Curriculum Național (CRCN): delimitarea clară a profilului absolventului, precizarea noţiunii de competenţă, redefinirea și articularea în perspectivă
pragmatic-funcțională a unor competenţe specifice, restructurarea sau reorganizarea
unor domenii, apariţia conceptului de unitate de competenţă care l-a substituit pe celde sub-competenţă etc., toate aceste aspecte fiind expuse mai amănunţit în Ghidul de
implementare a Curriculumului la disciplina Limba străină (în continuare Ghid).
Acești factori au determinat orientarea conceptuală a Curriculumului la LS pentru
nivelul gimnazial spre formarea la elevi a competențelor de receptare, producere,interacțiune și mediere specifice nivelului A2+ conform versiunii actualizate CECRL din
2018. În acest scop, Curriculumul prevede eșalonarea corectă şi dozarea adecvată aconţinuturilor educaționale cu specificarea finalităților concrete pentru fiecare clasă
aparte, cu luarea în considerare a particularităților de vârstă şi de învățare ale elevilor claselor gimnaziale, cu ajustarea conținuturilor educaționale la cerințele actuale aleelevilor (exigenţa de necesitate, utilitate, plăcere).
Funcțiile Curriculumului la LS reies din stipulările CRCN şi au caracter de conceptualizare şi proiectare, de reglare şi normare, de orientare şi sincronizare cu tendințele
naționale şi internaţionale actuale în sistemul educațional, cum ar fi funcția reglatoarece ţine de componenta teleologică și funcția strategică ce se referă la componenteleconținutală și procesuală.
Beneficiarii prezentului document sunt atât conceptorii de curriculum, autorii deresurse didactice, managerii și cadrele didactice, elevii și părinții, cât și alte persoane
interesate.

5

I. REPERE CONCEPTUALE
Curriculumul la disciplina LS este parte componentă a Curriculumului Național şi reprezintă un sistem de concepte, procese, produse și finalități care asigură funcționalitatea
și dezvoltarea disciplinei la nivel de învățământ gimnazial, atribuind rolul prioritar sincronizării abordării psihocentrice și sociocentrice, prioritizării finalităților educaționale
și integralizării predării-învățării-evaluării.
La baza acestui curriculum au stat cele mai recente prevederi din volumul complementar al CECRL publicat în anul 2018, atât la nivel de unități de competențe și unități
de conținut, cât și la cel de activități și produse școlare recomandate. Procesul de predare se va axa pe aspectul comunicativ şi abordarea acţională a limbii în vederea extinderii competenţelor de comunicare în limba străină și cultivarea atitudinilor respective
la formarea personalităţii adolescentului. Au fost incluse activități și sugestii tematice
legate de discipline noi obligatorii incluse în Planul-cadru, cum ar fi Dezvoltarea personală, Educația pentru societate și Educația digitală. Acestea au rolul de a dezvolta nu
doar competențele lingvistice, sociolingvistice, pragmatice și (pluri/inter)culturale, darși să favorizeze autocunoașterea elevilor în devenirea lor ca cetățeni informați, activi și
integri, care ar putea relaționa deschis și liber, demonstrând responsabilitate în luarea
deciziilor de carieră și dezvoltarea personală pe parcursul întregii vieți.
Curriculumul dezvoltat reflectă, ca şi la etapa ciclului primar, deplasarea accentului de pe procesul de predare pe procesul de învăţare, reliefează predominanţa rezultatelor în faţa ofertelor, reiterează importanţa învăţământului formativ-dezvoltativ înfaţa celui informativ-reproductiv. Conţinuturile educaţionale au fost descongestionate/reproiectate şi transformate în realităţi funcţionabile, care promovează autonomia,
creativitatea, ingeniozitatea și interesele elevilor și sunt corelate cu particularităţile dedezvoltare intelectuală, psihologică şi de vârstă ale elevilor.
Atât componentele Curriculumului Național, ale Planului-cadru și ale volumului
complementar al CECRL (2018), cât şi acest curriculum își propun să echipeze cadrul
didactic și autorii de manuale cu resursele necesare pentru a dezvolta toate cele patru
competențe specifice Limbii străine la treapta gimnazială în conformitate cu exigențele
procesului de predare-învățare-evaluare în secolul XXI. Competențele lingvistice, sociolingvistice, pragmatice și (inter/pluri)culturale vor fi valorificate prin intermediul unor
abordări tematice acționale care vor contribui la formarea personalității elevilor cu
spirit de inițiativă, capabili de autodezvoltare și care vor demonstra independență deopinie și acțiune, responsabilitate, deschidere pentru dialogul intercultural în contextul
valorilor naționale și internaționale.
6Noua viziune conceptuală pentru ciclul gimnazial este determinată de definiția
competenței școlare promovată prin Codul Educației și Cadrul de Referință al Curriculumlui Național, și anume: „competența școlară este un sistem integrat de cunoștințe,abilități, atitudini și valori, dobândite, formate și dezvoltate prin învățare, a căror mobilizare permite identificarea și rezolvarea diferitor probleme în diverse contexte și situații”.
Componenta-cheie în Curriculumul la LS o constituie sistemul de finalități axat pe
sistemul de competențe după cum urmează:A. Competențe-cheie/transversale, categorie curriculară importantă cu un gradînalt de generalizare, ce marchează așteptările societății privind parcursul școlar și
performanțele cele mai generale care pot fi atinse de elevi la încheierea școlarizării.
Acestea reflectă atât tendințele din politicile educaționale naţionale, reflectate în Codul
Educaţiei (2014), cât şi internaționale, stipulate în Recomandările Comisiei Europene(2018). Competențele-cheie/transversale traversează diferite sfere ale vieții sociale,
poartă un caracter pluri/inter/transdisciplinar, se pot concretiza în cadrul competențelor
specifice disciplinei, unităților de competențe, unităților de conținut, activităților deînvățare şi produselor școlare recomandate, se formează și se dezvoltă progresiv și gradual pe niveluri și cicluri de învățământ.
B. Competențe specifice disciplinei, ce rezultă din competențele transdisciplinare și
competențele-cheie/transversale şi reprezintă sisteme integrate de cunoștințe, abilități,atitudini şi valori, pe care și le propune să le dezvolte disciplina Limba străină până lafinele clasei a IX-a la nivelul învățământului gimnazial.
C. Unități de competențe, drept componente ale competențelor ce facilitează formarea competenţelor specifice şi reprezintă etape sau pre-achiziţii în construirea acestora. Unitățile de competențe sunt structurate şi dezvoltate la disciplina Limba străină
pentru fiecare dintre clasele a V-a – a IX-a pe parcursul unei unități de învățare/unui anşcolar.
Curriculumul la disciplina LS este axat pe unități de conținuturi/module ca mijloace de atingere a finalităților respective. Unitățile de conținut constituie mijloace
informaționale prin care se țintește realizarea sistemelor de unități de competențe proiectate pentru unitatea de învățare dată. Respectiv, se vizează realizarea competențelor
specifice disciplinei, dar și a celor transversale/transdisciplinare. Unitățile de conținut
încorporează sugestii pentru contexte şi sarcini comunicative și acte comunicative. Fiecare unitate de competență include activităţi de învăţare și produse școlare recomandate. Tipologia acestora este explicată în mod detaliat în Ghid.
Volumul complementar al CECRL, publicat în 2018, a introdus interacțiunea on-line
ca un element important al comunicării într-o limbă străină, alături de comunicarea orală și cea scrisă. În anul 2015 Ministerul Educației a publicat Standardele de competențe

7

digitale pentru cadrele didactice din învățământul general și Standardele de competențe
digitale ale elevilor din ciclul primar, gimnazial și liceal. Pentru a reflecta această noutate, noul curriculum pentru ciclul gimnazial include indicatori care se referă la capacitatea elevului de a înțelege informația publicată în diverse surse digitale, cum ar fi siteuri web, postere și anunțuri digitale, și de a se implica eficient în discuții și conversații
on-line. A fost diversificată și lista de Acte comunicative și cea de activități și produseșcolare recomandate, care include lectura povestirilor on-line, utilizarea testelor interactive on-line, crearea de postere digitale, formularea de mesaje scurte și clare într-un
chat sau pe un forum, crearea unui blog sau portofoliu on-line într-o limbă străină, înregistrarea unui mesaj audio (podcasturi) sau video într-o limbă străină etc.
În anul 2019, Curriculumul la ciclul gimnazial a fost îmbogățit cu liste separate desugestii pentru contexte şi sarcini comunicative, divizate pe clase și plasate în creștere.
Acestea au fost organizate în șase grupuri cheie: mediul personal al elevului, mediulfamilial, mediul şcolar, mediul natural, mediul cultural și mediul social și informațional.
Ordinea în care vor fi abordate aceste sugestii tematice va fi determinată de specificulunității de învățare, de folosirea lor în situațiile sau contextele cotidiene, de textele
propuse pentru lectură sau pentru audiere și de realizarea sarcinilor acţionale concrete.
Activitățile de învățare și produsele școlare recomandate prezintă o listă deschisă
de contexte semnificative de manifestare a unităților de competențe proiectate pentru
dezvoltare și evaluare în cadrul unității respective de învățare. Cadrul didactic are libertatea și responsabilitatea nu doar să valorifice această listă personalizat la nivelul proiectării și realizării lecțiilor, ci și să o completeze în funcție de specificul clasei, de resursele disponibile etc. Centrarea învățământului gimnazial pe formarea de competențe
nu poate anula conceptul de obiectiv, ci din contra, presupune valorificarea acestuia
la nivelul proiectării didactice de scurtă durată şi corelează componentele unității deînvățare vizate prin lecția dată.
Curriculumul la disciplina LS este bazat pe abordarea constructivistă, învățarea activă și interactivă, transdisciplinaritate, valorificarea experiențelor elevilor și crearea mediilor de învățare corespunzătoare.
Prezentul document include în structura sa următoarele produse: Curriculumul
ca programă școlară; manualul; ghidul metodologic; testele de evaluare; alte materii
curriculare.

8II. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Statutul
disciplinei

Aria curriculară

Clasa

ObligatorieLimbă şicomunicare

V
VI
VII
VIII
IX

Nr. de ore pesăptămână
2
2
2
2
2

Nr. de ore pe
an
68
68
68
68
66

III. COMPETENŢE SPECIFICE DISCIPLINEI
1. Competența lingvistică: Aplicarea normelor lingvistice în formularea de mesaje simple şi corecte, valorificând limba ca sistem.
2. Competența sociolingvistică: Utilizarea structurilor lingvistice, demonstrând funcționalitatea limbii în cadrul unui contact social.
3. Competența pragmatică: Utilizarea structurilor lingvistice în cadrul unor contexte
familiare și previzibile, demonstrând coerență și precizie în comunicare.
4. Competenţa (pluri/inter) culturală: Aproprierea elementelor specifice culturii țărilor
limbilor țintă, manifestând deschidere și motivație pentru dialog intercultural.
3.1 . REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A ORELOR PE UNITĂŢI DE CONŢINUT
Clasa
V

VI

Unităţi de conţinut

Nr. de ore

Mediul personal
Mediul familial
Mediul școlar
Mediul natural
Mediul cultural
Mediul social și informațional
Ore la discreția cadrului didactic
Mediul personal
Mediul familial
Mediul școlar
Mediul natural
Mediul cultural
Mediul social și informațional
Ore la discreția cadrului didactic

8
7
12
10
12
14
5
8
7
12
10
12
14
5

9

VII

VIII

IX

Mediul personal
Mediul familial
Mediul școlar
Mediul natural
Mediul cultural
Mediul social și informațional
Ore la discreția cadrului didactic
Mediul personal
Mediul familial
Mediul școlar
Mediul natural
Mediul cultural
Mediul social și informațional
Ore la discreția cadrului didactic
Mediul personal
Mediul familial
Mediul școlar
Mediul natural
Mediul cultural
Mediul social și informațional
Ore la discreția cadrului didactic

8
7
12
10
12
14
5
8
7
12
10
12
14
5
8
7
12
10
12
14
3

Detalierea orientativă și modalitatea de repartizare a temelor/unităților de conținut
pe clase și unități de timp la disciplină, în raport cu conținuturile curriculare, se stabilește
prin Reperele metodologice de organizare a procesului educațional la disciplină, aprobate prin ordin de ministru.

10

11

1. Mediul personal
2. Mediul familial
3. Mediul şcolar
4. Mediul natural
5. Mediul cultural
6. Mediul social și informațional

Contexte tematiceCS 1. Competența lingvistică: Aplicarea normelor lingvistice în formularea de mesaje simple şi corecte, valorificând limba ca sistem.
CS 2. Competența sociolingvistică: Utilizarea structurilor lingvistice, demonstrând funcționalitatea limbii în cadrul unui contact social.
CS 3. Competența pragmatică: Utilizarea structurilor lingvistice în cadrul unor contexte familiare și previzibile, demonstrând coerență și precizieîn comunicare.
CS 4. Competenţa (pluri/inter)culturală: Aproprierea elementelor specifice culturii țări alofone, manifestând deschidere și motivație pentru
dialog intercultural.

Competențe specifice

IV. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE

12

Componenta gramaticală
1.3. Distingerea formelor gramaticaleși a structurilor sintactice simple
specifice limbii străine în contexte
cunoscute.

Componenta lexicală și semantică
1.2. Identificarea sensului cuvintelor
uzuale din contexte scurte, clare și
simple.

Acte comunicative

Receptarea mesajelor orale/audiovizuale
Componenta fonologică
1.1. Distingerea cuvintelor și sintagmelor simple care conțin sunete șimodele de intonație specifice limbii
străine, emise lent și clar.
Activităţi şi produse

Activități și produse de învățare recomandate• A imita sunete și grupuri fonetice• A localiza obiecte în spațiu
• A urma ordine și indicații

Activități:• Exerciții de recunoaștere a elementelor fonetice(sunete, modele de intonație etc.) din audierea/
vizionarea materialelor audiovizuale.
Elemente de construcţie a comunicării* • Exerciții fonetice de antrenare a auzului prin intermediul
vizionării desenelor animate/secvențelor audiovizuale
simple și scurte.
• Executarea unor instrucțiuni și indicații.
• Exerciții de stabilire a tipului enunțului după intonația
corespunzătoare.
• Exerciții de eliminare a cuvântului intrus.
• Jocuri chinestezice.
Produse:• Rime sau versuri simple.
• Mesaje simple și scurte/on-line.
• Dialoguri scurte și simple.
• Fișe de lucru.
• Hărți conceptuale simple.

Unități de conținut

Unități de competenţe

CLASA a V-a13Acte comunicative

Activităţi şi produse

Componenta fonologică
• A solicita informații
Activități:1.4. Respectarea pronunției, ritmului• A oferi informații
• Exerciții fonetice de reproducere cu exactitate dupăși intonației specifice limbii străine • A da ordine și indicații
profesor/din înregistrări audio sau video făcute deîn cadrul unor cuvinte, expresii și• A afirma
vorbitori nativi, a modelelor de intonaţie şi de pronunţie
enunțuri simple din mediul cotidian. • A negaa fonemelor studiate.
• A localiza obiecte în spațiu
• Recitarea poeziilor.
Componenta semantică și lexicală
• A întreba• Interpretarea cântecelor individual și în grup.
1.5. Utilizarea corectă a cuvintelor și• Prezentarea unui monolog succint după modelul
expresiilor simple și scurte, specifice Elemente de construcţie a comunicării*prestabilit.
limbii străine, în contexte deProduse:comunicare cotidiene.
• Recitări de poezii.
• Dialoguri simple.
Componenta gramaticală
• Răspunsuri simple adecvate unei situații.
1.6. Respectarea normelor gramaticale• Dramatizări/jocuri de rol.
uzuale în cadrul unor enunțuri
• Produse digitale simple.
simple și izolate.
• Prezentări simple și scurte în format tradițional și digital.
Receptarea mesajelor scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
audiovizuale
Componenta ortografică
• A da informații
Activităţi:1.7. Recunoașterea, prin citire, a• A localiza obiecte în spațiu
• Lectura cu voce tare a textului.
semnelor diacritice și de punctuație • A afirma• Asocierea enunțului/mesajului cu imagini/secvențe
specifice limbii străine în cuvinte,• A nega
video.
enunțuri, texte tipărite și/sau scrise • A confirma• Asocierea cuvintelor cu explicațiile/definițiile lor.
de mână.
• A descrie• Restabilirea ordinii cuvintelor în enunțuri.
• Continuarea frazelor după model.
Componenta lexicală și semantică
• Rezolvarea de rebusuri.
1.8. Distingerea, prin citire, a mesajului Elemente de construcţie a comunicării* • Bifarea variantei corecte după audierea unui mesaj.
unor enunțuri simple care descriu
Produse:persoane/obiecte și situații• Texte scurte/mesaje audiovizuale/on-line.
cotidiene.
• Rebusuri/cuvinte încrucișate/puzzle.
• Infografice/benzi desenate simple.
Componenta gramaticală
• Postere și colaje simple în format tradițional și digital.
1.9. Identificarea structurilor• Proiecte individuale și/sau de grup pe teme cotidiene.
gramaticale specifice limbii străine
în mesaje simple și clare.

Producerea mesajelor orale/medierea

14Acte comunicative

Activităţi şi produse• A descrie/a caracteriza
Activități:• A oferi informații
• Integrarea elementelor lexico-gramaticale studiate în• A exprima posesiaenunțuri/descrieri/mesaje/tabele/chestionare în format• A afirma
tradițional și on-line.
• A nega• Delimitarea enunțurior dintr-un text cu scrierea semneComponenta lexicală și semantică
• A localiza obiecte în spațiu
lor de punctuație corespunzătoare.
Componenta gramaticală
• A întreba• Transformarea enunțurilor după model.
1.11. Utilizarea corectă a structurilor• A răspunde la întrebări
• Formularea întrebărilor și răspunsurilor.
sintactice și a formelor gramaticale • A explica• Scrierea cuvintelor/expresiilor/enunțurilor după dictare.
simple în cadrul unor enunțuri
• Rezolvarea de rebusuri
și texte scurte pe teme de ordin
Elemente de construcţie a comunicării* • Ordonarea literelor/silabelor în cuvinte.
cotidian.
Produse:• Rebusuri/cuvine încrucișate/puzzle.
• Enunțuri simple/texte scurte/mesaje electronice.
• Fișe de lucru.
• Postere și colaje simple în format tradițional și/sau
digital.
• Portofolii lexicale ilustrate simple.
• Proiecte individuale și de grup.

Producerea mesajelor scrise/on-line/
mediereaComponenta ortografică
1.10. Aplicarea regulilor ortograficespecifice limbii străine în cuvinte și
expresii uzuale.

15• A exprima (stări, emoții, atitudini)• A ruga• A cere scuze• A mulțumi și a răspunde la mulțumiri• A oferi/a cere (obiecte, lucruri)• A localiza (persoane, obiecte)• A aproba/a nega
• A cere și a oferi informații
• A saluta

Acte comunicative

Activităţi şi produse

Activități:• Executarea unor instrucțiuni și indicații scurte și simple,
formulate cu un debit lent și clar.
• Citirea unor postări scurte on-line.
• Exerciții de selectare a informațiilor cheiei din texte
2.2. Recunoașterea indicațiilor,
simple.
recomandărilor și instrucțiunilor• Elaborarea unui mesaj în baza unei imagini.
simple, orale și scrise, în contexte• Completarea unor texte lacunare mici/benzilor desenatesociale simple.
cu ajutorul unor cuvinte/sintagme/desene.
• Alegerea răspunsului corect în baza textului citit sau în
2.3. Distingerea sensului unor cuvinte și Elemente de construcţie a comunicării*baza suportului audiovizual.
sintagme cheie din texte autentice  • Eliminarea cuvântului intrus.
scurte din mediul cotidian.
• Clasificarea obiectelor/însușirilor/fenomenelor.
• Completarea hărților conceptuale.
• Aranjarea în ordine a enunțurilor dintr-un text.
• Asocierea cuvintelor/enunțurilor/textelor scurte și simple cu imagini.
Produse:• Rime simple.
• Nori de cuvinte/careuri de cuvinte.
• Benzi desenate.
• Hărți conceptuale.
• Orare zilnice.
• Formulare simple.
• Texte informative simple și scurte.

Receptarea mesajelor orale/scrise/audiovizuale
2.1. Identificarea formulelor elementare
de adresare și de politețe în mesaje
simple și scurte cu referire laactivități cotidiene.

16

2.5. Utilizarea modelelor simple
de comunicare și a limbajului
nonverbal în contexte sociale deordin cotidian.

Producerea mesajelor orale/scrise/on-lineMedierea
2.4. Integrarea formulelor cotidienede politețe și de adresare oficială/neoficială în contexte sociale
simple.
Activităţi şi produse• A informa/a solicita informații
• A ruga/a cere scuze• A interoga• A îndemna• A cere/a oferi (obiecte)• A exprima păreri de rău• A oferi informații despre sine (nume,vârstă, localitate, naționalitate,activități preferate)• A solicita informații despre o persoană (nume, vârstă, localitate,naționalitate, hobby)• A exprima gusturi/preferințe/gratitudine• A felicita• A invita• A aproba/a nega
• A indica• A exprima posesia/apartenența
• A permite/a interzice

Activități:• Citirea cu voce a unui text simplu.
• Formularea întrebărilor/răspunsurilor simple în baza
textului.
• Înscenarea dialogurilor simple.
• Expunerea orală a unui text scurt și simplu.
• Prezentarea succintă în forma orală, scrisă sau/și on-line
a unei teme cunoscute.
• Descrierea succintă a unei imagini.
• Scrierea unui comentariu la postările și comentariile online simple și scurte cu ajutorul unor expresii standardizate.
• Formularea orală și/sau însoțită de limbajul non-verbal a
unor indicații, stări, atitudini.
• Transformarea textelor simple (poezii, cântece, dialoguri, mesaje etc.) în baza imaginilor, cuvintelor, expresiilor, respectând un model.
• Redactarea/formularea enunțurilor simple.
• Completarea unui formular simplu/unei fişe simple cu
informaţii de ordin personal.
• Completarea unui orar şcolar, a unei agende.
Produse:Elemente de construcţie a comunicării* • Fișe de lucru.
• Chestionare/formulare/tabele.
• Cărți poștale.
• Quiz-uri scurte și simple.
• Agende/orare.
• Mesaje postate on-line.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Mesaje scurte (etichete, anunţuri, afişe).
• Scenete pentru teatrul de marionete.
• Produse digitale simple.

Acte comunicative17

Acte comunicative

Activităţi şi produse

Activități:• A oferi instrucțiuni
• Formularea și executarea unor instrucțiuni simple și• A exprima gusturi, preferințe, stări,scurte.
emoții și atitudini• Înscenarea dialogurilor simple cu ajutorul unor expresii• A propune
și enunțuri standardizate.
• A îndemna• Jocul de rol.
2.7. Exprimarea de stări fizice,• A da impuls conversației
• Elaborarea postearelor/colajelor/benzilor desenate.
preferințe, emoții și atitudini în• A sugera• Formularea succintă a opiniei proprii.
cadrul interacțiunii cu interlocutorii. • A angaja și a încheia o conversație
• Transformarea dialogurilor în baza unui suport (imagini,• A cere o explicație
cuvinte, expresii), respectând un model prestabilit.
2.8. Utilizarea limbajului nonverbal• A exprima acordul/dezacordul
Produse:pentru a interacționa în contexte• A solicita și a oferi indicații
• Fișe de lucru.
sociale simple manifestând• Mesaje scrise (mesaje electronice, felicitări, cărți
deschidere și respect.
poștale).
Elemente de construcţie a comunicării*• Hărți conceptuale.
• Dialoguri simple.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Postări on-line.
• Cărți poștale.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line
Medierea
2.6. Adaptarea formulelor elementare
de adresare, de politețe și deexclamare corespunzător situației
de comunicare.

18

Acte comunicative

Activități și produse• A localiza• A remarca• A ordona• A prezenta ceva sau pe cineva• A numi

Activități:• Aranjarea în ordine logică a elementelor unui dialog/
unei scrisori/unui e-mail.
• Exerciții de recunoaștere a formulelor de salut și depolitețe în mesaje orale/scrise/on-line.
• Ordonarea/gruparea unor imagini pe baza informațiilor
3.2. Înțelegerea detaliată a mesajelor
Elemente de construcţie a comunicării*dintr-un text scurt și clar.
orale și scrise, formulate simplu și• Exerciții de asociere a unor cuvinte/enunțuri cu imagini.
clar, cu referire la situații și subiecte• Vizionarea ghidată a unor secvențe adaptate din emisiobișnuite din viața cotidiană.
uni TV/filme.
• Selectarea informațiilor relevante dintr-un text audiat/
citit/vizionat.
• Exerciții de tip adevărat/fals, alegere multiplă, întrebări
cu răspuns scurt.
• Exerciții de completare de formulare tip grilă/fișe delectură/texte lacunare.
• Exerciții de ordonare cronologică a datelor .
• Exerciții de evaluare/recapitulare tip quiz.
Produse:• Infografice.
• Hărți conceptuale.
• Quiz-uri Postere/colaje/afișe/pliante în format
tradițional și digital.
• Proiecte tip lapbook/scrapbook/albume ilustrate.

Receptarea mesajelor orale/scrise/on-line3.1. Identificarea prin audiere/lectură/vizionare a sensului global al mesajelor orale și scrise, exprimate
simplu și clar, cu referire la situații șisubiecte familiare.

19

3.4. Specificarea structurilor lingvisticesimple pentru a descrie obiecte,
oameni, locuri.

Producerea mesajelor orale/scrise/on-line3.3. Specificarea structurilor lingvisticepentru a produce mesaje orale și
scrise referitoare la informații deordin personal din viața cotidiană.
Activităţi şi produse• A se prezenta• A exprima preferinţele
• A localiza• A descrie un obiect/o persoană
• A interoga• A nega• A descrie o locuinţă
• A indica direcţia
• A exprima cauza• A accepta/a refuza o invitaţie
• A solicita/a cere un produs

Activități:• Crearea de dialoguri/anunțuri/invitații scurte și simple.
• Formularea unui enunț/unei cărți poștale în baza textului lecturat/imaginilor, respectând modelul prezentat.
• Elaborarea unor texte pe teme cotidiene în baza răspunsurilor la întrebări simple.
• Descrierea unor activități zilnice/a persoanelor în baza
imaginilor.
• Corectarea răspunsurilor false în baza textului.
Produse:• Descrieri/texte simple în baza unui suport verbal (întrebări, cuvinte de sprijin, plan).
Elemente de construcţie a comunicării* • Interviuri.
• Fişe de lucru/scheme/tabele/cărți poştale în format
tradițional și digital.
• Eseuri fotografice simple.
• Proiecte individuale și de grup.
• Prezentări în format tradițional și digital.

Acte comunicative20

Acte comunicative

Activități și produse

Acte comunicative

Activități și produse• A anunţa
Activități:• A da explicaţii
• Selectarea informaţiei relevante din texte simple.
• A prezenta ceva/pe cineva• Formularea enunţurilor simple pe baza cuvintelor-cheie• A da indicaţii şi instrucţiuni simple şi
dintr-un text.
scurte• Povestirea simplă în bază de imagini, listelor de cuvinte,
3.8. Relatarea orală, în propoziții simple, • A informa/a se informa cu referire la
grile.
a informaţiei principale dintr-un text
persoane/obiecte/activități cotidiene • Transmiterea simplă, cu pauze, a informaţiei relevante
cu referire la subiecte de ordin fami- • A exprima sentimente și emoții
din anunţuri/pliante din limba A în limba B.
liar, utilizând limbajul non-verbal şi• Reformularea unor mesaje în baza modelului prestabilit.
pauze pentru a căuta cuvinte.
Elemente de construcţie a comunicării* • Descrierea unor activități zilnice/a persoanelor în baza
imaginilor.

3.7. Identificarea cuvintelor/enunțurilorcheie din texte scurte și simple cu
referire la subiecte de ordin cotidian.

Medierea orală/scrisă/on-line

3.5. Aplicarea structurilor lingvistice• A se angaja în dialoguri simple
Activități:elementare în conversaţii scurte cu • A se referi la preferințe personale• Realizarea unor conversaţii simple individuale şi de grup
referire la nevoi personale imediate. • A solicita și a oferi informații
despre persoane şi obiecte din anturajul apropiat/activi• A accepta/a refuzatăţi de interes personal.
3.6. Participarea în cadrul unui schimb• A atrage atenţia
• Realizarea unor jocuri de societate în perechi/în grup.
limitat de informaţii de ordin• A mulțumi/a-şi cere scuze• Formularea sfârșitului/continuarea unui dialog simplu în
cotidian în scris/on-line cu condiţia • A exprima acordul/dezacordul
baza unei liste de întrebări/imagini.
folosirii unui instrument de• A semnala neînțelegerea• Formularea unor răspunsuri/replici la mesaje simple/
traducere.
electronice în baza unei liste de cuvinte/sntagme/întreElemente de construcţie a comunicării*bări.
• Formularea răspunsului în funcție de preferință (acceptare/refuz) cu ajutorul unor structuri lexicale date.
Produse:• Conversaţii simple/on-line.
• Jocuri de rol.
• SMS-uri/E-mail-uri.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line21

4.3. Identificarea tradițiilor și
obiceiurilor specifice țării alofone.

4.2. Înțelegerea sensului global alfragmentelor de texte literare/
nonliterare scurte și simple pesubiecte familiare din patrimoniul
cultural al ţării alofone.

Receptarea mesajelor orale/scrise/on-line4.1. Recunoașterea propriilor referințe
culturale în vederea formării
conștiinței culturale, lingvistice și
identitare.

3.9. Traducerea orală a informațiilor
cheie din texte scrise cu referire lapersoane, obiecte, evenimente și
locuri cotidiene.

Activități și produse• A localiza• A solicita/oferi informații
• A povesti• A se informa despre obiecte, persoane, locuri, timp, spațiu
• A prezenta persoane, obiecte, locuri• A descrie succint activități culturale

Activități:• Completarea textului lacunar cu răpunsuri scurte/imagini/cuvinte.
• Ordonarea/gruparea imaginilor pe baza informațiilor
dintr-un text scurt și simplu.
• Selectarea cuvântului intrus.
• Audierea de cântece/poezii, vizionare de povești/povestiri/filme de animație și asociere de imagini/legende cu
Elemente de construcţie a comunicării*personaje, activități, locuri,comportamente.
• Asocierea cuvintelor cu desene/explicații.
• Completarea integramelor lexicale.
Produse:• Texte lacunare.
• Mesaje simple/mesage electronice.
• Agende/Orare școlare.
• Liste de cuvinte.
• Citire de texte.
• Integrame/Jocuri de cuvinte.

Acte comunicative

Produse:• Descrieri simple cu suport verbal (întrebări, cuvinte de
sprijin).
• Texte simple, create după un plan prestabilit.
• Eseuri fotografice simple.
• Cărți poştale.
• Traduceri orale.
• Proiecte individuale/în perechi/în grup.

22

Acte comunicative

Activități și produse

4.8. Respectarea unor norme uzuale decomportament verbal și nonverbal
specifice culturii țării alofone, în
situații din viața cotidiană.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line

Activități și produse

Activități:• Completarea unei cărți poștale simple/digitale, adresate
unui prieten alofon, în bază de suport lexical.
• Completarea unor formulare/fișe simple cu informații
de ordin personal.
• Înscenarea dialogurilor simple.
• Înscenarea unor dialoguri scurte și simple pe subiecte
de cultură, restectând modelul.
Elemente de construcţie a comunicării* • Formularea unor răspunsuri simple la mesaje/mesaje
electronice simple, în baza listei de cuvinte/expresii/întrebări/colaje de imagini/foto.
• A angaja şi a încheia o conversaţie
• A saluta/a răspunde la salut• A se prezenta• A felicita• A oferi/a solicita informaţii simple• A accepta/a refuza• A exprima curiozitate

Acte comunicative• A descrie succint persoane, obiecte, Activități:locuri familiare• Înscenarea secvențelor din opere literare/nonliterare• A descrie succint ocupații și activități
studiate (povesti, povestiri, benzi desenate).
cotidiene• Interpretare de cântece (individual/în grup/karaoke).
• A oferi un răspuns• Recitarea de poezii, respectând modelul.
• A exprima stări, sentimente, emoții, • Realizarea afișelor/pliantelor de sărbători tradiționale în
4.5. Descrierea succintă a personajuluisenzații
baza imagini/suport video.
principal din textul literar/nonliterar• Completarea ghidată a listei de cuvinte cu similitudini
studiat, utilizând un limbaj simplu. • A exprima gusturi și preferințe
• A povesti succint
lingvistice/culturale pe bază de repere.
Produse:4.6. Utilizarea resurselor lingvisticepentru a descrie tradiții și obiceiuri Elemente de construcţie a comunicării* • Dialoguri simple/on-line.
• Fișe de lectură.
culturale din țara alofonă.
• Descrieri/narațiuni simple.
• Mesaje simple/afișe/anunțuri/on-line.
4.7. Compararea unor obiecte și
simboluri culturale specifice țării
• Postere/colaje/tabele simple.
alofone și țării de origine.
• Mini-proiecte individuale/de grup.

Producerea mesajelor orale/scrise/on-line4.4. Reproducerea unor fragmente detexte literare/nonliterare, cântece,din patrimoniul cultural alofon, pe
subiecte cunoscute.

23

4.9. Stabilirea unor relații individuale șide grup în cultura de origine, manifestând atenție și respect față deinterlocutor.

Medierea orală/scrisă/on-line

Activități și produse

Activități:• Participarea la dialoguri simple.
• Completarea de răspunsuri la mesaje/mesaje electronice pentru a accepta/refuza propuneri/invitații.
• Alegerea formulelor de politețe/de salut adaptate lainterlocutor/destinatar, în dialoguri/mesaje/mesaje
electronice/cărți poștale simple.
Elemente de construcţie a comunicării* • Selectarea răspunsurilor conform intenției/preferinței
(acceptare/refuz), respectând modelul.
Produse:• Jocuri de rol.
• Dialoguri simple.
• Mesaje/mesaje electronice.
• SMS-uri.
• A spune că înțelege/nu înțelege mesajul• A accepta/a refuza o propunere• A exprima acord/dezacord• A repeta

Acte comunicative

Produse:• Dialoguri simple.
• Dramatizări.
• Cărți poștale/afișe/formulare/fișe simple.
• Postere simple.
• Proiecte simple.
• Bliț-interviuri/interviuri simple.

24Competențe specificemanifestând atitudini specifice predominante:
valorificarea limbii ca sistem;
demonstrarea funcționalităţii limbii în cadrul unui contact social;coerență și precizie în comunicare;deschidere și motivație pentru dialog intercultural.

1. Mediul personal
2. Mediul familial
3. Mediul şcolar
4. Mediul natural
5. Mediul cultural
6. Mediul social și informațional

Contexte tematiceCS 1. Competența lingvistică: Aplicarea normelor lingvistice în formularea de mesaje simple şi corecte, valorificând limba ca sistem.
CS 2. Competența sociolingvistică: Utilizarea structurilor lingvistice, demonstrând funcționalitatea limbii în cadrul unui contact social.
CS 3. Competența pragmatică: Utilizarea structurilor lingvistice în cadrul unor contexte familiare și previzibile, demonstrând coerență și precizieîn comunicare.
CS 4. Competenţa (pluri/inter)culturală: Aproprierea elementelor specifice culturii țării alofone, manifestând deschidere și motivație pentru
dialog intercultural.

•
•
•
•

La sfârșitul clasei a V-a, elevul poate:• utiliza expresii memorizate, enunțuri, texte simple și scurte, în bază de modele de intonație specifice limbii străine, în contexte simple și
uzuale;• utiliza corect forme gramaticale simple memorizate, specifice limbii străine, în contexte uzuale;• scrie lizibil și îngrijit respectând regulile ortografice;• identifica şi reproduce formulele elementare de adresare, de salut și de politețe, instrucțiuni scurte și simple, orale și scrise, în situatii
cotidiene de comunicare;• exprima simplu idei, părerei, stări fizice, gusturi și preferințe;• înțelege sensul global al fragmentelor de texte literare/nonliterare scurte și simple, din patrimoniul cultural al ţării alofone, pe subiecte
familiare;• respectă norme uzuale de comportament verbal și nonverbal specifice culturii țării alofone, în situații din viața cotidiană,25

Acte comunicative

Receptarea mesajelor orale/audiovizuale
Componenta fonologică
1.1. Discriminarea sunetelor, modelelorde intonație și trăsăturilor fonetice
specifice limbii străine.
Activităţi şi produse

Activități și produse de învățare recomandate• A remarca
Activități:• A localiza în spațiu/în timp
• Recunoașterea elementelor fonetice (sunete, modele• A constatade intonație etc.) din audierea/vizionarea materialelor• A realiza ordine și indicații
audiovizuale.
• A mima• Antrenarea auzului prin exerciții fonetice, prin vizionarea
Componenta lexicală și semantică
• A accepta
desenelor animate, a secvențelor audiovizuale simple și1.2. Identificarea prin audiere a sensului • A refuza
scurte.
cuvintelor, expresiilor uzuale și• A compara• Exerciții de audiere a cuvintelor, expresiilor, enunțurilorenunțurilor specifice limbii străine,studiate.
rostite izolat sau în contexte simple, Elemente de construcţie a comunicării* • Recunoașterea cuvintelor și expresiilor care aparțin anuscurte și clare.
mitor câmpuri lexicale.
• Asocierea cuvintelor/enunțurilor cu imagini.
Componenta gramaticală
• Eliminarea cuvântului intrus.
1.3. Recunoașterea structurilor• Îndeplinirea unor instrucțiuni și indicații.
gramaticale specifice limbii străine
• Imitarea unor acțiuni.
în contexte cunoscute.
• Identificarea tipului enunțului după intonație.
• Deosebirea elementelor gramaticale studiate din context.
Produse:• Rime și versuri.
• Quiz-uri.
• Mesaje simple și scurte/on-line.
• Dialoguri scurte și simple în format audio și video.
• Postere și colaje simple în format tradițional și digital.
• Infografice și hărți conceptuale simple.

Unități de conținut

Unități de competenţe

CLASA a VI-a

26

• A exprima posesia• A solicita informații
• A exprima cantitatea• A exprima emoții și sentimente• A da ordine• A numi• A localiza în spațiu/în timp
• A întreba• A răspunde• A aproba• A nega

Acte comunicative

Activităţi şi produse

Activități:• Reproducerea cu exactitate după profesor/dinînregistrări audio sau video a modelelor de intonaţie şide pronunţie studiate.
• Recitarea expresivă a poeziilor.
• Interpretarea cântecelor, individual și în grup.
Componenta semantică și lexicală
• Traducerea cuvintelor, expresiilor, enunțurilor simple.
1.5. Deducerea sensului cuvintelor• Încadrarea cuvintelor/expresiilor/elementelor
necunoscute din contexte uzuale.
gramaticale studiate în enunțuri simple și scurte.
• Formarea cuvintelor prin utilizarea sufixelor și prefixelor.
Componenta gramaticală
• Substituirea cuvintelor prin sinonime și antonime.
1.6. Utilizarea structurilor sintactice și a
• Transformarea propozițiilor afirmative în negative șiformelor gramaticale memorizate în Elemente de construcţie a comunicării*invers.
mesaje simple și corecte.
• Formularea întrebărilor/răspunsurilor.
Produse:• Dialoguri tematice simple.
• Texte/mesaje scurte/on-line.
• Dramatizări/jocuri de rol.
• Descrieri.
• Infografice/postere/colaje simple în format tradițional și/
sau digital.

Componenta fonologică
1.4. Respectarea unor modele deintonație și fenomene specificelimbii străine în contexte decomunicare cotidiene.

Producerea mesajelor orale/medierea

27

Receptarea mesajelor scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
audiovizuale• A numi
Activități:Componenta ortografică
• A identifica• Lecturarea unui mesaj scris authentic scurt (imprimat,
1.7. Recunoașterea prin citire a
dactilografiat, scris de mână).
normelor ortografice specifice limbii • A caracteriza/a descrie• A explica• Restabilirea ordinii cuvintelor în fraze.
străine.
• A afirma• Precizarea sensului cuvintelor prin selectarea• A infirma
sinonimelor/antonimelor.
Componenta lexicală și semantică
• A confirma• Asocierea mesajului la imagini/secvențe video.
1.8. Înțelegerea unui repertoriu• A nega• Selectarea expresiilor, enunțurilor în bază de suport
elementar de cuvinte și expresii• A informa
audiovizual.
izolate referitoare la situaţii
Produse:cotidiene.
Elemente de construcţie a comunicării* • Lecturi cu voce tare.
• Fișe de lucru.
Componenta gramaticală
• Tabele/scheme/hărți conceptuale simple.
1.9. Examinarea unor structuri sintactice• Mesaje audiovizuale/on-line.
și forme gramaticale simple,
specifice limbii străine, aparţinând• Postere și colaje în format tradițional și/sau digital.
unui repertoriu memorizat.
• Portofolii lexicale lingvistice simple.
• Proiecte individuale și de grup.

28Componenta gramaticală
1.11. Aplicarea structurilor sintactice șigramaticale specifice limbii străine
în formularea mesajelor simple șiclare.

Componenta ortografică
1.10. Transcrierea corectă a expresiilor
scurte și a cuvintelor uzuale.

Producerea mesajelor scrise/on-line

Activităţi şi produse

Activități:• Completarea spațiilor lacunare.
• Corectarea greșelilor intentionate dintr-un mesaj.
• Rezolvarea rebusurilor.
• Redactarea enunțurilor simple conform modelelor
propuse.
• Redactarea întrebărilor și răspunsurilor.
• Completarea tabelelor cu elementele lexicale/gramaticale studiate.
• Substituirea unor forme gramaticale cu altele.
• Completarea unui text scurt cu semnele de punctuație
Elemente de construcţie a comunicării*corespunzătoare.
• Ordonarea literelor/silabelor în cuvinte.
• Ordonarea cuvintelor în fraze.
Produse:• Rebusuri/cuvinte încrucișate/puzzle.
• Întrebări și răspunsuri.
• Mesaje/dialoguri/convorbiri telefonice/on-line.
• Proiecte individuale/de grup.
• Postere și colaje în format tradițional și/sau digital.

• A constata• A număra
• A descrie/a caracteriza• A cere informații
• A oferi informații
• A afirma• A nega• A întreba• A răspunde• A exprima cantitatea

Acte comunicative

29

Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
audiovizuale
2.1. Respectarea normelor de compor- • A localiza (persoane, obiecte)
Activități:tament verbal și nonverbal în cadrul • A exprima (stări, emoții, atitudini)• Exerciții de identificare a informației cheie din texteinteracțiunilor  orale și scrise.
• A confirma/a nega
audiate sau lecturate.
• A compara (persoane, obiecte)• Citirea unor postări on-line scurte.
2.2. Distingerea sensului unor expresii• Completarea unor texte lacunare/benzilor desenate.
frazeologice simple referitoare la
Elemente de construcţie a comunicării* • Alegerea răspunsului corect în baza textului citit sau în
descrieri de persoane.
baza suportului audiovizual.
• Eliminarea cuvântului intrus.
• Clasificarea obiectelor/însușirilor/fenomenelor.
• Completarea hărților conceptuale.
• Aranjarea în ordine a cuvintelor/enunțurilor din texte
scurte și simple.
• Modificarea titlului textului.
Produse:• Rime simple.
• Fișe de lucru.
• Benzi desenate.
• Hărți conceptuale.
• Cărți de vizită.
• Formulare simple.
• Careuri de cuvinte.

30

Activităţi şi produse

Activități:• Înscenarea unor dialoguri simple.
• Citirea cu voce a unui text simplu și cunoscut.
• Descrierea succintă a imaginii.
• Scrierea unui comentariu la postările și comentariile online simple și scurte cu ajutorul unor expresii standardizate.
• Jocuri de rol.
• Redactarea/formularea enunțurilor simple.
• Completarea unui formular simplu/unei fişe simple cu
informaţii de ordin personal.
Produse:• Cărți poștale.
• Formulare/fișe informative.
• Agende/orare.
• Mesaje postate on-line.
• Benzi desenate.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Dialoguri simple și scurte.
Elemente de construcţie a comunicării* • Mesaje scurte (etichete, anunţuri, afişe).
• Rețete simple.
• Produse digitale simple.
• Quiz-uri.

Producerea mesajelor orale/scrise/on-lineActe comunicative
Medierea
2.3. Utilizarea indicatorilor lingvistici de • A ruga/a cere scuzerelații sociale în actele de vorbire pe • A îndemna
subiecte cotidiene.
• A cere/a oferi (obiecte)• A se adresa politicos
2.4. Producerea de texte funcționale• A exprima (senzații, stări fizice,scurte și simple.
emoții)• A exprima păreri de rău• A oferi informații despre sine (nume,vârstă, localitate, naționalitate,activități preferate)• A exprima gusturi/preferințe/gratitudine/atitudini• A felicita• A invita• A aproba/a nega
• A exprima posesia/apartenența
• A permite/a interzice31

2.7. Aplicarea expresiilor uzuale în
situații simple de comunicare în
contexte cotidiene.

2.6. Exprimarea unei opinii despre
preferințele personale.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line
Medierea
2.5. Participarea la interacțiuni verbale
cu caracter social relevante pentru
elev.
Activităţi şi produse• A exprima gusturi și preferințe
• A oferi instrucțiuni
• A exprima stări, emoții și atitudini• A îndemna• A da impuls conversației
• A angaja și a încheia o conversație
• A cere o explicație
• A exprima acordul/dezacordul• A solicita și a oferi indicații

Activități:• Expunerea succintă a opiniei proprii.
• Înscenarea dialogurilor simple cu ajutorul unor expresii
și enunțuri standardizate.
• Jocul de rol.
• Elaborarea posterelor, colajelor și benzilor desenate.
• Transformarea dialogurilor în baza de suport (imagini,cuvinte, expresii), respectând modelul prestabilit.
Produse:• Cărți de vizită.
Elemente de construcţie a comunicării* • Mesaje scrise (mesaje electronice, felicitări, cărți
poștale).
• Hărți conceptuale.
• Dialoguri simple.
• Chestionare.
• Quiz-uri Postere/colaje/infografice în format tradițional
și digital.
• Pagini de reviste digitale simple.

Acte comunicative32

Acte comunicative

Activităţi şi produse• A remarca informații (din scrieri sim- Activități:ple: scrisori, broșuri, articole de ziar, • Vizioarea materialelor video adaptate (povești, deseneetc.)animate).
• A localiza (informații din diferite surse • Audierea materialelor în format MP3 (cântece, poezii,
autentice audio/video cu referire ladialoguri, povești).
locuri, evenimente, personalități ale • Lectura textelor, poeziilor.
țărilor alofone)• Utilizarea jocurilor lingvistice interactive.
3.2. Înțelegerea detaliată a mesajelor• A înțelege instrucțiuni simple• Utilizarea fișelor de lucru/posterelor tematice.
orale și scrise cu referire la situații și • A deduce (dintr-un context sensul• Exerciții de identificare a unor informații specifice pesubiecte familiare formulate clar și
unor cuvinte necunoscute)
baza unui text lecturat.
răspicat.
• Ordonarea/gruparea unor imagini pe baza informațiilor
Elemente de construcţie a comunicării*dintr-un text scurt și clar.
• Exerciții de asociere a unor cuvinte/enunțuri cu imagini.
• Utilizarea jocurilor de orientare pe hartă, plan, în spațiul
clasei.
• Elaborarea posterelor/colajelor/cărților digitale utilizând
instrumete web.
Produse:• Fișe de lucru.
• Proiecte tematice.
• Galerii de portrete/postere.
• Chestionare.
• Rețete.
• Prezentări în format tradițional și digital.

Receptarea mesajelor orale/scrise/on-line3.1. Identificarea prin audiere/lectură/vizionare a unor informații specifice din mesajele orale și scrise,formulate simplu și clar, referitoarela situații și subiecte din viața cotidiană.

33

3.5. Aplicarea structurilor lingvistice relevante pentru producereaanunțurilor scurte cu referire laobiecte, evenimente și locuri familiare.

3.4. Prezentarea structurilor lingvisticepentru a descrie obiecte, oameni și
locuri într-un limbaj accesibil.

Receptarea mesajelor orale/scrise/on-line3.3. Organizarea structurilor lingvisticepentru a produce mesaje simple
orale și scrise referitoare la aspecte
din viața cotidiană.
Activităţi şi produse• A-şi exprima opinia/sentimentele• A situa• A sfătui
• A invita• A propune• A accepta/a refuza• A mulţumi
• A localiza• A compara

Activităţi:• Aranjarea în ordine a fragmentelor unei povestiri/unui
text narativ.
• Descrierea aşezării geografice a unui/unei loc/ţari.
• Elaborarea unui text după un plan bine stabilit.
• Gruparea activităţilor şcolare în enunţuri simple și bine
structurate.
• Descrierea, în enunţuri simple, a obişnuinţelor alimentare/jocurilor sportive/casei/orarului zilnic.
• Citirea unui orar simplu.
Elemente de construcţie a comunicării* Produse:• Conversaţii pe teme familiare.
• Convorbiri telefonice simple.
• Eseuri fotografice.
• Scheme/tabele.
• Felicitări.
• Hărţi conceptuale/infografice.

Acte comunicative34

Acte comunicative

Activităţi şi produse

3.9. Relatarea, în enunțuri simple, amesajelor cheie din texte, imagini
sau tabele.

3.8. Adaptarea funcțiilor comunicative
la circumstanțe simple prin
substituiri lexicale limitate cu
referire la situații din viața
cotidiană.

Medierea orală/scrisă/on-line• A invita și a răspunde la o invitație
• A exprima scuze• A accepta sau a refuza• A exprima intenţii şi dorinţe
• A solicita şi a oferi informaţii uzuale
de ordin personal• A felicita• A mulțumi
• A explica și a justifica• A evalua și a aprecia

Acte comunicative

Activități:• Relatarea informaţiei cheie din texte simple în bază deimagini, liste de cuvinte, etc..
• Formularea enunţurilor simple pe baza cuvintelor-cheie
dintr-un text.
• Transmiterea simplă, cu pauze, a informaţiei relevante
din anunţuri și pliante din limba A în limba B.
• Reformularea unor mesaje în baza modelului prestabilit.
• Descrierea unor activități zilnice/a persoanelor în baza
imaginilor.

Activităţi şi produse

3.6. Aplicarea structurilor lingvistice• A se angaja în dialoguri simple
Activităţi:elementare în conversaţii cu referire • A se referi la preferințe personale• Realizarea unor conversaţii simple (la restaurant, la cumla subiecte cunoscute de interes• A solicita și a oferi informații
părături).
personal.
• A accepta/a refuza• Realizarea unor jocuri de societate în perechi/în grup.
• A mulțumi/a-şi cere scuze• Refolmularea/Completarea unor dialoguri cu ajutorul
3.7. Participarea în cadrul unui schimb• A exprima acordul/dezacordul
unei liste de cuvinte/imagini.
de informaţii şi comentarii simple• A atrage atenţia
• Simularea unei convorbiri faţă în faţă/la telefon despre
de interes personal, în scris/on-line, • A semnala neînțelegerea
obiecte personale/activităţi de interes proriu.
cu condiţia folosirii unui instrument • A solicita o repetarea unui cuvânt sau • Formularea unor răspunsuri/replici la mesaje simple/
de traducere.
a unei fraze
electronice în baza unei liste de cuvinte/expresii/• A cere confirmareîntrebări.
• A întreba, dacă a fost înțeles
• Redactarea unor comentarii scurte on-line, însoţite deemoticoane/imagini ca reacţie de răspuns pentru a exElemente de construcţie a comunicării*prima emoţii pozitive/negative.
Produse:• Dialoguri simple/comentarii scurte on-line.
• Jocuri de rol.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• SMS-uri/e-mail-uri.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line35

3.10. Traducerea orală, cu pauze şi• A exprima acordul sau dezacordul
Produse:reformulări, a informațiilor• A da ordine/indicații
• Anunţuri/pliante/colaje.
relevante cu referire la subiecte de• Descrieri simple cu suport verbal (imagini/întrebări/cuordin cotidian.
Elemente de construcţie a comunicării*vinte de sprijin).
• Texte simple, create după un plan prestabilit.
• Proiecte individuale/în perechi/în grup.
• Traduceri orale.
Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
on-line• A solicita informaţii simple
Activități:4.1. Reperarea informațiilor principale • A localiza în spaţiu
• Asocierea unor simboluri/pictograme/semne uzuale înpe subiecte cotidiene în texte• A solicita ajutor
locurile publice (stradă, transport, centru de agrement)
literare/nonliterare simple din• A oferi informaații despre timp, loc,
cu descrierea lor.
patrimoniul cultural al țării alofone.
modalitate, cantitate• Selectarea informațiilor pentru a descriere un personaj• A exprima satisfacție, mirare
din desen animat/poveste/cântec.
4.2. Recunoașterea elementelor• A exprima opinia• Localizarea pe harta țării alofone a reperelor geografice.
culturale specifice țării alofone.
• Vizionarea secvențelor video despe monumente celeElemente de construcţie a comunicării*bre/locuri turistice renumite și completarea răspunsurilor cu informații esențiale.
• Asocierea informaților din cîntece/texte literare/nonliterare (povești, povestiri, benzi desenate, poezii) cu
imagini.
• Completarea unei scheme/hărti simple/hărti digitale înbaza instrucțiunilor (orale/scrise).
• Asocierea titlului cărții cu numele autorului.
Produse:• Mesaje simple/mesaje electronice.
• Jurnale de lectură.
• Hărți conceptuale.
• Simboluri, pictograme simple.
• Fișe de lectură.

36

Activităţi şi produse

Activităţi şi produse

Activități:• Conversații tematice simple, despre eroi literari, personaje de ficțiune.
• Participarea la jocuri de rol, respectând modelul.
• Elaborarea unui pliant al unui centru de agrement destinat adolescenților, pentru a prezenta diverse activități
recreative.
Elemente de construcţie a comunicării* • Completarea de cărți poștale/afiș/anunț (invitație la oexcursie/vizită/sărbătoare, etc.).
• Discuție despre alegerea activităților culturale comune.

Acte comunicative• A descrie succint ocupații și activități
cotidiene• A explica o informație simplă
• A oferi/a solicita (obiecte, servicii)• A compara• A explica succint acțiuni
• A povesti o istorie simplă

Activități:• Memorizarea și dramatizarea unor povesti, povestiri,
poezii, scenete, cântece, studiate.
• Descrierea succintă a personajului preferat din poveste,
povestire, desen animat, bandă desenată.
• Realizarea posterilor, pliantelor pe teme de cultură.
• Completarea unui tabel comparativ (preferințe și gusturi).
Elemente de construcţie a comunicării* • Exerciții de descoperire a similitudinilor și asemănărilor
de ordin lingvistic/cultural, în bază de texte.
Produse:• Dialoguri simple/on-line.
• Citirea unor texte simple.
• Benzi desenate simple.
• Colaje foto.
• Jocuri de rol/Jocuri de societate.
• Mesaje simple/mesaje electronice.
• Descrieri simple.

Acte comunicative

4.7. Aplicarea cunoștințelor culturale• A cere scuzeși a unor norme de comportament • A mulțumi și a răspunde la mulțumiri
specifice țării țintă, în situații cotidi- • A se saluta/a-și lua rămas bun
ene, pentru a produce mesaje/texte • A solicita şi a oferi informaţii simple
orale și scrise.
• A exprima bucurie, tristețe
• A iniția o conversație telefonică

Interacțiunea orală/scrisă/on-line

4.6. Compararea unor uzanțe culturale
specifice țării alofone și țării deorigine.

4.5. Utilizarea resurselor lingvisticepentru a relata unele aspecte ale
culturii alofone.

4.4. Explicarea în termeni simpli apreferințelor personale, cu referirela textul literar/nonliterar studiat.

Producerea mesajelor orale/scrise/on-line4.3. Reproducerea unor secvențe pe subiecte din viața cotidiană din texte
literare/nonliterare/piese muzicale
din patrimoniul cultural al țării alofone.

37

4.8. Participarea la conversații pe subiecte cotidiene în situații culturale
cunoscute.

Medierea orală/scrisă/on-line

Activităţi şi produse

Activități:• Exerciții de aplicare a formulelor de politețe adecvatesituațiilor cotidiene.
• Elaborarea și înscenarea dialogurilor.
• Descrierea succintă a călătoriei, reale sau imaginare, înbază de fișe/suport digital/colaj foto.
Produse:• Jocuri de rol.
Elemente de construcţie a comunicării* • Dialoguri.
• Conversații.
• Program de activități.
• A accepta/a refuza o propunere/oinvitație
• A explica succint un mesaj• A invita• A explica, a repeta• A exprima surpriza• A situa

Acte comunicative

Produse:• Dialoguri simple/on-line.
• Formulare, fișe simple.
• Postere/colaje foto.
• Proiecte simple.
• Chestionare/interviuri simple.

38

•
•
•
•

manifestând atitudini specifice predominante:
valorificarea limbii ca sistem;
demonstrarea funcționalităţii limbii în cadrul unui contact social;coerență și precizie în comunicare;deschidere și motivație pentru dialog intercultural.

La sfârșitul clasei a VI-a, elevul poate:
utiliza expresii uzuale, enunțuri, texte simple și scurte, în bază de modele de intonație specifice limbii străine, în contexte simple și coerente;
utiliza corect structuri sintactice și forme gramaticale simple în situații uzuale;scrie lizibil, îngrijit, respectând regulile ortografice și gramaticale;citi corect texte simple/on-line, aplicând norme metalingvistice pentru a transmite adecvat un mesaj scris;
identifica şi adopta unele elemente şi norme de comportament verbal și nonverbal în cadrul interacțiunilor orale și scrise;
deduce sensul global al mesajelor simple, orale și scrise/on-line, referitoare la informaţii de ordin personal și obiecte personale;
solicita și oferi informații despre persoane, obiecte, locuri, animale;
exprima opinii, sentimente și emoții;identifica unele similitudini și diferențe de ordin lingvistic și cultural, specifice țării alofone și tării de origine;înțelege sensul global al fragmentelor de texte literare/nonliterare scurte și simple, din patrimoniul cultural al ţării alofone, pe subiecte familiar;• respectă norme uzuale de comportament verbal și nonverbal specifice culturii țării alofone, în situații din viața cotidiană;• recunoaște unele eventuale dificultăți în interacțiunea cu membrii altor culturi;• participa la înteracțiuni sociale scurte, utilizând forme cotidiene de politețe,

•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

39

Componenta lexicală și semantică
1.2. Distingerea prin audiere a sensului
cuvintelor și expresiilor în situații
cotidiene.

Acte comunicative

Receptarea mesajelor orale/audiovizuale
Componenta fonologică
1.1. Discriminarea sunetelor, modelelorde intonație și trăsăturilor fonetice
specifice limbii străine în fluxul
verbal din contexte uzuale.

Elemente de construcţie a comunicării*• A da informații
• A situa în spațiu/timp• A compara• A îndeplini ordine și indicații
• A imita• A recunoaște
• A remarca• A afirma• A nega• A confirma• A infirmaUnități de conținut

Unități de competenţe

CLASA a VII-a
Activităţi şi produse

Activități și produse de învățare recomandate

Activități:• Audierea mesajului și completarea spațiilor lacunare.
• Asocierea sunetelor cu grafemele corespunzătoare.
• Selectarea variantei corecte în baza unui mesaj.
• Recunoașterea dintr-un context a cuvintelor și expresiilor care aparțin unui anumit câmp lexical.
• Audierea cuvintelor, expresiilor, enunțurilor studiate.
• Îndeplinirea unor instrucțiuni și indicații.
• Deosebirea elementelor lexicale/gramaticale studiate
din context.

1. Mediul personal
2. Mediul familial
3. Mediul şcolar
4. Mediul natural
5. Mediul cultural
6. Mediul social și informațional

Contexte tematiceCS 1. Competența lingvistică: Aplicarea normelor lingvistice în formularea de mesaje simple şi corecte, valorificând limba ca sistem.
CS 2. Competența sociolingvistică: Utilizarea structurilor lingvistice, demonstrând funcționalitatea limbii în cadrul unui contact social.
CS 3. Competența pragmatică: Utilizarea structurilor lingvistice în cadrul unor contexte familiare și previzibile, demonstrând coerență și precizieîn comunicare.
CS 4. Competenţa (pluri/inter)culturală: Aproprierea elementelor specifice culturii țării alofone, manifestând deschidere și motivație pentru
dialog intercultural.

Competențe specifice

40• A solicita informații
• A exprima sentimente/emoții
• A exprima posesia• A da ordine și instrucțiuni
• A compara• A situa în spațiu/timp• A constata

Acte comunicative

Activităţi şi produse• Ordonarea acțiunilor într-un text.
• Imitarea acțiunilor audiate.
• Jocuri chinestezice.
Produse:• Mesaje simple/on-line.
• Rime și versuri.
• Benzi animate.
• Fișe de lucru.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Proiecte individuale și de grup.

Activități:• Reproducerea unui text/dialog cu voce tare cu
respectarea tempoului, intonației și expresivității
specific limbii străine.
• Recitarea poeziilor/fabulelor.
• Interpretarea cântecelor individual și în grup.
1.5. Selectarea modelelor de intonație,• Selectarea răspunsurilor potrivite unor situații concrete/a ritmului și accentului fonetic,
imagini.
specifice limbii străine, în situații de Elemente de construcţie a comunicării* • Reconstituirea frazelor.
comunicare uzuale.
• Formarea enunțurilor după model.
• Încadrarea cuvintelor noi/formelor gramaticale studiate
Componenta semantică
în contexte.
Componenta lexicală• Audierea, cântarea și mimarea acțiunilor.
1.6. Utilizarea cuvintelor și expresiilor• Exerciții fonetice.
uzuale și stabilirea relațiilor interProduse:
lexicale corespunzătoare în situații
• Careuri de cuvinte.
previzibile.
• Mesaje simple/on-line.
• Dialoguri simple.
Componenta gramaticală• Descrieri.
1.7. Integrarea structurilor gramaticale• Povestiri/narațiuni în baza unor imagini sau benzi
simple în contexte uzuale.
desenate.
• Dramatizări/jocuri de rol.
• Prezentări în format tradițional și digital.

Componenta fonologică
1.4. Citirea unor enunțuri și texte
cunoscute cu respectarea pauzelor,accentului, intonației și unităților desens.

Producerea mesajelor orale/medierea

Componenta gramaticală
1.3. Identificarea structurilor
gramaticale simple, specifice limbii
străine, în contexte previzibile.

41

Activităţi şi produse

Activități:• Formarea cuvintelor derivate prin prefixare și sufixare.
• Restabilirea ordinii cuvintelor în enunțuri.
• Transformarea enunțurilor afirmative în enunțuri
negative și invers.
• Completarea unei scrisori/invitații/anunț publicitar, etc./
on-line cu cuvintele și expresiile lipsă.
• Completarea enunțurilor/descrierilor, etc./on-line cu
structurile gramaticale studiate.
• Scrierea numerelor cu litere.
Elemente de construcţie a comunicării* • Scrierea expresiilor/enunțurilor în baza imaginilor.

Activităţi:• Alegerea enunțurilor în baza de suport audiovizual(imagini, simboluri, etc.).
• Identificarea enunțurilor afirmative și negative.
• Asocierea mesajului cu imaginea/prezentarea video.
• Ordonarea cuvintelor în enunțuri.
• Completarea mesajului cu structurile gramaticale
corecte.
• Selectarea formei lexicale corecte.
• Exerciții de asociere a cuvintelor.
Elemente de construcţie a comunicării* • Selectarea răspunsului corect.
• Sublinierea cuvintelor care conțin sunete, grupuri desunete studiate.
Produse:• Texte scurte/dialoguri/mesaje simple/on-line.
• Nori de cuvinte.
• Fișe de lucru.
• Benzi desenate.
• Proiecte individuale/de grup.
• Postere și colaje în format tradițional și/sau digital.
Activităţi şi produse
Acte comunicative• A explica• A identifica• A clasifica• A compara• A confirma• A infirma• A aproba• A nega• A localiza obiecte în spațiu

Acte comunicative• A remarca• A constata• A explica• A descrie• A deduce
Componenta gramaticală
• A explica
1.12. Utilizarea corectă a structurilor• A afirma
sintactice și a formelor gramaticale • A nega
simple în contexte cotidiene.
• A informa

Componenta ortografică
1.11. Aplicarea normelor ortografice șiortoepice simple în contexte uzuale.

Producerea mesajelor scrise/on-line

Componenta gramaticală
1.10. Recunoașterea structurilor
sintactice și formelor gramaticale
simple, specifice limbii străine,dintr-un repertoriu uzual.

Componenta lexicală și semantică
1.9. Deducerea sensului unor cuvinte și
expresii necunoscute din context.

Receptarea mesajelor scrise/audiovizuale
Componenta ortografică
1.8. Identificarea normelor de scrierea cuvintelor uzuale și expresiilor
scurte utilizate regulat.

42

Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
audiovizuale
Activități:2.1. Perceperea mesajului global pentru • A saluta/a răspunde la saluta face față situațiilor simple de co- • A exprima interes/preferițe/simpatie • Audierea textelor autentice scurte și completarea
municare.
• A oferi și a urma instrucțiuni simpleenunțurilor lacunare.
• A solicita și a oferi informații asupra • Selectarea răspunsului corect în baza textului citit sau în
2.2. Identificarea informațiilor cheie
unor fapte
baza mesajului audiat/vizionat.
prezentate linear în contexte sociale • A angaja, a menține și a încheia o• Reducerea/extinderea frazelor prin eliminarea/adăugade interes nemijlocit al elevului.
conversație scurtă
rea structurilor lingvistice specifice comunicării sponta• A aproba/a dezaproba
ne și autentice.
2.3. Determinarea structurilor lingvistice • A invita/a refuza invitația
• Asocierea mesajului (citit/audiat/vizionat) cu imaginea
specifice comunicării spontane și
adecvată.
autentice.
Elemente de construcţie a comunicării* • Parafrazarea structurilor lingvistice specifice comunicării
spontane și autentice.
• Clasificarea cuvintelor și expresiilor conform situației decomunicare.
• Traducerea structurilor lingvistice specifice comunicării
spontane și autentice.
• Exerciții de ordonare a evenimentelor conform logicii
expunerii.

• Identificarea greșelilor gramaticale/lexicale și corectarealor.
• Rezolvarea rebusurilor.
Produse:• Mesaje/dialoguri/on-line.
• Rebusuri/cuvinte încrucișate/puzzle.
• Scrisori/afișe publicitare/invitații în format tradițional și
on-line.
• Descrieri/legende.
• Panouri informaționale.
• Proiecte individuale/de grup.
• Postere și colaje în format tradițional și/sau digital.

43

Activităţi şi produse

Activități:• Completarea enunțurilor și a textelor prin alegerea expresiilor potrivite.
• Completarea unui formular simplu/unei fişe simple cu
date, informaţii de ordin personal.
• Înscenarea dialogurilor scurte și simple, pregătite în
prealabil, adaptând instrumentele lingvistice la situația
comunicativă.
• Expunerea unor anunțuri/instrucțiuni scurte, pregătite
în prealabil.
• Descrierea aspectelor cotidiene cu referință la persoane,
evenimente și activități.
• Relatarea unor evenimente, experiențe personale, pregătite în prealabil.
• Redactarea unor texte simple pe hârtie sau on-line dupămodel (povestire, dialog, instrucțiune, anunț, scrisoare,prospect, orar, meniu).
Elemente de construcţie a comunicării* Produse:• Fișe/formulare/tabele.
• Mesaje orale/scrise/electronice.
• Desene/postere și colaje în format tradițional și digital.
• Instrucțiuni/anunțuri.
• Scrisori.
• Prospecte/orare.

Acte comunicative• A formula întrebări și răspunsuri• A compune dialoguri scurte și simple
cu folosirea expresiilor uzuale conform situației comunicative• A descrie aspecte cotidiene cu
2.5. Reproducerea mesajelor orale/scrireferință la persoane, obiecte,
se/on-line adecvate unor contexte
locuință, locuri publice,sociale simple.
• evenimente și activități
• A relata evenimente, experiențe per2.6. Adaptarea resurselor lingvistice lasonalesituația comunicativă.
• A exprima opinii, preferințe
• A argumenta un răspuns, o aserțiune
• A povesti texte scurte, analizate în
prealabil• A compara persoane, obiecte, evenimente și activități

Producerea mesajelor orale/scrise/on-lineMedierea
2.4. Utilizarea structurilor lingvisticespecifice comunicării spontane și
autentice de interes nemijlocit al
elevului.

Produse:• Fișe de lucru.
• Formulare/tabele.
• Liste de cuvinte și expresii.
• Mesaje orale/scrise/electronice.
• Acte de comunicare simple.
• Enunțuri informative simple și scurte.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.

44

Activităţi şi produse

Activități:• Suplinirea întrebărilor/replicilor care lipsesc într-un dialog.
• Ordonarea replicilor într-un dialog scurt.
• Interacțiunea prin întrebări și răspunsuri spontane/însituații structurate și conversații scurte.
• Înregistrarea audio/video a conversațiilor, audierea șianaliza lor ulterioară.
• Reformularea/simplificarea enunțurilor complexe.
• Transmiterea informațiilor factuale.
Elemente de construcţie a comunicării* • Dramatizarea unor pasaje simple din povești, cântece,povestiri.
• Elaborarea posterelor, anunțurilor, prospectelor și orarelor în format tradițional și/sau digital.
• Redactarea e-mailurilor simple pentru a comunica oexperiență, a relata un eveniment, a solicita informații.
• Planificarea activităților pentru un eveniment în familie
sau la școală.
• Postarea mesajelor în spațiul digital.
Produse:• Dialoguri scurte pe teme ce au relevanță pentru elev.
• Conversații tematice.
• Descrieri de persoane, obiecte, locuri.
• Jocuri de rol.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Produse digitale simple.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line
Acte comunicative
Medierea
2.7. Producerea mesajelor în mod co• A formula opinii proprii
respunzător situațiilor comunicative • A argumenta gusturlile și preferințele
simple.
personale• A exprima stări, emoții și atitudini
2.8. Soluționarea carențelor în• A solicita/a da informații conform
exprimarea verbală spontană prinsituației comunicative
utilizarea limbajului nonverbal și• A angaja, a menține și a încheia oparaverbal.
conversație
• A cere o explicație

45

Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
on-line3.1. Identificarea prin audiere/lectură/ • A prezenta
Activități:vizionare a informațiilor detaliate• A exprima• Aranjarea în ordine logică a replicilor dintr-un dialog.
din mesaje scrise, formulate simplu • A analiza• Identificarea răspunsurilor corecte/false.
și clar, referitoare la situații din viața • A remarca• Exerciții de identificare a unor informații pe baza unuicotidiană.
• A localiza obiecte în spațiu
text/unei imagini.
• A înțelege instrucțiuni simple• Exerciții de asociere a unor cuvinte/enunțuri cu imagini.
3.2. Recunoașterea mesajelor cheie• Analiza/completarea unor tabele, hărți conceptuale, ordin avertismente, instrucțiuni
Elemente de construcţie a comunicării*ganizatoare grafice.
și etichete simple în limba țintă
• Elaborarea unor afișe în baza unui document audio/viplasate pe un produs.
deo.
Produse:• Postere/colaje/afișe în format tradițional și digital.
• Infografice/hărți conceptuale/tabele.
• Benzi desenate.
• Jurnale de lectură.
Producerea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
on-line3.3. Organizarea logică a structurilor• A descrie/a caracteriza
Activităţi:lingvistice pentru a produce mesaje • A solicita informații• Prezentarea unui subiect cunoscut din viața cotidiană.
orale și scrise referitoare la activități • A exprima o dorinţă
• Improvizarea unui dialog cu o persoană.
cotidiene.
• A prezenta• Exerciții de simulare a unei conversații în magazin/resta• A scrie o reţetă
urant/hotel etc.
3.4. Utilizarea cuvintelor și expresiilor• A sugera/a accepta/a refuza o• Compararea locuințelor din diverse țări.
din diferite limbi pentru a efectua oinvitație• Descrierea unui eveniment cultural, artistic, sportiv etc.
tranzacție simplă.
în enunţuri simple.
Elemente de construcţie a comunicării* Produse:• Dialoguri.
• Texte structurate scurte.
• Mesaje/scrisori personale/anunțuri/invitații/cărți
poștale în format tradiţional și/sau electronic.
• Sondaje.
• Postere/colaje/hărți conceptuale/infografice în format
tradițional și digital.

46

Acte comunicative

Activităţi şi produse• A invita și a răspunde la o invitație
• A exprima scuze• A accepta sau a refuza• A exprima intenţii şi dorinţe
• A solicita şi a oferi informaţii uzuale
de ordin personal• A iniţia, a întreţine, a întrerupe oconversaţie
• A-și exprima opinia• A evalua/a aprecia• A exprima acordul sau dezacordul

3.7. Parafrazarea informațiilor cheie
dintr-un text necunoscut interlocutorului.

3.9. Traducerea orală, într-un limbaj
accesibil, cu pauze şi reformulări, ainformaţiei principale din text.

3.8. Rezumarea punctelor importante
din textele simple cu referire la subiecte de ordin personal.

Acte comunicative

Medierea orală/scrisă/on-line

Activități:• Exerciții de parafrazare a unor enunțuri sau texte simple.
• Exerciții de selectare a informaţiei relevante din texte
simple.
• Exerciții de rezumare a unor texte de lungime medie.
• Povestirea simplă în bază de imagini, liste de cuvinte,grile.
• Transmiterea simplă, cu pauze, a informaţiei relevante
din anunţuri și pliante din limba A în limba B.
• Reformularea unor mesaje în baza modelului.
• Exerciții de traducere.

Activităţi şi produse• A se angaja în dialoguri simple
Activități:• A exprima preferințe personale• Realizarea unor conversaţii simple individuale şi de grup.
• A solicita și a oferi informații
• Realizarea unor jocuri de societate în perechi/în grup.
• A accepta/a refuza• Refolmularea/Completarea unor dialoguri cu ajutorul• A mulțumi/a-şi cere scuze
unei liste de cuvinte/imagini.
3.6. Participarea în cadrul unui schimb• A exprima acordul/dezacordul• Simularea unei convorbiri faţă în faţă/la telefon despresocial simplu în scris/on-line cu• A atrage atenţia
evenimente obişnuite/activităţi de interes proriu.
referire la activităţi cotidiene și• A semnala neînțelegerea• Formularea unor răspunsuri/replici la mesaje simple/
evenimente de interes personal, cu • A întreba, dacă a fost înțeles
electronice în baza unei liste de cuvinte/expresii/
condiţia folosirii unui instrument de • A solicita o repetarea unui cuvânt sauîntrebări.
traducere.
a unei fraze• Redactarea unor comentarii scurte on-line, însoţite de• A cere confirmarea
emoticoane/imagini.
• A solicita clarificări
Produse:• Dialoguri structurate.
• Jocuri de rol.
Elemente de construcţie a comunicării* • Postere și colaje în format tradițional și digital/Postere.
• Formulare/chestionare simple.
• SMS-uri/E-mail-uri.

3.5. Utilizarea structurilor lingvistice înconversaţii simple cu referire la persoane, obiecte și activităţi cunoscute din viaţa cotidiană.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line

47

Activități:• Asocierea legendelor/descrierilor simple cu numele/pozele personalităților alofone.
• Clasificarea tipurilor de transport din țara alofonă/țara
de origine și completarea tabelului, în baza de text/suport digital.
• Citirea operelor literare/nonliterare (povestiri scurte,
poezii, legende, fabule, romane-foto) și completareaorganizatorilor grafici.
• Localizarea monumentelor, muzeelor, centrelor de agrement pe planului orașului.
• Selectarea informațiilor relevante din documente autentice (hărți ilustrate, pliante, ghiduri, etc.) cu scopul dea organiza/realiza o vizită (reală sau imaginară) în țaraalofonă.
• Vizionarea de secvențe video tematice și asocierea deElemente de construcţie a comunicării*informații simple.
• Realizarea posterului cu informații despre mesele și
bucate tradiționale în țara alofonă.

Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
on-line4.1. Recunoașterea informațiilor de de- • A identifica locuri, obiecte, persoane
taliu pe subiecte de interes personal • A localiza în spațiu și timp
în texte literare/nonliterare simple • A exprima satisfacție, nemulțumire,
din patrimoniul cultural al ţării alomirare, indiferență, gratitudine,fone.
recunoștință
• A evalua și a aprecia
4.2. Determinarea aspectelor culturale • A confirma/a infirma
semnificative ale țării alofone.
• A indica cantitate• A exprima cauza• A exprima opinia• A face o alegere• A încuraja• A exprima interes• A exprima momentul și frecvența
realizării unei acțiuni

Activităţi şi produse

Produse:• Jocuri de rol.
• Anunţuri/pliante/colaje în format tradițional și digital.
• Descrieri simple cu suport verbal (imagini/întrebări/cuElemente de construcţie a comunicării*vinte de sprijin).
• Texte simple, create după un plan prestabilit.
• Eseuri fotografice simple.
• Proiecte individuale/în perechi/în grup.

• A da ordine/indicații
• A formula intenții/planuri• A spune că nu înțelege

48

Producerea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
on-line
Activități:4.3. Aprecierea în termeni simpli a unor • A evalua și a aprecia• Redactarea unui afiș simplu pentru a invita la o sărbăaspecte ale textului literar/nonlite- • A caracteriza (personaje,
personalități, monumente, etc.)
toare tradițională/școlară, respectând modelul.
rar pe subiecte de interes personal.
• A scrie un meniu• Restabilirea ordinii replicilor unui text literar/nonliterarși înscenarea lui (povestiri, poezii, legende, fabule).
4.4. Organizarea resurselor lingvistice • A exprima intenții și dorințe
pentru a reda informații factuale cu • A refuza/a accepta• Relatarea biografiei personalității ilustre în bază de sureferire la aspecte culturale specifice • A da sfaturi
port.
țării alofone.
• A interzice• Completarea diagramei Venn cu informații referitoare• A solicita o explicație
la modul de viață al adolescenților din țara de origine și
4.5. Compararea unor evenimente cultu- • A exprima emoții, sentimente, atituțara alofonă, în bază de texte literare/nonliterare, dorale specifice țării alofone și țării dedini
cumente autentice (pliante, afișe publicitare, anunțuri,origine.
etc.).
Elemente de construcţie a comunicării* • Elaborarea unui ghid al activităților recreative din orașul
natal.
• Redactarea de meniuri/rețete de bucate tradiționale și
explicarea în termeni simpli.
• Descrierea în termeni simpli, a unor personalităţi marcante ale culturii alofone/de origine (sport, muzică,etc.), în bază de suport lexical/iconografic/digital.
• Realizarea hărții personajului literar/nonliterar.

Produse:• Scrisori simple.
• Mesaje/mesaje electronice.
• Colaje foto/video.
• Lectura imaginilor.
• Fișe de lucru.
• Tabele.
• Benzi desenate.
• Infografice.

49

Activităţi şi produse

Activități:• Completarea unui dialog lacunar și dramatizarea lui.
• Elaborarea unui dialog tematic simplu în baza de imagini/suport digital, piesă muzicală.
• Realizarea unui interviu imaginar/în formă digitală cu opersonalitate celebră alofonă, în bază de repere.
• Elaborarea unui dialog despre călătorii, reale sau imaginare, în țara alofonă, cu descrierea unor detalii.
• Realizarea de sondaj în clasă referitor la Personajul literar/nonliterar preferat explicarea și afișarea rezultatelor.
• Completarea chestionar simplu cu informații principale
Elemente de construcţie a comunicării*din texte studiate• Scrierea unui mesaj de mulțumire pentru un serviciu
acordat.
• Elaborarea în cadrul unei sarcini comune, a unui program de activități de vacanță, prezentarea lui în clasă,votarea celui mai interesant program.
• Realizarea unui interviu real sau imaginar, simplu și
scurt, cu o personalitate celebră alofonă (muzică, sport,etc.), în bază de suport lexical/iconic/digital.
• Elaborarea dialogurilor scurte și simple în baza unui plan
al orașului/a semnelor convenționale și înscenarea lor.
• Prezentarea orașului, atracțiilor turistice, a persoanelorcelebre pentru un ghid turistic/pliant, în cadrul unuiproiect educațional.

Acte comunicative

4.6. Organizarea cunoștințelor culturale • A solicita confirmare/infirmareși a unor norme de comportament • A exprima acceptare/neacceptare
pentru a participa la schimburi soci- • A oferi/a solicita obiecte, lucruri,
ale simple pe subiecte cotidiene.
servicii• A exprima gusturi și preferințe
4.7. Prezentarea succintă a experienței • A exprima simpatie, speranță,personale de cunoaștere a țăriiinteres, surpriză
țintă, cu suport lexical, iconic, digi- • A încurajatal.
• A face o comandă (restaurant,
cafenea)Interacțiunea orală/scrisă/on-line

Produse:• Proiecte simple.
• Planuri de idei.
• Mesaje simple/electronice.
• Descrieri sumare de evenimente, acțiuni, activități cotidiene.
• Descrieri sumare de persoane, obiecte, locuri familiare.
• Meniuri simple.
• Pliante în format tradițional și digital.

50

Acte comunicative

4.8. Utilizarea resurselor lingvistice pen- • A solicita, a oferi informații
Activități:tru a stabili contacte interculturale • A exprima, a solicita, indicaţii/instruc- • Discuție cu un coleg alofon, cu referire la activități cultusimple.
ţiunirale preferate.
• A angaja și a încheia o conversație
• Întreținerea de discuţii/conversaţii simple la telefon/on• A exprima satisfacție, respect, interesline pe teme cunoscută.
• A încuraja• Participarea la dialog în spațiul public (magazin, muzeu,• A exprima mulțumiri, scuze
bibliotecă, etc,) cu interlocutor alofon, care nu a înteles• A propune de a colabora
mesajul emis, oferind intermediere culturală prin refor• A exprima propuneri, ofertemulări simple.
Produse:Elemente de construcţie a comunicării* • Conversații și discuții/on-line.
• Mini-proiecte de grup.
• Jocuri de rol.

Medierea orală/scrisă/on-line

Produse:• Dialoguri, conversații/on-line.
• Chestionare simple.
• Ghiduri turistice.
• Pliante.
• Proiecte.
• Postere/colaje foto.
• Interviuri simple.
• Sondaje de opinii simple.
• Rețete de bucate/meniuri.
Activităţi şi produse

51

manifestând atitudini specifice predominante:
valorificarea limbii ca sistem;
demonstrarea funcționalităţii limbii în cadrul unui contact social;coerență și precizie în comunicare;deschidere și motivație pentru dialog intercultural.

•
•
•
•

1. Mediul personal
2. Mediul familial
3. Mediul şcolar
4. Mediul natural
5. Mediul cultural
6. Mediul social și informațional

Contexte tematiceCS 1. Competența lingvistică: Aplicarea normelor lingvistice în formularea de mesaje simple şi corecte, valorificând limba ca sistem.
CS 2. Competența sociolingvistică: Utilizarea structurilor lingvistice, demonstrând funcționalitatea limbii în cadrul unui contact social.
CS 3. Competența pragmatică: Utilizarea structurilor lingvistice în cadrul unor contexte familiare și previzibile, demonstrând coerență și
precizie în comunicare.
CS 4. Competenţa (pluri/inter)culturală: Aproprierea elementelor specifice culturii țării alofone, manifestând deschidere și motivație pentru
dialog intercultural.

Competențe specifice

La sfârșitul clasei a VII-a, elevul poate:
utiliza îmbinări stabile de cuvinte și fraze scurte în bază de modele de intonație specifice limbii străine în situații cotidiene;
utiliza corect structuri sintactice și forme gramaticale specifice limbii străine, în mesaje scurte și coerente;scrie lizibil, îngrijit, respectând regulile ortografice și gramaticale, cuvinte, îmbinări de cuvinte, enunțuri și texte simple;
citi corect și fluent texte simple/on-line conform normelor metalingvistice corespunzătoare;modela situații simple de comunicare orală și scrisă de ordin cotidian;aprecia în termeni simpli, a unor aspecte ale textului literar/nonliterar studiat pe subiecte de interes personal;
prezenta succint o experiență personală de cunoaștere a țării-țintă, cu suport lexical, iconic, digital;
participa activ în dialoguri care abordează teme interculturale,

•
•
•
•
•
•
•
•

52

Unități de conținut

Activități și produse de învățare recomandate

Receptarea mesajelor orale/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
audiovizuale
Componenta fonologică
• A situa în spațiu timp
Activități:1.1. Distingerea prin audiere a• A compara informații
• Identificarea structurilor gramaticale studiate dinsunetelor, modelelor de intonație
• A îndeplini ordine/indicații
vizionarea înregistrărilor audiovizuale scurte și simple.
și fenomenelor fonetice specifice• A imita• Recunoașterea vocabularului țintă după audierea
limbii străine, rostite clar în contexte • A identifica
materialelor în format mp3 (mesaje, texte informative/
uzuale.
• A constata
dialoguri scurte).
• A deduce• Asocierea cuvintelor/expresiilor necunoscute cu
Componenta lexicală și semantică
• A solicita
secvențele vizionate.
1.2. Reperarea dintr-o conversație a• Audierea mesajului pentru identificarea răspunsurilor
expresiilor și cuvintelor referitoare Elemente de construcţie a comunicării*corecte.
la domenii de prioritate imediată.
• Asocierea întrebărilor și răspunsurilor.
• Ascultarea dialogului și completarea spațiilor lacunare
Componenta gramaticală:cu structurile gramaticale corespunzătoare.
1.3. Identificarea structurilor• Eliminarea cuvântului intrus.
gramaticale simple specifice limbii• Scrierea cuvintelor audiate.
străine în contexte cotidiene.
Produse:• Jocuri chinestezice.
• Mesaje scurte/on-line.
• Dialoguri simple/on-line.
• Benzi muzicale.
• Fișe de lucru.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.

Unități de competenţe

CLASA a VIII-a53

Componenta gramaticală
1.9. Identificarea structurilor
gramaticale simple specifice limbii
străine în contexte uzuale.

Componenta lexicală și semantică
1.8. Înțelegerea sensului cuvintelorși expresiilor necunoscute dincontexte uzuale.

Componenta gramaticală
1.6. Aplicarea normelor sintactice șigramaticale studiate în contexte
uzuale.
Receptarea mesajelor scrise/audiovizuale
Componenta ortografică
1.7. Examinarea normelor de ortografie
utilizate în mesajele scrise.

Componenta semantică
Componenta lexicală
1.5. Folosirea repertorului lingvistic
studiat în situații uzuale decomunicare.

Producerea mesajelor orale/
mediereaComponenta fonologică
1.4. Respectarea pauzelor, accentului,
intonației și unităților de sens în
formularea mesajelor pe teme
cotidiene.
Activităţi şi produse

Activităţi şi produse• A deduce• A presupune• A analiza• A remarca• A compara• A oferi informații
• A exprima acordul/dezacordul• A confirma• A infirma

Activităţi:• Alegerea enunțurilor în baza de suport audiovizual.
• Identificarea conectorilor logici.
• Reperarea sinonimelor/antonimelor/omonimelor din
context.
• Distingerea tipurilor de enunțuri.
• Asocierea mesajelor cu imagini/desene.
• Restabilirea ordinii cuvintelor în enunțuri.
• Observarea gesturilor și mimicii din imagini și asocierea
cu fraza corectă.
Elemente de construcţie a comunicării* • Rezolvarea rebusurilor.
• Sublinierea structurilor gramaticale cunoscute din textul
studiat.

Acte comunicative• A solicita explicații
• A da informații
• A exprima acordul/dezacordul/• A caracteriza• A exprima posesia• A da ordine• A compara informații
• A accepta/a refuza

Activități:• Lecturarea unui text scurt cu voce tare cu respectarea
tempoului, intonației și expresivității corespunzătoare.
• Recitarea poeziilor.
• Prezentarea dialogurilor/monologurilor.
• Interpretarea cântecelor individual și în grup.
• Redarea conținutului unui text cunoscut citit/audiat.
• Formularea mesajelor/on-line după model.
Produse:Elemente de construcţie a comunicării* • Mesaje simple/on-line.
• Dialoguri/monologuri simple.
• Convorbiri telefonice/on-line.
• Descrieri simple.
• Povestiri în baza unor imagini.
• Dramatizări/jocuri de rol.
• Prezentări în format tradițional și digital.

Acte comunicative

54

Acte comunicative

Activităţi şi produse• A descrie
Activități:• A informa• Completarea unor texte lacunare cu structurile lexico• A solicita informații
gramaticale corespunzătoare.
• A afirma• Formularea întrebărilor și răspunsurilor în diverse• A deduce
situații.
Componenta gramaticală
• A comunica• Elaborarea legendelor imaginilor, desenelor,
1.11. Respectarea normelor gramaticale • A compara
fotografiilor.
specifice limbii străine în scrierea• Completarea enunțurilor, textelor scurte, dialogurilor,mesajelor scurte și clare.
Elemente de construcţie a comunicării*monologurilor în baza secvențelor audiate/vizionate.
• Încadrarea elementelor de vocabular și structurilor
gramaticale noi în enunțuri și texte scurte.
• Reformularea enunțurilor.
• Scrierea corectă a dezinențelor cuvintelor.
• Completarea spațiilor lacunare cu formele verbale
corecte.
• Transformarea propozițiilor afirmative în propoziții
negative și viceversa.
Produse:• Mesaje simple/on-line.
• Texte/dialoguri/monologuri simple.
• Infografice.
• Benzi desenate.
• Panouri publicitare.
• Invitații/felicitări/anunțuri/afișe/chestionare în format
tradițional și digital.
• Pagini de ziare/reviste în format tradițional și digital.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Proiecte/prezentări individuale/de grup.

Producerea mesajelor scrise/on-line

Componenta ortografică
1.10. Utilizarea normelor ortigraficespecifice limbii străine în
redactarea mesajelor scurte.

Produse:• Texte/dialoguri/povești scurte adaptate.
• Mesaje simple/on-line.
• Rebusuri/cuvinte încrucișate/careuri de cuvinte.
• Benzi desenate.
• Infografice.
• Proiecte individuale/de grup.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.

55

Acte comunicative

Activităţi şi produse• A recunoaște cuvintele cheie
Activități:• A aproba• Asocierea mesajului (citit/audiat/vizionat) cu imaginea• A cere și a oferi informație
corespunzătoare.
• A localiza (persoane, obiecte)• Deducerea semnificațiilor unor cuvinte/expresii.
• A imita• Completarea unor texte mici lacunare/benzilor desenate
2.2. Recunoașterea informațiilor de• A pune întrebări și a răspundeprin cuvinte/sintagme/desene.
detaliu din texte funcționale.
• A exprima (stări, emoții, atitudini)• Alegerea răspunsului corect în baza textului citit sau în• A confirma/a nega
baza suportului audiovizual.
2.3. Localizarea unor expresii și proverbe • A identifica lexicul specific• Perceperea informației-cheie.
în texte literare/nonliterare care
instrucțiunilor• Categorizarea și clasificarea obiectelor/însușirilor/fenoaparțin patrimoniului cultural al țării
menelor.
alofone.
Elemente de construcţie a comunicării* • Completarea hărților conceptuale.
• Aranjarea/asocierea cuvintelor/enunțurilor/textelor
scurte și simple.
• Schimbarea titlului unui text.
• Identificarea sensului expresiilor idiomatice.
Produse:• Nori de cuvinte/careuri de cuvinte.
• Hărți conceptuale.
• Texte informative/publicitare/anunțuri.
• Sondaje.
• Mesaje electronice.
• Scrisori.
• Postere în format tradițional și digital.

Receptarea mesajelor orale/scrise/audiovizuale
2.1. Identificarea cuvintelor sau frazelor
cheie cu scopul descoperirii ideii
principale din texte care abordează
teme cotidiene.

56

Producerea mesajelor orale/scrise/on-lineActe comunicative
Activităţi şi produse
Medierea
2.4. Respectarea unor  norme de comu- • A informa/a solicita informații
Activități:nicare scrisă în scrisori formale și• A interoga• Formularea întrebărilor/răspunsurilor simple.
nonformale.
• A îndemna• Înscenarea dialogurilor simple.
• A cere/a oferi (obiecte)• Citirea cu voce a unui text simplu și cunoscut.
2.5. Redactarea textelor care abordează • A descrie (persoane, obiecte, locuri, • Expunerea orală a unui text scurt, simplu și cunoscut.
teme de ordin cotidian.
evenimente)• Exprimarea succintă orală/scrisă/on-line la o temă cu• A descrie (senzații, stări fizice, emoții)noscută.
• A exprima păreri de rău• Redactarea de scrisori.
• A oferi informații despre sine (nume, • Scrierea unui comentariu la postările și comentariile onvârstă, localitate, naționalitate,line simple și scurte cu ajutorul unor expresii standardiactivități preferate)zate simple de mulțumire, scuze, acord, dezacord.
• A solicita informații despre o per• Expunerea orală și/sau însoțită de limbajul non-verbal asoană (nume, vârstă, localitate,
unor indicații, stări, atitudini.
naționalitate, hobby)• Transformarea textelor simple (poezii, cântece, dialo• A exprima gusturi, preferințe, gratituguri, mesaje etc.) în baza imaginilor, cuvintelor, expresiidine și atitudini
lor, respectând modelul.
• A felicita• Completarea unui formular simplu/unei fişe simple cu• A invita
informaţii de ordin personal.
• A caracteriza• Formularea opiniei în legătură cu un subiect sau situație
• A aproba/a negacunoscută.
• A indica
Produse:• A exprima posesia/apartenența
• Reviste școlare.
• A permite/a interzice• Cărți poștale.
• A explica• Agende/orare.
• A cere scuze• Liste/legende.
• A opina• Mesaje/mesaje electronice.
• Scrisori.
Elemente de construcţie a comunicării* • Prezentări, postere și colaje în format tradițional și digital.
• Dialoguri simple și scurte.
• Mesaje scurte (etichete, anunţuri, afişe).

57

Activităţi şi produse

Activități:• Formularea și executarea unor instrucțiuni simple și
scurte.
• Înscenarea dialogurilor simple cu ajutorul unor expresii
și enunțuri standardizate.
• Jocul de rol.
• Elaborarea posterelor, colajelor și benzilor desenate în
format tradițional și digital.
• Formularea opiniei proprii și argumentarea acesteia
printr-un enunț simplu.
• Transformarea dialogurilor în baza de suport (imagini,cuvinte, expresii), respectând modelul prestabilit.
Produse:• Mesaje scrise (mesaje electronice, felicitări, cărți
Elemente de construcţie a comunicării*poștale).
• Hărți conceptuale.
• Jocuri de rol.
• Dialoguri simple.
• Infografice, postere și colaje în format tradițional și
digital.
• Postări on-line.
• Scenete.
• Chestionare.
• Ghiduri pentru călători.

Acte comunicative• A exprima gusturi și preferințe
• A da și a executa instrucțiuni
• A exprima stări, emoții și atitudini• A propune
2.7. Identificarea și respectarea norme- • A planifica
lor de politețe verbală și nonverbală • A îndemna
în cadrul unor activități sociale și• A da impuls conversației
culturale.
• A sugera• A angaja și a încheia o conversație
2.8. Utilizarea interactivă a expresii• A cere o explicație
lor uzuale referitoare la subiecte• A exprima acordul/dezacordul
cotidiene.
• A mima• A solicita și a oferi indicații

Interacțiunea orală/scrisă/on-line
Medierea
2.6. Aplicarea normelor de comportament verbal și nonverbal în cadrulinteracțiunilor orale și scrise.

58

Activităţi şi produse

Activităţi:• Exerciții de descriere a activităţilor cotidiene în baza
unei liste de cuvinte/imagini/pictograme.
• Elaborarea unei fişe de identitate.
• Prezentarea unui eveniment în ordine cronologică.
• Elaborarea portretului fizic şi/sau moral al unei persoane
în baza unei liste de puncte/cuvinte/a unei imagini.
• Elaborarea structurată şi/sau completarea unei scrisori
tradiţionale/electronice în baza unor întrebări şi/sau
unor puncte de referinţă.
• Formularea opiniei şi justificarea acesteia în baza unei
liste de expresii specifice.
Elemente de construcţie a comunicării* • Elaborarea/prezentarea unui proiect, anunţ.

Producerea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
on-line3.3. Aranjarea logică a structurilor• A exprima o dorinţă/o ipoteză/olingvistice pentru a produce
solicitare politicoasă/o opinie
mesaje simple și clare referitoare• A justifica punctul de vederela subiecte obișnuite de interes• A caracteriza o persoană
personal.
• A explica• A (se) informa
3.4. Aplicarea structurilor lingvistice în • A se referi la obiecte/persoane/
comentarii și descrieri simple cu
activităţi
referință la activități cotidiene.
• A declara• A sugera o idee
• A remarca

Activităţi şi produse

Activități:• Exerciții de identificare a unor informații pe baza unui
text lecturat.
• Aranjarea/gruparea unor imagini pe baza informațiilor
dintr-un text.
• Exerciții de asociere a unor cuvinte/enunțuri cu imagini.
• Bifarea unor informații în liste/tabele.
• Selectarea și procesarea diferitor informații.
• Exerciții de tip adevărat/fals, alegere multiplă, întrebări
cu răspuns scurt.
• Exerciții de ordonare cronologică a datelor.
Elemente de construcţie a comunicării* Produse:• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Infografice, hărți conceptuale.
• Chestionare.
• Planuri de idei.
• Pliante, ghiduri turistice, albume ilustrate.

Acte comunicative• A indica locul• A prezenta• A analiza informații (din scrieri
simple: scrisori, broșuri, articole de3.2. Localizarea unei informații specificeziar, etc.)
în anumite documente curente• A înțelege instrucțiuni simple
simple.
• A deduce (dintr-un context sensul
unor cuvinte necunoscute)• A ordona ideile• A solicita informații suplimentare

Receptarea mesajelor orale/scrise/on-line3.1. Identificarea prin audiere/lectură/vizionare a informațiilor cheie dinmesaje simple din viața cotidiană.

59

Acte comunicative

Activităţi şi produse

Produse:• Prezentări în format tradițional și digital.
• Scrisori/cărți poştale/invitaţii/cărți de identitate.
• Anunţuri.
• Interviuri scurte.
• Meniuri.
• Comentarii on-line.
• Jurnale/itinerare de călătorie.

• A se angaja în conversații simple• Realizarea unor conversaţii individuale şi de grup pentru• A exprima preferințe/emoţii
a soluţiona o problemă/o sarcină.
• A solicita și a oferi informații
• Realizarea unor jocuri de societate în perechi/în grup.
• A felicita/a invita• Înscenarea unor dialoguri din secvenţe audio/video, din• A accepta/a refuza
lecturi.
• A-și cere scuze/a mulțumi
• Simularea unei convorbiri faţă în faţă/la telefon despre
3.7. Participarea în cadrul unor inter• A oferi/a răspunde la sugestii
evenimente obişnuite/activităţi din viaţa cotidiană.
acţiuni în scris/on-line cu referire• A exprima acordul/dezacordul• Formularea unor răspunsuri/replici la mesaje simple/
la situații de ordin cotidian, cu• A solicita şi a da indicaţii
electronice în baza unei liste de structuri lexicale/condiţia folosirii unui instrument de • A oferi/a cere un sfatîntrebări/imagini.
traducere.
• A atrage atenţia
• Redactarea unor comentarii scurte on-line, însoţite de• A întreba, dacă a fost înțeles
emoticoane/imagini ca reacţie de răspuns pentru a ex3.8. Utilizarea limbajului nonverbal pen- • A solicita o repetarea unui cuvânt sau
prima emoţii pozitive/negative.
tru a exprima emoţii pozitive/negaa unei fraze
Produse:tive în cadrul unui schimb direct de • A cere confirmarea• Jocuri de rol/sketch-uri.
informaţii.
• A solicita clarificări
• Dialoguri structurate/interviuri simple.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
Elemente de construcţie a comunicării* • SMS-uri/E-mail-uri.
• Formulare simple în scris/on-line.
• Postări/comentarii on-line.

Interacțiunea/medierea orală/scrisă/on-line3.6. Utilizarea structurilor lingvisticecorespunzătoare pentru a iniția, adezvolta și a încheia o conversație
simplă şi directă cu referire la subiecte din viaţa cotidiană.

3.5. Utilizarea comparativă a structurilor
gramaticale și a expresiilor fixe
pentru a produce mesaje orale/
scrise/on-line.

60

3.11. Transpunerea orală a unui text
scris cu ajutorul unui limbaj accesibil.

3.10. Redarea punctelor principale ale
textelor orale și scrise, prin diferite
mijloace.

3.9. Transmiterea informațiilor cheie
prezentate în texte simple pe etichete și anunțuri despre produse.

Medierea orală/scrisă/on-line

Activităţi şi produse• A solicita/a oferi informații
Activități:• A solicita/a oferi explicații
• Exerciții de simulare a unor scene din viaţa cotidiană.
• A informa/a se informa cu referire la • Selectarea informaţiei relevante din texte simple.
persoane/obiecte/activităţi/eveni• Formularea enunţurilor simple, mesaj oral în baza cuvinmente familiare
telor-cheie dintr-un text.
• A cere/a oferi informaţii despre un• Povestirea simplă/unei succesiuni de fapte în bază deeveniment familiar
imagini, liste de cuvinte.
• A aprecia• Transmiterea simplă, cu pauze, a informaţiei relevante• A angaja și a încheia un schimb verbal
din anunţuri, pliante din limba A în limba B.
(discuție față în fată)• Producerea de dialoguri/anunțuri/invitații scurte și sim• A exprima o idee, o opinie.
ple.
• A cere să vorbească mai rar/repede, • Reformularea unor mesaje în baza modelului.
tare/încet• Descrierea unor activități zilnice/a persoanelor în baza
• A cere şi a exprima atitudini şi sentiimaginilor/unei liste de cuvinte.
mente
Produse:• A da/a cere explicaţii
• Jocuri de rol.
• A exprima atitudini şi emoţii
• Anunţuri/pliante/colaje.
• Descrieri/texte simple cu suport verbal (imagini/întreElemente de construcţie a comunicării*bări/cuvinte-cheie), create după un plan prestabilit.
• Proiecte individuale/în perechi/în grup.
• Traduceri orale.

Acte comunicative

61

Activităţi şi produse

Activități:• Asocierea informațiilor de detaliu cu imagini adecvate
în bază de text literar/literatura contemporană pentru
adolescenți.
• Plasarea pe axa cronologică a evenimentelor istorice
importante din țara alofonă și comentarea succintă.
• Completarea tabelului în baza textului/documentelor
autentice, cu referire la aspecte geografice şi de organizare administrativă a ţării alofone/monumente importante, personalităţi marcante/etc. ale istoriei şi culturii.
• Selectarea informațiilor principale din articol de presă,reportaj simplu, pe teme de cultură.
• Completarea și explicarea orală/scrisă a Hărții personajelor din povestiri simple, piese de teatru foarte simple,
secvențe din filme foarte simple.
• Exerciții de familiarizare cu aspecte ale culturii alofone.
Produse:• Dialoguri/discuții/conversații.
Elemente de construcţie a comunicării* • Harta personajului.
• Rețeaua personajului.
• Planuri de idei.
• Postere.
• Portofoliul.
• Fișe de autoevaluare.

Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
on-line4.1. Determinarea informațiilor factuale • A remarca/a evidenția informații
și ideilor principale în texte literare/ • A exprima opinii
nonliterare din patrimoniul cultural • A exprima ataşament, recunoştinţă
alofon.
• A exprima aprobare/dezaprobare• A accepta informal o propune cu sau
4.2. Distingerea informațiilor desprefără rezerve
realizări importante în domeniul • A exprima punctul său de vederecreației artistice din spațiul alofon. • A exprima nemulțumire• A răspunde la o solicitare de
informații despre timp, loc, moduri
de realizare, comparații, cantități,cauze• A confirma/a infirma• A exprima speranța, simpatie,
neliniște
• A consola• A exprima posibilitate

62

Activităţi şi produse

Activități:• Descrierea experienței, în bază unei liste de puncte succesive/suport digital.
• Redarea conținutului secvențelor preferate din literatura
contemporană pentru adolescenți în baza planului deidei.
• Elaborarea și explicarea succintă a unui tabel comparativ, cu referire la cuvinte/expresii/proverbe, specificelimbilor și culturilor studiate.
• Elaborarea unui plan de idei cu referire la schimbările/
modrernizări din orașul natal.
• Elaborarea altui sfârșit al textului studiat.
• Caracterizarea unor personalități ilustre din spațiul alofon (domeniu, date biografice, realizări, importanță).
• Redactarea unui scurt articol despre o operă literară/operă de artă preferată (impresii, sentimente), pentru
presa locală/regională.
• Elaborarea anunțurilor/invitațiilor/pliantelor în bază deElemente de construcţie a comunicării*repere.
• Selectarea de asemănări și diferențe între stilurile deviață/preferințele/activitățile culturale ale adolescenților
din țara alofonă și țara de origine, în bază de texte literare, documente autentice/digitale și completarea Diagramei T.
• Elaborarea textului simplu despre prietenul alofon.
Produse:• Descrieri de evenimente, acțiuni, activități, persoane,
obiecte, locuri.
• Narațiuni.
• Anunțuri/Invitații.

Acte comunicative• A descrie persoane, obiecte, locuri• A descrie ocupații și activități
• A extinde o conversație
• A explica preferințe literare• A povesti o succesiune de fapte,
4.4. Utilizarea resurselor lingvistice penacțiuni
tru a descrie starea emoțională a• A evalua și a aprecia
personajului literar/nonliterar.
• A exprima sugestii• A exprima curiozitate
4.5. Compararea unor elemente legate • A compara persoane, obiecte, monude modul de viață specific țării alomente, locuri, comportamente, valorifone și cel al țării de origine.
• A exprima bucurie, tristețe, nefericire, în mod informal• A solicita explicații a stăriloremoționale• A rectifica un enunț
• A exprima cunoașterea/ignoranța

Producerea mesajelor orale/scrise/on-line4.3. Comentarea succintă a aspectelor
specifice culturilor țărilor alofone
pe subiecte cunoscute și de interespersonal.

63

4.6. Integrarea cunoștințelor culturaleși normelor de comportament
pentru a participa la interacțiuni
sociale pe subiecte curente și deinteres general.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line

Activităţi şi produse

Activități:• Elaborarea/participarea la dialoguri/conversații despre
evenimente culturale/școlare, în bază de imagini/suport
video/digital/articol/film de scurtă durată.
• Redactarea de scrisori/mesaj on-line unui prieten alofon pentru a relata o vizită la teatru, la cinematograf/ocălătorie/o excursie.
• Redactarea de scrisori adresate unui prieten pentru a
Elemente de construcţie a comunicării*exprima o opinie, a solicita un sfat, respectând codul
epistolar.
• Comentarea unei experiențe personale (vizită la restaurant tradițional) din țara alofonă.
• Elaborarea unui plan de acțiuni în cadrul unei sărbători:
loc, timp, activități, etc.
Produse:• Dialoguri/conversații/on-line.
• Bliț-interviuri/interviuri.
• Sondage de opinii.
• Chestionare.
• Formulare/Fișe/on-line.
• Scrisori/Mesaje/on-line.
• Proiecte simple.
• Studii de caz.
• Jocuri de rol.
• A exprima atitudine pozitivă/negativă/neutră
• A exprima obligația
• A interacționa prin mesaje/scrisori• A exprima sugestii, intenții
• A interzice• A exprima norme morale sau sociale

Acte comunicative• Hărți conceptuale.
• Jurnale de călătorie.
• Cărți de identitate.
• Proiecte individuale/de grup.
• Ghiduri turistice.
• Pliante.
• Colaje foto/video.

64

Acte comunicative

Activităţi şi produse

•
•
•
•

manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:
valorificarea limbii ca sistem;
demonstrarea funcționalităţii limbii în cadrul unui contact social;coerență și precizie în comunicare;deschidere și motivație pentru dialog intercultural.

• A solicita/oferi informații și explicații Activități:• A stabili un contact social• Realizarea unui dialog cu persoane alofone cooperan• A exprima opinii
te pe teme cotidiene, intermediind prin reformulări,• A exprima ezitări
explicații, repetări și limbaj nonverbal (gesturi, mimică,• A oferi sfaturi, a atenționa, a încurajaetc.).
4.8. Transpunerea orală a mesajul și• A solicita permisiunea• Programarea unei vizite reale/imaginare, la muzeu/casinformațiilor-cheie cu referire la• A interzice, a reproșa
tel/site istoric din țara alofonă, respectând algoritmul:
necesități și dorințe personale, în• A promite
lectura pliantului/afișului publicitar, alegerea perioadei,
schimburi interculturale.
• A reformula, a explica, a precizacumpărarea biletului, participarea la discuție cu ghidul.
Produse:Elemente de construcţie a comunicării* • Dialoguri/conversații/discuții.
• Reformulări de idei/mesaje/opinii.
• Jocuri de rol.
La sfârșitul clasei a VIII-a, elevul poate:• utiliza modele de intonație specifice limbii străine în diverse situații uzuale;• utiliza corect structuri sintactice și forme gramaticale simple, specifice limbii străine, în mesaje clare și coerente;• citi într-un ritm cursiv și corect texte scrise/on-line pe teme de ordin cotidian;• recunoaște și utiliza expresii fixe și proverbe în situații uzuale;• solicita și oferi informații detaliate din texte funcționale și literare/nonliterare simple;• iniția, menține și încheia conversații scurte pentru realizarea funcțiilor comunicative corespunzătoare;• distinge aspecte și norme uzuale de comportament verbal și nonverbal specifice culturilor țărilor alofone;• utiliza resurse lingvistice pentru a descrie starea emoțională a personajului literar/nonliterar, explicând cauzele;• transpune oral mesajul și informațiile-cheie cu referire la necesități și dorințe personale, în schimburi interculturale,

4.7. Aplicarea resurselor lingvisticepertinente pentru a identifica șisoluționa dezacordul în schimbul
intercultural.

Medierea orală/scrisă/on-line

65
Acte comunicative

Elemente de construcţie a comunicării*• A descrie/a caracteriza• A localiza în spațiu/timp• A oferi informații
• A exprima acordul/dezacordul• A exprima emoții/sentimente• A executa ordine/indicații
• A imita
Componenta lexicală și semantică
• A confirma
1.2. Identificarea cuvintelor și expresiilor • A infirma
referitoare la domenii de prioritate • A constata
imediată din contexte curente.
• A remarcaUnități de conținut

Unități de competenţe

Receptarea mesajelor orale/audiovizuale
Componenta fonologică
1.1. Specificarea prin audiere asunetelor, modelelor de intonație
și fenomenelor fonetice specificelimbii străine, emise clar în contexte
uzuale.

CLASA a IX-a

Activităţi şi produse

Activități și produse de învățare recomandate

Activități:• Audierea materialelor în format mp3 și recunoașterea
cuvintelor ce conțin sunetele/grupurile de sunete
studiate.
• Identificarea structurilor gramaticale studiate dinînregistrările audiovizuale scurte.
• Asocierea cuvintelor/expresiilor cu secvențele vizionate.
• Audierea întrebărilor și asocierea lor cu răspunsurile
corecte.
• Audierea mesajului și completarea spațiilor lacunare cu
structurile lexicale corespunzătoare.
• Eliminarea cuvântului intrus.

1. Mediul personal
2. Mediul familial
3. Mediul şcolar
4. Mediul natural
5. Mediul cultural
6. Mediul social și informațional

Contexte tematiceCS 1. Competența lingvistică: Aplicarea normelor lingvistice în formularea de mesaje simple şi corecte, valorificând limba ca sistem.
CS 2. Competența sociolingvistică: Utilizarea structurilor lingvistice, demonstrând funcționalitatea limbii în cadrul unui contact social.
CS 3. Competența pragmatică: Utilizarea structurilor lingvistice în cadrul unor contexte familiare și previzibile, demonstrând coerență și precizie în comunicare.
CS 4. Competenţa (pluri/inter)culturală: Aproprierea elementelor specifice culturii țării alofone, manifestând deschidere și motivație pentru
dialog intercultural.

Competențe specifice

66

Acte comunicative

Activităţi şi produse• Scrierea cuvintelor/expresiilor audiate.
• Completarea unui text/enunț cu semne de punctuație
corespunzătoare.
Produse:• Mesaje simple/on-line.
• Fișe de lucru.
• Tabele.
• Rime, versuri, cântece.
• Benzi muzicale.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Proiecte individuale și de grup.
• A caracteriza• A exprima emoții/sentimente• A compara• A da ordine• A exprima• A afirma• A nega• A localiza• A explica

Activități:• Reproducerea corectă după profesor/înregistrareaudiovizuală a cuvintelor/expresiilor/enunțurilor careconțin sunete și modele de intonaţie studiate.
• Exerciții fonetice complexe.
• Lecturarea unui text/dialog cu voce tare cu respectarea
Componenta semantică
ritmului, intonației și expresivității corespunzătoare.
Componenta lexicală
• Interpretarea cântecelor individual și în grup.
1.5. Utilizarea unui vocabular• Traducerea cuvintelor/expresiilor/enunțurilor.
corespunzător pentru a stabili relații
• Reformularea enunțurilor.
inter-lexicale în situații cotidiene.
Elemente de construcţie a comunicării* • Explicarea sensului cuvintelor/expresiilor necunoscute.
Produse:Componenta gramaticală• Texte/dialoguri.
1.6. Adaptarea normelor gramaticale• Convorbiri telefonice/conversații on-line.
studiate la situații cotidiene.
• Traduceri.
• Fișe de lucru.
• Dramatizări/jocuri de rol.
• Reportaje/postere în format tradițional și digital.
• Proiecte/prezentări individuale/de grup.

Producerea mesajelor orale
MediereaComponenta fonologică:1.4. Folosirea structurilor fonetice
specifice limbii străine pentru o
exprimare clară în diverse contexte
uzuale.

Componenta gramaticală
1.3. Recunoașterea structurilor
gramaticale simple, specifice limbii
străine, în contexte uzuale.

67

Componenta ortografică
1.10. Implementarea normelor
ortografice studiate, specificelimbii străine, în redactarea
mesajelor scurte pe subiecte
cotidiene.

Producerea mesajelor scrise/on-line

Componenta gramaticală
1.9. Adaptarea structurilor gramaticale
specifice limbii străine la situații
uzuale.

Componenta lexicală și semantică
1.8. Utilizarea diverselor mijloace
lingvistice pentru definirea
sensului unor cuvinte și expresii
necunoscute.

Receptarea mesajelor scrise/audiovizuale
Componenta ortografică
1.7. Distingerea normelor de ortografie
specifice limbii străine studiate în
mesaje uzuale.
Activităţi şi produse

Elemente de construcţie a comunicării*• A remarca structuri/fenomene
gramaticale• A prezenta• A descrie• A solicita informații
• A oferi informații
• A afirma• A nega• A exprima• A se informa• A cere/oferi informații
• A exprima sentimente/emoții
• A exprima acordul/dezacordul• A deduce sensul unui cuvânt/expresii• A localiza în timp și spațiu
• A compara• A descrie• A explica

Activități:• Integrarea structurilor lexico-gramaticale
corespunzătoare în enunțuri/descrieri/mesaje/tabele/
chestionare on-line.
• Completarea descrierilor/legendelor cu elementele
lexicale/gramaticale lipsă în baza suporturilor
audiovizuale.
• Completarea spațiilor lacunare din panouri informative,
tabele, scheme, grafice cu cuvintele date.

Activităţi:• Asocierea enunțurilor/mesajelor cu secvențele
vizionate/imagini/desene.
• Localizarea conectorilor logici.
• Extragerea sinonimelor/antonimelor/omonimelor din
context.
• Recunoașterea explicației corecte a cuvintelor din text.
• Potrivirea întrebărilor cu răspunsurile corespunzătoare.
• Ordonarea cuvintelor în enunțuri.
• Reperarea vocabularului tematic din text.
Elemente de construcţie a comunicării* • Alegerea variantei corecte.
Produse:• Mesaje simple/on-line.
• Texte/dialoguri.
• Fișe de lucru.
• Infografice.
• Tabele/scheme/grafice.
• Portofolii lexicale ilustrate.
• Postere și colaje în format tradițional și/sau digital.
• Proiecte individuale și de grup.
Activităţi şi produse
Acte comunicative

Acte comunicative

68

Componenta gramaticală
1.11. Aplicarea normelor gramaticale
studiate, specifice limbii străine,în scrierea corectă a mesajelor.
• Scrierea cuvintelor/expresiilor/enunțurilor dupădictare.
• Transformarea frazelor după model.
• Continuarea enunțurilor.
• Alcătuirea enunțurilor cu cuvintele/expresiile date.
• Structurarea cuvintelor/expresiilor în coloane
semantice și lexicale.
Produse:• Fișe de lucru.
• Infografice.
• Panouri informaționale.
• Tabele/scheme/grafice.
• Portofolii lexicale simple ilustrate.
• Postere și colaje în format tradițional și/sau digital.
• Prezentări în format tradițional și digital.
• Pagini de ziare/reviste în format tradițional și digital.
• Proiecte individuale și de grup.

69

Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
audiovizuale
2.1. Identificarea sensului global al me- • A formula sensul global al unui mesaj Activități:sajului în contexte funcționale de• A relata o serie de evenimente• Alegerea răspunsului corect în baza textului citit sau îninteres nemijlocit al elevului.
• A dezbate anumite informații din text
baza mesajului audiat/vizionat.
• A reproduce expresii și fragmente din • Completarea enunțurilor lacunare prin litere/cuvinte/
2.2. Receptarea structurilor lingvisticetext
expresii.
în contexte sociale autentice.
• A traduce sensul mesajelor scrise,• Citirea și reducerea/extinderea de frază prin eliminare/orale, vizualeadăugare de cuvinte.
2.3. Determinarea funcțiilor limbajului • A defini/perifraza sensul cuvintelor• Audierea unui act de comunicare înregistrtat pentru
utilizat în dependență de situația desau al expresiilor
depistarea erorilor de exprimare.
comunicare.
• A descrie/caracteriza personaje• Ordonarea succesiunii evenementelor în text.
• A compara fapte, evenimente, situații • Stabilirea clișeelor lingvistice, formelor verbale, abrevierilor, emoticoanelor, simbolurilor specifice comunicării
Elemente de construcţie a comunicării*în rețea și prin mesaje.
• Clasificarea cuvintelor și expresiilor.
• Traducerea cuvintelor și expresiilor necunoscute/a textului.
• Analiza varietății lexicale (neologisme, titluri eliptice,repetiții, interogații, enumerații, exclamații etc.) în articolele de presă
• Sinteza textului, a secvenței audio sau video.
Produse:• Fișe/formulare/tabele.
• Mesaje în format tradițional și digital.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Caracterizarea/descrierea personajelor.
• Rezumate de texte, secvențe audio sau video.
• Înregistrări audio/video.
• Articole, reportaje, interviuri.
• Texte publicitare.
• Bloguri/portofolii digitale simple.
• Programe de știri.
• Buletine meteo.

70

Activităţi şi produse

Activități:• Completarea enunțurilor și a textelor lacunare.
• Completarea formularelor, fişelor.
• Antrenarea în dialoguri utilizând expresii adecvatecontextului.
• Expunerea unor anunțuri/instrucțiuni.
• Descrierea aspectelor cotidiene cu referință lapersoane, obiecte, locuință, locuri și persoane publice,
evenimente.
• Relatarea unor evenimente, experiențe personale, pregătite în prealabil, cu un conținut previzibil și memorat.
• Redactarea unor texte simple pe hârtie sau on-line
conform modelului (povestire, dialog, instrucțiune,anunț, scrisoare, prospect, articol, reportaj, interviu,
orar, meniu).
• Comentarea unui fragment de text, a unei secvențe auElemente de construcţie a comunicării*diate sau vizionate.
Produse:• Fișe.
• Formulare/tabele.
• Comentarii postate on-line.
• Povestiri/dialoguri.
• Instrucțiuni/anunțuri/prospecte în format tradițional și
digital.
• Scrisoarea familială/amicală/de felicitare.
• Înregistrări audio/video.
• Articole/reportaje/interviuri.
• Texte publicitare.
• Bloguri/portofolii simple în format digital.
• Programe de știri.
• Buletine meteo.

Acte comunicative• A formula întrebări și răspunsuri• A solicita/a oferi recomandări, sugestii, explicații
• A dialoga folosind expresii contextual
adecvate
2.5. Reproducerea mesajelor orale/• A descrie aspecte cotidiene
scrise/on-line din diverse contexte • A relata evenimente, experiențe
de comunicare.
personale• A exprima opinii, preferințe, senti2.6. Integrarea instrumentelor lingvisticemente, stări
potrivit situației comunicative.
• A argumenta un răspuns, o aserțiune
• A compara persoane, obiecte, evenimente și activități
• A comenta fapte, evenimente,experiențe

Producerea mesajelor orale/scrise/on-lineMedierea
2.4. Utilizarea structurilor lingvisticespecifice comunicării spontane
și autentice folosite în diverse
contexte funcționale.

71

Activităţi şi produse

Activități:• Exerciții cu texte lacunare.
• Implicarea în conversații și dialoguri din situații cotidiene.
• Intervievarea reciprocă pe un anumit subiect.
• Înregistrarea conversațiilor, interviurilor, audierea șianaliza lor.
• Interpretarea individuală a cântecelor, poeziilor, textelor
narative autentice, dialogurilor.
• Reformularea/simplificarea enunțurilor complexe.
• Transmiterea informațiilor factuale.
• Elaborarea posterelor și colajelor în format tradițional și
digital.
• Crearea anunțurilor, prospectelor, meniurilor, orarelor.
• Redactarea e-mailurilor simple pentru a comunica oexperiență, un eveniment, a solicita informații.
Elemente de construcţie a comunicării* • Postarea mesajelor on-line.
Produse:• Dialoguri scurte pe teme de interes pentru elev.
• Conversații tematice.
• Descrieri de persoane, obiecte, locuri.
• Jocuri de rol.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• Înregistrări audio/video.
• Interviuri redactate/înregistrate.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line
Acte comunicative
Medierea
2.7. Producerea mesajelor adecvate• A formula opinii proprii, judecăți desituațiilor comunicative simple, devaloaremonstrând funcționalitatea limbii în • A argumenta gusturlile și preferințele
cadrul unui context social.
personale• A dialoga despre stări, emoții și
2.8. Soluționarea carențelor în exprimaatitudini
rea verbală spontană prin para• A solicita informații pentru un interfrazare, reformulare și utilizare aviu, pentru a completa un chestionar,limbajului nonverbal în funcție deo anchetă, un formular, etc.
situația comunicativă.
• A dialoga pe teme de interes social• A angaja, a menține și a încheia oconversație
• A cere o explicație
• A stabili o întâlnire• A refuza o propunere

72

Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
on-line3.1. Identificarea informațiilor principale • A prezenta
Activități:din știri imprimate/on-line/• A solicita informații suplimentare• Exerciții de identificare a unor informații pe baza unuitelevizate/radiodifuzate.
• A localiza (informații din diferite surse
text/știre.
autentice audio/video cu referire la• Exerciții de căutare on-line.
3.2. Selectarea informațiilor/ideilor
locuri, evenimente, personalități ale • Completarea unor texte lacunare.
principale dintr-o listă/text/țărilor alofone)• Exerciții de tip adevărat/fals, alegere multiplă, întrebări
documente curente cu referire• A propune/a sugera
cu răspuns scurt.
la viața cotidiană.
• A ordona ideile într-o succesiune• Completarea de grile/tabele/formulare.
logică
• Exerciții de discriminare.
• A enunța
Produse:• Hărți conceptuale.
Elemente de construcţie a comunicării* • Itinerarii de vacanță.
• Pliante.
• Ghiduri turistice.
• Postere/afișe/colaje în format tradițional și digital.
• Scrapbook-uri/lapbook-uri.
Producerea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
on-line3.3. Aplicarea structurilor lingvistice• A-și prezenta punctul de vedere
Activităţi:pentru a produce mesaje simple• A numi obiectele din trusa personală • Exerciții de descriere/caracterizare a oamenilor, locuriși clare cu referire la subiecte• A exprima preferinţe (studii, pasiuni,lor, experiențelor personale.
cotidiene.
timp liber)• Prezentarea unei descrieri/unor elemente despre o acti• A exprima admiraţia
vitate cotidiană.
3.4. Implementarea structurilor• A exprima incertitudinea• Exprimarea părerii despre un spectacol în enunţuri scurlingvistice specifice pentru a• A justifica
te şi simple.
gestiona tranzacții on-line și sarcini • A consilia• Elaborarea unei invitaţii, cărţi poştale simple, scrisori.
simple în contexte cotidiene.
• A solicita/a oferi• Planificarea proiectelor de vacanţă după un plan deter• A propune
minat.
• Ordonarea diferitor tipuri de fișe în baza imaginilor exisElemente de construcţie a comunicării*tente.

73

Acte comunicative

Activităţi şi produse• Prezentarea unui eveniment în ordine cronologică.
• Prezentarea informațiilor specifice și previzibile în documente: prospecte, meniuri, anunțuri, inventare și orare.
Produse:• Rapoarte orale/scrise simple/scurte.
• Interviuri ghidate.
• Anunțuri publicitare/articole de presă simple.
• Formulare/texte funcţionale.
• Scrisori personale/oficiale simple (invitaţie, solicitare de
informaţii şi/sau de documentaţie), e-mailuri.
• Eseuri structurate/ghidate.

• A se angaja în conversații simple
Activităţi:• A exprima preferințe/emoţii
• Realizarea unor conversaţii individuale şi de grup pentru• A solicita și a oferi informații
a soluţiona o problemă/o sarcină.
• A felicita/a invita• Înscenarea unor dialoguri din secvenţe audio/video, din• A accepta/a refuza
lecturi.
• A-și cere scuze/a mulțumi
• Elaborarea unui mesaj simplu pe o carte virtuală pentru
3.8. Participarea în cadrul unor
• A oferi/a răspunde la sugestii
ocazii speciale.
interacţiuni scrise/on-line cu referire • A exprima acordul/dezacordul• Formularea unor răspunsuri/replici la mesaje simple/
la tranzacţii simple şi contexte• A solicita şi a da indicaţii
electronice.
familiare, cu condiţia folosirii unui
• A oferi/a cere un sfat
• Redactarea unor comentarii scurte on-line, însoţite de
instrument de traducere.
• A atrage atenţia
emoticoane/imagini ca reacţie de răspuns pentru a ex• A întreba, dacă a fost înțeles
prima stări/sentimente pozitive/negative.
3.9. Utilizarea limbajului nonverbal• A solicita o repetarea unui cuvânt sau • Elaborarea unor postări publice pe un site cu referire lapentru a exprima stări şi sentimente
a unei frazeevenimente din cotidian (festival/concert, etc.).
pozitive/negative în cadrul unui
• A cere confirmare• Completarea unor grile on-line pentru a efectua comanschimb direct de informaţii.
da unor bunuri.
Elemente de construcţie a comunicării* • Completarea unor formulare privind înscrierea la uncurs on-line/la un eveniment.

Interacțiunea/medierea orală/scrisă/on-line
3.7. Utilizarea structurilor lingvisticepentru a realiza un schimb
verbal direct, cu detalii relevantereferitoare la contexte familiare şi
previzibile din viaţa cotidiană.

3.6. Construirea mesajelor orale și
scrise cu referire la subiecte uzualeîn baza unei liste simple de punctede reper.

3.5. Argumentarea în termeni simpli
a opiniei proprii cu referire la
probleme de ordin cotidian şi/sau
de interes general.

74

Acte comunicative

Activităţi şi produse

3.10. Exprimarea conţinutului mesajelor, • A solicita/a oferi informații de bazăActivități:instrucțiunilor și anunțurilor sim(de exemplu, despre o călătorie)• Listarea informațiilor importante din textele simple cu
ple cu referire la subiecte uzuale• A solicita/a oferi explicații
referire la subiecte concrete și familiare.
şi/sau de interes general.
• A cere/a da instrucţiuni
• Simularea unor scene din viaţa cotidiană.
• A informa/a se informa despre un• Sublinierea, notarea informaţiei relevante din texte sim3.11. Deducerea punctelor principale
eveniment/o activitateple.
sau a evenimentelor importante• A aprecia• Formularea enunţurilor simple în baza cuvintelor-cheie
prezentate în programe de televizi- • A exprima o idee, o opinie
dintr-un text.
une sau secvențe video.
• A aborda o persoană (a saluta, a și lua • Formularea unui mesaj oral pe baza cuvintelor-cheie/rămas bun, a solicita/oferi informații
unei grile/unor întrebări.
3.12. Prezentarea instrucțiunilor pe susuccinte despre sine)• Povestirea unui eveniment/unor fapte pe baza unei liste
biecte de ordin familiar.
• A cere să vorbească mai rar/repede,de puncte succesive.
tare/încet• Descrierea unor persoane/obiecte/proiecte simple/do• A cere şi a exprima atitudini şi sentirinţe/activități cotidiene.
mente• Transmiterea simplă, cu pauze, a informaţiei relevante• A convinge
de ordin cotidian din limba A în limba B.
• A exprima cauza/consecinţa
• Producerea de dialoguri/anunțuri/invitații scurte și sim• A exprima atitudini şi emoţii
ple.
• Crearea unor texte pe teme cotidiene în baza unei grile/
Elemente de construcţie a comunicării*unui plan de idei/întrebărilor simple.
• Reformularea unor mesaje în baza modelului.

Medierea orală/scrisă/on-line

Produse:• Jocuri de rol/sketch-uri.
• Dialoguri structurate/interviuri simple.
• Postere și colaje în format tradițional și digital.
• SMS-uri/E-mail-uri.
• Formulare simple în scris/on-line.
• Postări/comentarii on-line.

75

Receptarea mesajelor orale/scrise/
Acte comunicative
Activităţi şi produse
on-line4.1. Identificarea temelor, ideilor și• A oferi, a solicita informații despre
Activități:personajelor principale din opere
persoane, obiecte, locuri, activități,• Citirea unor texte literare/nonliterare, articole de peliterare/nonliterare și opere de artăacțiuni, evenimente
forum/blog, despre personalități ilustre/evenimente
care aparțin patrimoniului cultural • A evalua
istorice/culturale/sociale/monumente/orașe din spațiul
al ţărilor alofone.
• A interveni într-o discuție
alofon și completarea organizatorilor grafici.
• A exprima impresii• Vizionarea unor secvențe din filme, emisiuni televizate,
4.2. Distingerea informațiilor despre re- • A aprecia comportamente, atitudini,
audierea unor emisiuni radiofonice simple și identificaalizări marcante în diverse domenii
valori
rea ideilor principale.
specifice spațiului alofon.
• A accepta o experiență nouă• Reconstituirea ordinii evenimentelor din textul literar/• A explica causa
nonliterar.
• A aminti despre o obligație/responsa- • Elaborarea și completarea Rețelei personajului literar/bilitate
nonliterar (nume, caracteristici, exemple de acțiuni/ati• A exprima certitudine/incertitudine/tudini/valori).
perplexitate
Produse:• A exprima probabilitate, posibilitate • Fișe de auto-evaluare.
• A răspunde la o solicitare prin ac• Portofolii.
ceptare necondiționată, cu rezerve,• Hărți conceptuale.
ezitări, refuz• Puzzle-uri.
• Descrieri. Narațiuni
Elemente de construcţie a comunicării*Produse:• Anunţuri.
• Pliante/colaje în format tradițional și/sau digital.
• Descrieri simple cu suport verbal (imagini/întrebări/cuvinte-cheie).
• Naraţiuni, texte simple, create după un plan prestabilit.
• Proiecte individuale/în grup.
• Traduceri orale.

76

Activităţi şi produse

Activități:• Completarea jurnalului de bord cu reflecții personale
referitoare la povestire/film/nuvelă: temă, personaje
principale, evenimente, atitudini, valori.
• Elaborarea unei expoziții tematice cu obiecte specificeculturilor diverse.
• Redactarea unui articol pentru un forum de discuții petema variate.
• Elaborarea și completarea unei fișe de identitate/fișe
digitale a țării alofone/țării de origine, în cadrul unuiproiect internațional: denumire, capitală, limba oficială,drapel, imn, situație geografică, evenimente istorice,personalități ilustre, patrimoniul cultural, patrimoniul
turistic, comportamente, atitudini.
• Redactarea incipitului/finalului unui roman pentru
adolescenți, în cadrul concurs național/internațional.
• Elaborarea unui ghid culinar al bucatelor specifice țăriițintă/țării de origine și prezentarea în cadrul unui proiect școlar/instituțional.
Elemente de construcţie a comunicării* • Realizarea descrierilor de experiențe personale în spații
culturale diferite.
• Redactarea eseurilor simple/scrisori/mesaje/romane-fotosimple pe teme de cultură, respectând criterii explicite.
Produse:• Descrieri/narațiuni.
• Mesaje/mesaje electronice.
• Scrisori.
• Pliante, ghiduri turistice, itinerare ilustrate, broșuri în
format tradițional și/sau digital.
• Postere în format tradițional și/sau digital.
• Portofolii/proiecte în format tradițional și/sau digital.

Acte comunicative• A descrie (persoane, obiecte, locuri,
evenimente, valori)• A caracteriza• A exprima opinia• A exprima atitudini
4.4. Integrarea cunoștințelor de ordin• A solicita/a oferi explicații
cultural pentru a aprecia realizări
• A solicita și a oferi informații
importante din diverse domenii• A compara fenomene culturale
specifice spațiului alofon.
• A evalua/a aprecia• A exprima necesități
4.5. Compararea unor comportamente • A descrie tradiții
specifice țării alofone și țării de• A aprecia bucate, comportamente
origine.
alimentare/vestimentare• A relata amintiri
4.6. Utilizarea resurselor lingvistice• A exprima opinia/a nuanța opinia
pentru a exprima opinia proprie cu • A propune soluții
referire la opera literară/nonliterară • A exprima angajamentstudiată.
• A descrie locuri, activități culturale

Producerea mesajelor orale/scrise/on-line4.3. Descrierea temelor și personajelor
principale din opere literare/
nonliterare studiate, în termeni
simpli.

77

4.7. Aplicarea cunoștințelor culturaleși a normelor de comportament laschimburi sociale simple pe subiecte cotidiene previzibile.

Interacțiunea orală/scrisă/on-line

Activităţi şi produse

Activități:• Realizarea și prezentarea unui sondaj/interviu referitor
la comportamente alimentare corecte/incorecte, specifice adolescenților din spațiul cultural alofon și dinspațiului cultural de origine.
• Elaborarea și prezentarea unui Cod al bunelor maniere,cu scopul de a respecta convențiile sociale și culturale înspațiul public alofon.
• Realizarea de dialog cu persoane alofone pentru a faceschimb de impresii despre opere literare/nonliterare și
opere artistice studiate.
• Redactarea de texte, respect������������������������
â�����������������������
nd norme curente de comunicare scrisă, specifice culturii alofone pe teme variate.
• Participarea la discuție cu semenii pe forum, în cadrul
unui proiect cultural școlar „Egali și diferiți”.
• Scrierea unor comentarii/on-line simple și scurte cu
referire la evenimente istorice, manifestări culturale,relații și viața socială, etc.
• Pregătirea expoziții în cadrul unui proiect de grup „ObiecElemente de construcţie a comunicării*te din trecut”.
• Redactarea unui program de activități culturale pentru
vizitatori alofoni în țara de origine pentru a promova
imaginea contemporană a țării (selectarea aspectelor
diverse).
Produse:• Dialoguri.
• Comentarii în format tradițional și digital.
• Sondaje de opinii.
• Interviuri.
• Postere în format tradițional și/sau digital.
• Proiecte/mini-proiecte de grup în format tradițional și/
sau digital.
• A exprima opinia• A exprima și identifica atitudini• A vorbi despre relații amicale• A exprima scop, cauză, consecință
• A solicita/a oferi sfaturi• A exprima interdicția, permisiunea,
obligația
• A accepta/a refuza propuneri/oferte
în mod formal/informal• A exprima plăcere, bucurie, fericire,în mod formal/informal• A se informa despre obiecte,
persoane, locuri, timp, spațiu,modalitate, cantitate, cauză
• A exprima dorința de a se implica, dea realiza o activitate• A exprima certitudinea/
incertitudinea, evidența, încrederea/neîncrederea

Acte comunicative

78

Acte comunicative

Activităţi şi produse

•
•
•
•

manifestând atitudini specifice predominante:
valorificarea limbii ca sistem;
demonstrarea funcționalităţii limbii în cadrul unui contact social;coerență și precizie în comunicare;deschidere și motivație pentru dialog intercultural.

• A angaja și a încheia o conversație
Activități:• A exprima respectul alterității
• Reformularea regulilor de comportament civilizat în• A exprima o opinie, în termeni simplispațiul public alofon/spațiul public de origine, în bază de• A răpunde la o solicitare de informații
afiș/pliant/suport digital.
prin confirmare/infirmare• Elaborarea și realizarea unor dialoguri cu persoane alo4.9. Adaptarea resurselor lingvistice dis- • A exprima capacitatea/dorința/fone care enunță clar în limbaj standard, solicitând să
ponibile pentru a identifica soluții
intenția de a realiza acțiuni, proiecte
reformuleze și să clarifice.
de compromis sau acord în schim• A exprima norme morale sau sociale Produse:buri interculturale.
• A gestiona discuția
• Jocuri de rol.
• Studii de caz.
Elemente de construcţie a comunicării* • Dialoguri.
• Conversații tematice.
La sfârșitul clasei a IX-a, elevul poate:• utiliza corect structuri lexicale, sintactice și forme gramaticale specifice simple limbii străine în contexte cotidiene;• citi într-un ritm corect și cursiv texte de complexitate medie;• utiliza formulele uzuale de adresare, de salut și de politețe în contexte sociale simple;• exprima opinii, gusturi și preferințe în legătură cu subiecte de interes;• iniția, menține și încheia conversații scurte în contexte sociale uzuale;• descrie teme și personaje principale din opere literare/nonliterare studiate, în termeni simpli, cu referire la situații cunoscute• adapta resursele lingvistice disponibile pentru a identifica soluții de compromis sau acord în schimburi interculturale, utilizând strategii
diverse;• integra cunoștințe de ordin cultural pentru a aprecia realizări importante din diverse domenii specifice spațiului alofon;• acționa ca mediator pentru a comunica esența/ideea principală expusă în situații cotidiene,

4.8. Respectarea convențiilor culturaleesențiale pentru a exprima mesajul
și informațiile cheie din limba A în
limba B, în schimburi interculturale.

Medierea orală/scrisă/on-line

79

6th GRADE
Synonyms. Antonyms.
Lexical field.
Word building. Nouns formed by adding suffixes:-er/-or, -ness. Antonyms
formed by adding prefixes:
un-, dis-, im-.
Lexical chunks:
collocations (have, take),
conversational formulas.
Communicative phraseological units (proverbs).

LEXIS

7th GRADE

Long/short vowels. Voiced/ Long and short vowels.
Letter combinations: ft, gn,
unvoiced consonants.
Pairs of consonant sounds:/ isl, mb, ng/nk, sl, st, th, xh.
Nasal consonants.
p/-/b/,/t/-/d/, etc.
Falling intonation for staLetter combinations: ch, ck, Phonetic symbols.
tements/exclamations/dge, ft, gh, kn, lk/lf/lm, mn, Monophthongs.
commands.
ph, wh, wr.
Diphthongs.
Pronunciation/spelling:
Phonetic symbols.
Consonant sounds:/l/,/r/,/ • ir/regular verbs (Past
The sounds:/ʃ/,/ʧ/;/ʒ/,/ʤ/./ j/,/w/.
Simple, Past Participle)
ð/,/θ/,/ŋ/.
Stressed syllables.
• -ing forms.

8th GRADE
Synonyms. Antonyms.
Hyponyms.
Word building (using prefixes and suffixes).
Lexical chunks: collocations(do, make), conversational
formulas.
Communicative phraseological units (proverbs).

Letter combinations: cc, ch(architect), ie, pn.
Falling and rising intonation
for disjunctive questions.
Capitalization: holidays,
historical names.

PHONETICS, ORTHOEPY AND ORTHOGRAPHY

Synonyms. Antonyms.
Synonyms. Antonyms.
Lexical field.
Lexical field.
Compound nouns (birthday, Word building. Adjectives
bathroom).
formed by adding suffixes:
Word building. Adjectives-ful, -less. Advebs formed
formed by adding the suffix by adding the suffix -ly.
-y (rain-rainy).
Word combinations (white
Word combinations (fastbread, to have breakfast).
train, clear day, to do one’s Conversational formulas.
homework).
Communicative phraseoloConversational formulas.
gical units (proverbs).
Communicative phraseological units (proverbs).

5th GRADE

LIMBA ENGLEZĂ

V. CONȚINUTURI LINGVISTICE

Lexical and prosodic stres(DEsert/desSERT).
Syllable devision.
Punctuation marks: period, quotation mark,hyphen, etc.

Synonyms. Antonyms.
Homonyms. Hyponyms.
Noun derivation: affixation, conversion, contraction, deflexion.
Lexical family.
Lexical chunks: strong
collocations, conversational formulas.
Communicative phraseological units (proverbs).

9th GRADE

80

Asking questions: basic
intonation patterns (risingand falling).
Falling intonation for special questions.
Pronunciation/spelling:• ir/regular verbs (Past
Simple, Past Participle)
Spelling:• -ing forms• adverbs ending in -ly.
Capitalization:
geographical names, languages, nationalities.

Proper nouns: geograCountable and uncountablephical names, days of the nouns.
week, months, titles of
The Saxon (’s) and the Norbooks,, nationalities andman (of) Genitives. The
languages.
Saxon Genitive with coordiRegular and irregular plural nated noun phrases: indiviforms.
dual/joint ownership (MaryThe Saxon Genitive (‘s)
and John’s car/Mary’s andwith names and animate
John’s cars.).
nouns (singular, ir/regularplural forms).

Stressed/unstressed syllables.
Asking questions: basic
intonation patterns (risingand falling).
Pronunciation/spelling:• plural of nouns• Present Simple• -ing forms• ir/regular verbs (Past
Simple/Past Participle)
Pronunciation of the article„the”.
Capitalization: proper
nouns, school subjects,
months, the pronoun I.
Abstract and concrete
Singularia and Pluralia Tanuncountable nouns.
tum.
Nouns that are always in
The Saxon Genitive (’s)
the plural (trousers, jeans, with indefinite pronouns
spectacles).
(somebody’s advice).
The Saxon Genitive (‘s) with The Saxon Genitive (‘s) togeographical names.
express time and duration(today’s newspaper).

MORPHOLOGY: THE NOUN

Capitalization (regions,organizations and institutons, titles of persons, titlesof books).

Plural of nouns.
Nouns that can be either
countable or uncountable(stone – a stone, glass – aglass).
Collective nouns (cattle,
police).
The Saxon Genitive (’s)
with collective nouns(the country’s riches) andsome institutions (thegovernment’s decisions).
The Saxon Genitive (‘s)
with places like people’shouses, shops, churches,
etc. (at the baker’s, St
Paul’s (Cathedral)).

81

Personal pronouns. The
pronoun I.
Demonstrative pronouns.
Interrogative pronouns(Who...? What...?).

Monosyllabic, disyllabic,
and polysyllabic adjectives.
Degrees of comparison.
Irregular forms.
Demonstrative adjectives.
Possessive adjectives.
Interrogative adjectives(Who...? What...?)
Indefinite adjectives some,any, no in declarative andinterrogative sentences.

Zero article/omission of
the article (with proper
names, languages andnationalities, sports andschool subjects).

Indefinite adjectives
each, every, either (of),certain.
Quantifiers: few,a few,
Attributive and predicative little, a little, several.
adjectives with copular
Noun determiners bothverbs (be, seem, look, etc.). (of), half (of), all (of),Participle adjectives (fasci- etc.).
nating/fascinated).

Irregular comparative andsuperlative forms (old, far,late).

Possessive pronouns.
Relative pronouns (who,which, that).
Interrogative pronouns(Who...? What...?).

Interrogative pronouns.
(Who? Whom? What).
Relative pronouns (whose,whom).

Reflexive pronouns.
Emphatic pronouns.
Indefinite pronouns (which Interrogative pronouns
refer to people and things). (revision).
The negative pronoun
neither.
Indefinite pronouns (which refer to places).

NOUN DETERMINERS: THE PRONOUN

Indefinite adjectives some, The indefinite adjective
any, no with countable/some in questions, to offer
uncountable nouns.
something or make requComparisons of equality and ests (Would you like someinequality (as...as/not as… cake?).
as).
The indefinite adjecInterrogative adjectitive any in positiveves (How much...? How
sentences (Choose any comany...?).
lour you like.).
Quantifiers many, much, aInterrogative adjectives
lot of.
(Which...? Whose...?).
Common adjective + preposition combinations (to be
fond of/afraid of).

NOUN DETERMINERS: THE ADJECTIVE

Zero article with places like The article (revision).
school, college, university,
church, etc. (go to -- church).

NOUN DETERMINERS: THE ARTICLE

The indefinite article withThe definite article ”the”
countable/uncountablewith geographical names
nouns.
(cities, countries, contiZero and definite articles
nents, mountains, lakes,
with means of transport and etc).
meals of the day: (by-- train/take the train; tohave -- dinner/She cooked
the dinner).

82

Auxiliaries: to be, to have, Auxiliaries: to be, to have, to Verbs followed by adverb
Verbs followed by adverb
Verbal phrases used withto do, shall/will.
do, shall/will.
particles (put on/off).
particles.
a preposition (insist on,
Modal verbs: can (ability), Modal verbs: can (ability),
Modal verbs: can/could
Modal verbs: can, may and to succeed in, to thankmay (polite request, permay (permision, possibility), (ability), must/had to (obli- their equivalents to be able for, etc.)
mission), must (obligation), must/have to (obligation,
gation, necessity), should
to, be allowed to.
Modal verbs: may/might
have to (necessity).
necessity); should (advice,(advice, suggestion).
Tenses.
(supposition, possibility)
Verbs followed by prepo- suggestions).
Tenses.
Future Continuous.
shall (questions, offers,
sitions (come from, go to, ”Used to” to express past
Present Simple and Future Present Perfect Continuous. suggestions), shouldlook at, listen to).
habits.
Simple.
Past Perfect Continuous.
(advice, suggestions),
Tenses.
Tenses.
Present Simple and Present Reported Speech: stateme- will/would (polite requPresent Simple.
Present Simple and Present Continuous
nts and questions, general ests), could (polite requPresent Continuous.
Continuous.
Past Simple and Present
truth (Future Simple, Preests, suggestions).
Past Simple (regular/irre- Past Simple: regular/irregu- Perfect Simple.
sent Simple, Past Simple,
Tenses (revision).
gular forms).
lar forms (revision).
Past Simple and Past Conti- Present Continuous, Past
Present Simple and FuPresent Perfect Simple
Past Continuous (actions in nuous.
Continuous, Present Perfect ture Continuous (time(experiences and achieve- progress).
Past Perfect Simple.
Simple, Past Perfect Simclause).
ments, recent actions).
Past Simple and Past ConPast Simple and Past. Per- ple).
Present Continuous (temFuture Simple.
tinuous (eg. When motherfect Simple.
Reported Speech changes: porary situations)
Imperative (Run! – Don’tcame home, I was doing my Reported Speech: stateme- time, place, pronouns.
Reported Speech: staterun!).
homework).
nts (Future Simple, Present Passive Voice (Simple Ten- ments/questions, orders/-ing form after the verbs/ Present Perfect Simple
Simple, Past Simple, Present ses).
requests/suggestions.
verb phrases like, love,”Going to” Future (future
Continuous, Past ContinuConditional (Type Zero,
Reported Speech chanenjoy, prefer, to be good at. plans and intentions).
ous).
Types 1, 2).
ges: time, place, proConditional (Type 1).
Reported Speech changes:
nouns.
time, place, pronouns (yesPassive Voice (Continuous
terday – the day before/theand Perfect Tenses).
previous day, etc.).
Conditional (Type Zero,
Conditional (Type 2).
Types 1, 2 – revision).

THE VERB

Cardinal and Ordinal NuCardinal and ordinal nume- Cardinal and ordinal numemerals (numbers, date and rals (years, phone numbers, rals (revision).
time).
the day/month format (the1st of January), sequential
order).

THE NUMERAL

83

Adverbs of time.
Adverbs of indefinite
frequency.
Adverbs of place and direction.
Interrogative adverbs(When/Where/How/
Why...?).

THE CONJUNCTION

Prepositions of direction
and destination (over,along, across, from,towards).

THE PREPOSITION

Prepositional phrases (withdifficulty, in a high voice).

Prepositions of time (before, between, during, for,since).

Demonstrative adverbs:
Adverbs/adverbial phranow, then, here, there.
ses of time and sequence
Adverbs of sequence (after/ (when, after, before, as
before – present and future soon as,in case, till, untill,meanings).
while).
Relative adverbs (when,
where, how, why).

Simple and compound sentences.
Types of sentences: declarative and interrogative.
Imperative sentences (affirmative and negative).
General questions.
Special questions (Who/
What/When/Where...?).

Simple and compound sentences.
Declarative and interrogative sentences.
Imperative sentences (affirmative and negative).
General questions.
Special questions (Howmuch/How many/How often...?).

Compound and complex
sentences.
Declarative and interrogative sentences.
Exclamatory sentences.
Special questions (Whom/
Whose/Which...?)
Disjunctive questions (Present Perfect Simple, themodal verb can).

SYNTAX

Subordinating time conjunctions (when, after,
before, until, since, while,
as soon as, etc.).

Noun, verb and adjective
preposition combinations(an example of, to contribute to, worried about).

Adverbs/adverbial phrases of time, sequenceand definite frequency(once/twice, etc.).
Relative adverbs (when,
where, how, why).

Disjunctive questions
Ellipsis.
(revision).
”It” as subject placeholIntroductory subjects:der (It is strange/clear”There”(with nouns), ”It”
that...).
(with adjectives).
The secondary parts of
The secondary parts of the the sentence: the indirect
sentence: the direct object. object.
The direct object expressed Direct and indirect obby a reflexive pronoun (Jack jects used as passive
decided to reward himself subjects.
with a dinner out.

Coordinating conjunctions The disjunctive conjunction Subordinating conjunctions Disjunctive conjunctions
and, but. The subordinating or.
of time if, when, as soon as either...or, neither...nor.
conjunction because.
(present and future meanings).

Prepositional use for com- Prepositions of place andmon nouns without articles direction (to, at, for, from,(at lunch, to school, by car). above, below, etc.).
Prepositions of time andplace: at, on, in.

Adverbs of time.
Adverbs of indefinite
frequency (always, usually, often,
sometimes).
Interrogative adverbs(When/Where/How/
Why...?).

THE ADVERB

84

Subject verb agreementwith singular invariablenouns (bread, water,
knowledge, information,etc.) and plural invariablenouns (articles of dress)
Word order in statements
and questions.

Subject verb agreementwith indefinite pronouns(everynody, everyone, etc.)
Subject verb agreementwith singular invariablenouns (physics, athletics,
news, measles, Athens).
and plural invariable nouns(tools).
The direct object used in
Passive Voice.

Subject verb agreementwith collective nouns(group, team, family,etc.).
Subordinate clauses (if,when, so, while).
Non-finite subordinate
clauses with ‚to’, to introduce purpose (To reachmy house you have totake the bus.).

Discourse markers:
Discourse markers:
Discourse markers:• time and sequence (first, • time and sequence (first, • time and sequencethen, when, while, after
then, when, as soon as,(first, second, third)that);
before, till, until, at the• opinion• opinion (I think..., In myend)• illustration
opinion...);• opinion (I believe..., To• conclusion.
• illustration (for example).
my mind...);• illustration.

TEXT COHESION AND COHERENCE

Disjunctive questions (Present Simple, Past Simple)
Alternative questions.
The main parts of thesentence: the subject, thepredicate.
Introductory subject ”There”.
”It” as the subject of thesentence (It is time fordinner).
Subject verb agreementwith compound subjects
joined by ”and” (Johnand Mary are friends. My
brother and I...)
Word order in statements
and general/special questions.

Discourse markers:
Discourse markers:• coordination/non-coor- • coordination/non-coordination (but, and, also).
dination (but, and, also)• causality (because).

Disjunctive questions (Present Continuous, Future
Simple).
The main parts of thesentence: the subject, thepredicate.
Introductory subject ”There” (There is a vase on thetable.)The impersonal ”It” todenote time, date andweather (It often rains inautumn.).
Subject verb agreement
Word order in statements
and general/special questions.

85

CLASA A VII-a

Elision. Graphèmes etphonèmes. Voyelles
nasales. Rythme. Débit.
Mélodie de la phrase
assertive, interrogative,
exclamative, impérative
Signes diacritiques (cédille,
tréma, apostrophe).
Signes de ponctuation(point-virgule, point desuspension, deux points).

Formation des mots pardérivation. Onomatopée.
Synonymes. Antonymes.
Homonymes
Familles lexicales. Champs
lexicaux.

Mot. Formation des mots
par dérivation. Synonymes.
Antonymes. Homonymes
grammaticaux (a/à, ou/où,
et/est).
Familles lexicales. Champs
lexicaux.

Formation des mots pardérivation. Préfixes usuels
et valeurs sémantiques.
Synonymes. Antonymes.
Homonymes
Familles lexicales. Champs
lexicaux.
Sens propre et sens figuré
du mot.
Proverbes et dictons.

LEXIQUE ET SÉMANTIQUE

Semi-voyelles. Accent
tonique. Rythme. Débit.
Mélodie de la phrase
assertive, interrogative,
exclamative, impérative.

CLASA A VIII-a

Formation des mots pardérivation. Suffixes usuels
et valeurs sémantiques.
Synonymes. Antonymes.
Homonymes. Paronymes.
Hypéronymes. Familles
lexicales. Champs lexicaux.
Locutions phraséologiques.
Maximes. Proverbes.

Accent tonique. Rythme.
Débit.
Mélodie de la phrase
assertive, interrogative,
exclamative, impérative.

PHONÉTIQUE, ORTHOÉPIE, ORTHOGRAPHIE

CLASA A VI-aSons et lettres. Voyelles.
Consonnes. Semi-voyelles.
Syllabes. Rythme. Débit.
Liaisons vocaliques, liaisonsconsonantiques. Lettres
majuscules Enchaînement.
Accent tonique. Mélodie
de la phrase assertive,
interrogative, exclamative,
impérative.
Signes diacritiques. Signes
de ponctuation (tiret,guillemet, paranthèse).

CLASA A V-a

LIMBA FRANCEZĂ

Formation des mots
par dérivation et parcomposition.
Polysémie.
Synonymes. Antonymes.
Homonymes. Paronymes.
Familles lexicales.
Champs lexicaux.
Hyponymes.
Locutionsphraséologiques.
Maximes. Proverbes.

Accent tonique. Rythme.
Débit.
Mélodie de la phrase
assertive, interrogative,
exclamative, impérative
Abréviations. Sigles.
Prononciation des motsd’origine étrangère.

CLASA A IX-a

86

Genre et nombre.
Formation irrégulière.
Cas particuliers. Noms
concrets, noms abstraits.
Formation des noms pardérivation, composition.
Comparaison.

Noms communs, noms
propres. Noms animés
et inanimés. Genre etnombre.

Pronoms personnels
Pronom démonstratif (ce).
(sujets, toniques). Place des Place
pronoms.
Pronoms interrogatifs (QuiPronom de politesse (vous). ? Que? Quoi?).
Pronom on: les valeurs(nous, ils, quelqu’un)
Pronoms interrogatifs(Qui ? Que?).

Article contracté. Article
partitif. Nombre et genre.
Formes identiques desarticles indéfinis, partitifs,
contractés.

Articles définis, indéfinis.
Genre et nombre.

Place des pronoms
personnels.
Pronom réfléchi.
Pronoms relatifs simples:qui, que, quoi.

PRONOM

Noms comptables et noncomptables. Pluriel desnoms propres.
Singularia tantum, pluralia
tantum.
Noms – homonymes
lexicaux.
Nominalisation des verbes(visite, réponse, etc.)
Noms indiquant la quantité
déterminée (un kilo de, unebouteille de ...)

NOM

Pronoms démonstratifs
Pronoms personnels compléments (COD et COI)
Pronoms relatifs simples(où, dont)
Pronoms interrogatifs.

Noms composés. Nombre
et genre. Orthographe
Noms collectifs.
Groupe nominal. Accord.
Formation des noms àpartir d’adjectif. Locutions.

Pronoms personnels(rappel)Pronom complément: „y”(le lieu)
Pronom complément
„en” (la quantité).
Pronoms indéfinis(plusieurs, quelques,certains…)
Pronoms possessifs.

Féminisation des nomsde métiers. Noms
d’origine étrangère.
Formation des noms.
Aspect sémantique desnoms: synonymes, antonymes, homonymes,
polysémie.

Articles. Omission de
Articles. Emplois de l’article Articles. Emplois del’article.
en situation de communi- l’article en situation de
Emplois de l’article encation.
communication.
situation de communication.

ARTICLE

MORPHOLOGIE

87
VERBE

Accord du participe passé(verbe avec avoir).
Concordance des temps(plan du présent)
Temps passés dans la
narration (présent - passécomposé - imparfait)
Conditionnel présent:
les hypothèses certaines(Si + présent + présent/
futur)
Verbes impersonnels
usuelsEmplois des verbes
en situation decommunication.

Adjectifs qualificatifs.
Adjectifs qualificatifs. Place. Adjectifs qualificatifs.
Place. Accord. Valeurs
Accord. Valeurs sémantiqu- Adjectifs interrogatifssémantiques. Adjectifs
es. Adjectifs qualificatifs
et exclamatifs. Valeursqualificatifs irréguliers. Place irréguliers.
sémantiques.
et accord.
Adjectifs indéfinis (tout,
Accord des adjectifs
toute, tous, toutes)
qualificatifs composés.
Adjectifs accompagnés deDegrès de comparaison.
prépositions (différent de,Superlatif
content de, prêt à, fort en).
Adjectifs numéraux
cardinaux. Place desadjectifs cardinaux.
Adjectifs numéraux
ordinaux. Accord et place.

Verbe et locutions verbales. Temps simples et comPassé composé avec avoir
Conditionnel présent:
Nombre, personne, mode, posés: présent, futur sim- Passé composé (participes formation et emploi.
temps. Forme affirmativeple, futur proche, pasée
passés)
Certaines valeurs modales
négative, interrogative.
composé des verbes usuels Participe passé et son
du conditionnel présent.
Infinitif: verbe du I groupe Verbes à la forme affirmati- accord (passé composé avec La politesse, la proposition(chanter, habiter, etc.), du II ve, négative, interrogative. être)(On pourrait + infinitif)groupe (choisir, finir, etc.), Verbes à une, deux etVerbes prépositionnels
Si + imparfait.
du III groupe (faire, écrire, trois bases (manger, venir, (arrêter de, penser à)
Alternance entre le passélire, etc.)
vouloir)
Verbes pronominaux.
composé et l’imparfait
Le présent de l’indicatif
Passé composé: événeImparfait: description dans Temps passés dans le récit(l’habitude, l’état)ments dans le passé.
le passé (il était, il y avait, il (présent-passé composé Verbes usuels (verbes
Verbes usuels: (les actions faisait ...)
imparfait).
d’état et de mouvement/
quotidiennes) (venir, aller, Impératif affirmatif et
les actions quotidiennes)
mettre, savoir, voir, prennégatif(avoir, être, aller, venir, voir, dre, etc)
Verbes indirects (parler/
prendre; etc.)
demander ... à qn)

Adjectifs qualificatifs. Genre Adjectifs qualificatifs.
et nombre. Accord. Place. Genre et nombre. Place.
Degrès de comparaison.
Accord.
Comparatif
Adjectifs invariables
Adjectifs possessifs.
Degrès de comparaison.
Adjectifs exclamatifs
Comparatif (infériorité,(quel... !)supériorité, égalité)
Adjectifs interrogatifs
Adjectifs interrogatifs
Adjectifs numéraux
Adjectifs démonstratifs.
cardinaux (100-1000).
Adjectifs possessifs.
Emploi, prononciation,
Adjectifs numéraux
orthographe.
cardinaux (100-1000).
Place.

ADJECTIF

88

Les principaux verbes demouvement (aller, monter,traverser, descendre, etc.)
Verbes + infinitif (vouloir/
pouvoir/devoir)
Verbes pronominaux usuels (réfléchis et réciproques: se regarder, s’appeler,
se rencontrer)
Participes passés (sansdévelopper les accords)
Futur simple: la prévisionImpératif positif et négatif:l’instruction, la directive.

Adverbes de lieu
Adverbes de temps
Adverbes de quantité(beaucoup, peu)
Adverbes de manière
Adverbes de fréquence(parfois, souvent,toujours, …)
Adverbes de négation(ne ... jamais, ne...
personne, ne …plus).
Adverbes d’intensité:
très, trop, etc. Adverbes
interrogatifs (Où? Quand?,Comment? Combien?
Pourquoi ?).

Verbes à 1 et 2 bases
Verbes pronominaux
usuels: verbes réfléchis (selever, s’habiller)
Présent progressif (être en
train de)Futur proche
Passé récent (venir de).

Adverbes de manière(bien, mal).
Adverbes de temps(demain, aujourd’hui,bientôt, tard, tôt).
Adverbes de lieu (ici, dehors, dedans).
Adverbes de négation (ne...
pas, ne...rien, ne ...jamais).
Adverbes interrogatifs(Où ? Quand ?
Comment ?).

Adverbes et locutions adAdverbes et locutions
verbiales de lieu (en bas, en adverbiales Adverbes dehaut, là-bas).
manière en -ment.
Adverbes et locutions adver- Adverbes de fréquencebiales de temps. Degrès de Expresion de quantité
comparaison. Le comparatif Adverbes de temps
et le superlatif des adverbes Adverbes de quantité
réguliers.
Adverbes de lieu Degrès deAdverbes de manière encomparaison des adverbes-ment.
réguliers et irréguliers.
Adverbes de fréquence
Comparatif et superlatif.
Expression de quantité
Adverbes de temps
Adverbes de quantité(assez, plus de)Adverbes de lieu.

ADVERBE

Infinitif et impératif
Structures avec infinitif(sans+infinitif)
Verbes modaux et infinitif
Il faut/Il ne faut pas +infinitif
Quelques semi-auxiliaires
au présent + infinitif(vouloir, pouvoir, devoir +lire).

Adverbes et locutions
adverbiales
Adverbes:de manière(passionnement, vite,
mieux, ensemble),de temps (tard, d’abord,
ensuite, alors),de lieu (partout, ici, là),d’affirmation (certes,certainement, bien sûr),de négation (jamais, plus,d’intensité (tellement,tant, plus),d’incertitude (peut-être),de quantité (assez, aussi).

89

PRÉPOSITION
Prépositions usuelles
Prépositions et locutions
Prépositions de lieu (prèsPrépositions et locutions
Prépositions (rappel)à, en, de, chez, vers, avec, prépositives
de, au bord de)/prépositives
Locutions prépositives
avant, apres, devant, dans, Expression de but (pour + Prépositions de temps (pour Prépositions de temps
Les indicateurs de temps
derrière, sous, sur , etc.
nom/infinitif)l’instant)Prépositions de lieu
(à partir de, dès)
Localisation temporelle :Prépositions de lieu.
L’espace et le temps(situation, direction,
Valeur sémantique de laquelques prépositions
Prépositions de temps
L’expression de la cause
provenance).
préposition.
(quand, pendant).
(pour)(parce que, à cause de,Localisation temporelle :grâce à)quelques prépositions de Complément du nom: latemps (quand, pendant).
matière (en laine, en cuir)l’usage, la contenance (uneboîte à outils, un paquet deserviettes).
CONJONCTION
Conjonction de
Conjonction de coordinati- Conjonction de coordination Conjonction de
Conjonction de coordinacoordination mais, et.
on et de subordination
et de subordination et, mais coordination et detion et de subordination
parce que, ou , car, donc,
parce que, ou, car, donc,
subordination et,mais,et, mais
ainsi, encore.
ainsi, encore.
parce que, ou, car, donc,
parce que, ou, car, donc,
ainsi, encore.
ainsi, encore.
INTERJECTION
Valeur sémantique des interjections.
COHÉRENCE ET COHÉSION DU TEXTE/DISCOURS
Articulateurs logiques (et, Articulateurs logiques
Articulateurs logiques (mais, Articulateurs logiques
Articulateurs logiquesparce que)(et, car)alors, encore)(mais, alors, encore, et puis) (alors, encore, en plus)
L’opposition (mais).
L’opposition (mais)
L’expression de la cause
Les indicateurs de temps
La conséquence
La cause (parce que,(parce que, à cause de)(à partir de)(c’est pour ça, dès)
à cause de)La conséquence (donc)
La conséquence
Articulateurs
Le but (pour + nom/
Articulateurs d’énumeration (c’est pourquoi, donc)d’énumération
infinitif)(puis, ensuite).
Articulateurs d’énumération (tout d’abord, puis, ensuiArticulateurs(puis, ensuite, après)te, enfin, pour finir).
d’énumeration (alors,
Hypothèse (supposition,
ensuite).
condition) si.

90

Die Schreibung und die
Aussprache der Vokale undder Konsonanten. Laut undSilbe.
Die Aussprache von -ig,
-ich, -isch, pf – v – w.
Die Worttrennung.
Die Wortbetonnung bei der
Komparation.
Die Ableitung mit Vokalwechsel (laufe – läufst)
Die Satzbetonnung undIntonation.

CLASA A V-A

Phrase assertive, phrase
impérative.
Phrases exclamatives(Quel!, Comme!)
Phrases interrogatives(Sujet+verbe/Est-ce que+S+V/)
Phrase simple. Phrase
affirmative, phrase
négative.

CLASA A VII -A

Die Aussprache von b – d – Die Aussprache von: h, v – Die Aussprache von: n – r –g, p – t – k, c – ch, ts und ks. b, bst – gst – ngst – lst – rst. l, qu – pf, pf – f – p.
Akzent auf der letzten Silbe. Betonnung der zusammen- Die Aussprache von: ä, ö, ü.
Die Betonnung der zusam- gesetzten Wörtern.
Die Betonnung der zusammengesetzten Wörtern. Die Die Betonnung bei den
mengesetzten Wörtern.
Betonnung von Vorsilben. Internationalismen.
Fremdwortbetonnung.
(trennbare und untrenbare Die Ableitung mit VoDie Satzmelodie und InPräfixe)
kalwechsel. (Haus – Häuser) tonation der erweiterten
Die Wortbetonnung bei der Die Satzmelodie und InSätze und der SatzverbinKomparation.
tonation der erweiterten
dungen und Satgefüge.
Die Ableitung mit VoSätze und der SatzverbinDie Zeichensetzung.
kalwechsel. (schreiben –dungen und Satgefüge.
schrieb)
Die Satzzeichen im erweiterten Satz.

CLASA A VIII-A

Proposition subordonnée
relative, complétive,
circonstantielle temporelle.
Les phrases à construction
particulière - la phrase à
présentatif.

PHONETIK, ORTHOEPIE UND ORTHOGRAFIECLASA A VI-A

LIMBA GERMANĂ

Phrase assertive, phrase
Phrase complexe
impérative, phrase
Rapport syntaxique deexclamative
coordination.
Sujet simple, sujet multiple Rapport syntaxique de
Coordination.
subordination.
Juxtaposition.
Phrase juxtaposées.
Phrase interrogative
Phrase interrogative.
directe. Phrase interro(Mots Interrogatifs+S+V)
négative et les réponses
Proposition subordonnée(si/non, moi aussi/moi non causale.
plus).

SYNTAXE

Die Aussprache von: r – l,mst – nst.
Die Ableitung mit Konsonantenveränderung(schreiben – Schrift).
Die Satzmelodie und Intonation der erweiterten
Sätze und der Satzverbindungen und Satgefüge.
Die Satzzeichen im zusammemgesetzten Satz.
Die wichtigsten Kommaregeln.

CLASA A IX-A

Proposition subordonnée
relative, complétive, circonstantielle, temporelle
Les phrases à construction particulière- la phrase à présentatif- la phrase non verbale.

91

MORPHOLOGIE: DER ARTIKEL/DAS ARTIKELWORTDie Satzmelodie
und Intonation dererweiterten Sätze und derSatzverbindungen undSatgefüge.
Die Satzzeichen im
erweiterten Satz.

Die Deklination des besDie Deklination des besDie Deklination desBestimmter, unbestimmter
timmten, unbestimmten
timmten, unbestimmten
bestimmten, unbestimmten Artikel und Negativartikel
Artikels und Negativartikels Artikels und Negativartikels Artikels und Negativartikels im N., D. und Akk.
im Nominativ und Akkuim N. und Akk. (Wiederho- im N., D. und Akk.
(Wiederholung)sativ.
lung)(Wiederholung)
Possessivartikel im
Possessivartikel im Nomina- Bestimmter, unbestimmter Possessivartikel im Dativ.
Nominativ, Dativ und
tiv. (Wiederholung)
Artikel und Negativartikel
Das Artikelwort: dies- im
Akkusativ. (Wiederholung)
Die Verschmelzung derim Dativ.
Dativ.
Das Artikelwort: dies- im
Präposition und des Artikels Possessivartikel im AkkuDer Nullartikel.
Nominativ, Dativ undin+das=ins, bei+dem=beim. sativ.
Akkusativ. (Wiederholung)
Das Artikelwort: dies- im
Der Nullartikel.
Nominativ und Akkusativ.
Der Gebrauch des Artikels
bei den zusammengesetzten Substantiven.
Die Verschmelzung derPräposition und des Artikels
bei+dem=beim.

Die Satzmelodie.
Die Satzzeichen im erweiterten Satz.

Die Deklination des
Artikels.
Bestimmter,
unbestimmter Artikel und
Negativartikel im Genetiv.
Possessivartikel im
Genetiv.
Das Artikelwort: diesim N., D. und Akk..
(Wiederholung)
Das Artikelwort: dies- im
Genetiv.
Das Artikelwort: jed-, all.
Der Nullartikel.

92

Die Komparation: die Steigerungsstufen. (fleißig –fleißiger – am fleißigsten).
Prädikativer und adverbialer Gebrauch des Adjektivs.
(Er ist fleißig. Er geht schnell.)Das Genus, die Kasus unddie Numeri.
Die Deklination des Substantivs mit den bestimmten, unbestimmten Artikeln
und Negativartikeln im Nominativ und Akkusativ.
Pluralbildung.
Geografische Namen.
Wortbildung: femenine Berufsbezeichnungen auf –in.
Genetiv- s bei Eigennamen:
Annas Heft.

Der Vergleich und die
Vergleichsstufen:
Positiv: ebenso... wie,
Komparativ: als
Die Deklination des attributiven Adjektivs mit bestimmten Artikeln.
Die Deklination des attributiven Adjektivs mit
unbestimmten Artikeln im
Nominativ und Akkusativ,
Singular, nach Nullartikeln
im Plural.

Die Deklination des attributiven Adjektivs mit bestimmten und unbestimmten Artikeln im N. și Akk.
(Wiederholung)
Die Deklination des attributiven Adjektivs mit bestimmten und unbestimmten Artikeln im D.
Wortbildung. Die Ableitung
durch Präfixe und Suffixe:
un-, -los.

DAS ADJEKTIVDie Deklination des SubDie Deklination des Substantivs mit den bestimm- stantivs mit den bestimmten, unbestimmten Artikeln ten, unbestimmten Artikeln
und Negativartikeln im N.
und Negativartikeln im N.,
und Akk.
D. und Akk. (Wiederho(Wiederholung). Die Dekli- lung).
nation des bestimmtern,
Wortbildung. Die Ableitung
unbestimmten Artikels und durch Suffixe. Komposita.
Negativartikels im Dativ.
Die Deklination der zusamWortbildung. Komposita:
mengestzten Substantive
Substantiv+Substantiv.
im: N., D. und Akk.
Fremdwörter im Plural. (das Singulariatantum (die MilFoto- die Fotos usw).
ch) und Pluraliatantum (dieFerien) (Einführung).

DAS SUBSTANTIVDie Deklination desSubstantivs.
Die Wortbildung.
Komposita.
Singulariatantum und
Pluraliatantum.

Die Deklination des attriDie schwache und gebutiven Adjektivs mit dem mischte Deklination desPossessivartikel und Negati- Adjektivs .
vartikel im N., D. und Akk. Wortbildung. Komposita.
Die starke Deklination desAdjektivs im Plural.
Wortbildung. Die Ableitung
durch Suffixe: -bar, -ig,-lich.

Die Deklination des Substantivs mit den bestimmten, unbestimmten Artikeln
und Negativartikeln im N.,
D. und Akk. (Wiederholung).
Wortbildung: Die Ableitung
durch Suffixe. Die Völkernamen.
Die Substantivierung derVerben (essen - das Essen)
Wortbildung. Die Ableitung
durch diminutive Suffixe:-chen und –lein.

93

Die Fragepronomina:
welch- im N., D. und Akk.
Das Personalpronomen im
Dativ.
Das Reflexivpronomen im
Akk.

Indikativ Präsens
(Wiederholung).
Modalverben: wollen,
müssen, dürfen, können,mögen.
Das Hilfsverb werden.
Indikativ Perfekt:regelmäßige Verben undunregelmäßige Verben
Partizip Perfekt.
Imperfekt von haben undsein.

Indikativ Präsens:regelmäßige undunregelmäßige Verben.
Hilfsverben: sein, haben.
Trennbare Verben.
Modalverben: dürfen,
können, möchten.
Unpersönliche Verben: es
regnet, es schneit, etc.
Indikativ Perfekt:regelmäßige Verben.

Modalverben.
Das Modalverb sollen.
Indikativ Perfekt.
Partizip Perfekt dertrennbaren unduntrennbaren Verben.
Perfekt mit sein.
Imperfekt von haben und
sein. (Wiederholung)(aussteigen – ist
ausgestiegen usw.)

DAS VERBDie Fragepronomina:
was für ein… im N., D. und
Akk.
Das Reflexivpronomen im
D.
Das Indefinitpronomenman.

DAS PRONOMENDie Ordinalzahlen. Datum. Die Deklination der Ordider fünfte September, am
nalzahlen mit bestimmten
fünften September. Fragen: Artikeln im N., D. und Akk.
wann? Etc.
Jahreszahlen.
Wiederholungszahlen.
(dreimal).

Die Fragepronomina: Wer?
Was?,Wen? etc.
Das Demonstrativpronomen: das.
Das Personalpronomen im
Nominativ und Akkusativ.

Die Kardinalzahlen.
Die Ordinalzahlen. Die
Rechtsschreibung undAussprache.

DAS ZAHLWORT

Indikativ Perfekt.
Das Verb lassen. (Lass michin Ruhe. Lass mich jetzt
lesen.)
Das Verb werden + Nomen/
Adjektiv.
Reflexivverben mit
Reflexivpronomen im Dativ.
(sich kaufen)
Imperfekt derModalverben.

Das Demonstrativpronomen: dies- im N. und Akk.
Das Reflexivpronomen im
D. und Akk.
Das Indefinitpronomen:
einer, keiner, welch-.
Das Interrogativpronomen.

Die Deklination der Ordinalzahlen mit bestimmten
Artikeln im N., D. und Akk.
(Wiederholung).

Konjunktiv II:
Gegenwart. (sein, haben,
Modalverben)
Passiv Präsens.
Verben mit festen
Präpositionen(Einführung).
Die Reflexivverben.

Das Demonstrativpronomen: dies- im D.
Das Indefinitpronomen:jede-, all-, jemand/niemand
Das Possessivpronomen
im N. und Akk.
Das Interrogativpronomen. (Wiederholung).

Die Deklination der Ordinalzahlen mit bestimmten Artikeln.

94

Imperativ. (Wiederholung)
Imperativ: Hilfsverben.
Die Reflexivverben(Einführung).
Verben mit
Akkusativergänzung.
Positionsverben (liegen –legen).

DIE PRÄPOSTION

Das Temporaladverb (oft,immer etc.).
Das Temporaladverb im D.
und Akk. (in einigen Tagen,letzten Sonntag etc.)
Das Lokaladverb und das
Direktionaladverb (draußen– nach draußen etc.).
Die Gradpartikel: nicht so
Die Modalpartikel: denn.

DAS ADVERB/DIE PARTIKEL
Das Lokaladverb und das
Direktionaladverb (dorthin,hierher, hinein – hinaus;
herein – heraus, rein, rausetc.).
Das Temporaladverb (vor 2
Tagen – seit 2 Tagen)
Die Gradpartikel: besonders.
Die Modalpartikel: mal.

Reflexivverben mit
Verben mit Dativergänzung
Reflexivpronomen im
und Akkusativergänzung.
Akkusativ.
Verben mit Dativergänzung.
(gefallen, schmecken etc.)

Das Lokaladverb und das
Direktionaladverb (vonhier unten etc.)
Das Pronominaladverb(Einführung).
Das Temporaladverb.
Die Gradpartikel: total,
bestimmt
Modalpartikel: doch.

Die Temporalpräposition.
Die Temporalpräposition.
Die Temporalpräposition.
Die Temporalpräposition,
Die Temporalpräposition,
Die lokale Präposition mit
Die lokale Präposition mit
Die Temporalpräposition
zweiteilige Präposition (von zweiteilige Präposition
Akkusativ. (Einführung)Akkusativ.
ohne Artikel (zu Ostern, zu ... an, um ... herum etc.).
(Wiederholung).
Die Präposition mit Akk.
Die Wechselpräposition (in, Weihnachten).
Die Präpositionen mit Dativ. Die Wechselpräposition
Die Verschmelzung deran, auf, neben, zwischen,
Die lokale Präposition mit(Wiederholung)
Die Präposition mit Akk.
Präposition und des Artikels unter...)Akkusativ. (Wiederholung)
Die Präpositionen mit
in+das=ins, bei+dem=beim. Die Präpositionen mit Dativ. Die Wechselpräposition
Dativ und Akk.
(Einführung)(Wiederholung).
Die Verschmelzung der
Die Präpositionen mit Dativ.
Präposition und des Artikels
bei+dem=beim.

Die Komparation: die Stei- Der Vergleich und die
gerungsstufen. (gern – lie- Vergleichsstufen:
ber – am liebsten)
Positiv: ebenso... wie,
Das Temporaladverb (heu- Komparativ: als
te, gestern, bald, früh, etc.). Das Temporaladverb. (morDas Lokaladverb und das
gens, abends etc.)
Direktionaladverb (hier,Das Lokaladverb und das
links, geradeaus etc.)
Direktionaladverb (oben –Die Gradpartikel: sehr, so.
nach oben etc.).
Die Modalpartikel: ja.

Unregelmäßige Verben(Einführung).
Imperativ: trennbare
Verben.
Verben mit
Nominativergänzungen(Das ist ein...).

95

Satzbau: Wortstellung im
Hauptsatz. Sätze mit Dativ- und Akkusativobjekt.
Satzglieder: Akkusativund Dativobjekt. Kausalangaben.
Zusammengesetzter Satz
(Wiederholung):
Satzreihen (Sätze mit
Konjunktionen und, aberusw.).
Satzgefüge (Sätze mit
Subjunktionen weil, wennusw.).
Indirekter Fragesatz (obSatz).
Konjunktionaladverb
sonst.

Die Verneinungen kein/kei- Die Negation nicht (WieDie Verwendung derne, nicht (Wiedrholung).
derholung). Die Deklination Negationswörter nie/nieder Negation kein/keine mit mals, niemand, nichts.
Die Verneinung von Verben
dem Substantiv im N, D,(Negation nicht am EndeDie Deklination der Negaund Akk.
des Satzes).
tion kein/keine mit dem
Substantiv im Genetiv.
DIE SYNTAXDie Verneinung mit kein/keine (Fortsetzung).

Satzbau: Aussagesatz.
Satzbau (Fortsetzung):
Satzbau: Aussagesatz. Gra- Satzbau: Wortstellung im
Gradpartikeln sehr, zu (zuAussagesatz. Fragesatz.
dpartikeln (zu, ziemlich,
Hauptsatz. Position derteuer).
Entscheidungsfragen (Fra- total usw.). Verneinte Sätze. Angaben im Hauptsatz
Fragesatz. Ergänzungsfragen ohne Fragewort). Impe- Satzglieder: Akkusativob(TeKaMoLo).
gen (W-Fragen). Imperarativsatz. Verneinte Sätze. jekt.
Satzglieder: Lokal-, Tempotivsatz. Verneinte Sätze.
Position der Negation nicht. Zusammengesetzter Satz:ral- und Modalangaben.
Satzglieder: das Subjekt
Imperativsatz mit ModalSatzreihen: Sätze mit Kon- Indirekter Fragesatz (wound das Prädikat. Stellung partikeln bitte, doch, mal
junktionen und, aber, oder, Satz, warum-Satz usw.).
des Prädikats im Satz. Das (freundliche Bitte).
denn.
Kausalsätze. Sätze mit dem
zweiteilige Prädikat. Endpo- Satzglieder: das Subjekt
Nebensatz: Konditionalsatz Konjunktionaladverb dasition des Vollverbs (Hilfs-/ und das Prädikat. Die erste (wenn-Satz).
rum/deshalb.
Modalverb … Vollverb).
Position im Aussagesatz.
Nebensatz (Satzstellung):
Sätze mit Konjunktionen
Kausalsatz (weil-Satz). Ob- und, aber.
jektsatz (dass-Satz), Tempo- Nebensatz:
ralsatz (wenn-Satz).
Temporalsatz.
Unpersönlicher Satz (EsWortstellung: Hauptsatz
regnet. usw.).
hinter dem Nebensatz: NS+ HS.

Die Verneinung mit nicht.
Die Verwendung der Negation nicht vor Adjektiven
und Adverbien.

Die Verneinung mit kein/keine.

NEGATION

96

CLASA A VI-A

Relazioni semantiche traparole: sinonimia, antonimia.
Parole e frasi corrispondenti alle aree tematicheproposte.

Formazione delle parole
mediante suffisso.
Il campo semantico.

CLASA A VII-A

Formazione delle parole
con il prefisso.
Parole e frasi corrispondenti alle aree tematicheproposte.

Relazioni semantiche lessicali: sinonimia, antonimia
e omonimia (omofoni eomografi).

Il significato denotativo e
connotativo delle parole.
Arricchimento del lessico:parole composte.
Parole e frasi corrispondenti alle aree tematicheproposte.

LESSICO

Pronuncia corretta delleparole di origine straniera.
Uso dell’intonazione perdistinguere tipi di enunciati
con significati diversi: frasi
affermative, interrogativeed esclamative.
Casi comuni di uso dellamaiuscola (nomi propri,
nomi geografici, ecc.).

CLASA A VIII-A

Segni di punteggiaturae il loro uso: il punto, lavirgola, il punto e virgola,i due punti, i puntini disospensione, le virgolette,
la lineetta, ecc.
Regole ortografiche e
corrispondenze fonetichedell’italiano.

CLASA A IX-A

La derivazione con suffissi Il significato delle parole
diminutivi, accrescitivi,
nel contesto.
vezzeggiativi, dispregiativi.
La polisemia delle parole.
Unità fraseologiche.
Proverbi e modi di dire.
Mezzi di arricchimento delFamiglie lessicali.
lessico: i neologismi.
Parole e frasi corrisponVariazioni del registro.
denti alle aree tematiche
Mutamento del valore
proposte.
grammaticale delle parole.
Proverbi e detti.

Uso dell’accento grafico nelle parole tronche(virtù), nei monosillabi con
dittongo (più), nei casi diparole omografe che si
differenziano nell’accento
tonico (intùito – sostantivo; intuìto – da intuire).
La durata delle consonanti
doppie.
La grafia delle parole con
le consonanti „h” e „q”.

FONETICA, ORTOEPIA E ORTOGRAFIA

Potenziare la conoscenza
Elisione. Apocope.
delle regole di pronuncia.
L’uso dell’apostrofo.
Gruppi di lettere: digrammi Accento grave e acuto.
e trigrammi.
Le vocali „e” e „o” chiuse e
La regola dell’accento:
aperte.
parole tronche, piane,sdrucciole,bisdrucciole.
Divisione in sillabe delleparole contenenti dittonghi,
trittonghi e le doppie.
Ortografia dei sostantivi
propri che indicano nomi dipersone e nomi geografici.

CLASA A V-A

LIMBA ITALIANĂ

97

Articolo partitivo.
Uso e omissionedell’articolo partitivo.
Uso e omissionedell’articolo determinativo.
Il plurale dei sostantivi
femminili con la terminazione in -ca, -ga,-cia,-gia,scia.
Sostantivi con doppia forma del plurale.
Sostantivi difettivi.

Uso e omissionedell’articolo con i nomi
propri.

Classificazione dei
sostantivi: propri,comuni, concreti, astratti,
individuali, collettivi.
Il plurale dei sostantivi
composti.
Sostantivazione dei
verbi, degli aggettivi, deiparticipi.
Declinazione analitica dei
sostantivi.

Uso dell’articolo determinativo con i nomi geografici e i nomi di famiglia.

L’AGGETTIVO
Aggettivi qualificativi.
Aggettivi qualificativi con
I gradi di comparazione
Aggettivi qualificativi.
Aggettivi indefiniti.
Aggettivi con quattro com- tre forme: una singola
degli aggettivi: grado com- I gradi di comparazione
Accordo del sostantivo con
binazioni di valori: maschile forma per il maschile eparativo di minoranza e
degli aggettivi: positivo,
l’aggettivo qualificativo insingolare infemminile singolare in -a, il uguaglianza.
comparativo e superlativo. funzione attributiva o di-o e il plurale in -i, il
plurale femminile in -e, e il Il grado superlativo assoAccordo degli aggettivi
nome del predicato.
femminile singolare in -a e plurale maschile in -i.
luto.
bello, buono, grande, santo Accordo dell’aggettivo con
il plurale in -e.
I gradi di comparazione
Aggettivi invariabili.
quando precedono il sos- due o più sostantivi.
Aggettivi dimostrativi.
degli aggettivi: grado com- Aggettivi numerali fraziotantivo.
Posizione dell’aggettivo
Aggettivi possessivi.
parativo di maggioranza.
nari.
Aggettivi numerali distriqualificativo e emutaL’accordo dell’aggettivo con Il grado superlativo relaUso degli aggettivi numerali butivi.
mento di significato degli
il nome.
tivo.
cardinali e ordinali.
aggettivi anteposti.
Aggettivi numerali cardinali Aggettivi interrogativi.
Aggettivi numerali collettivi(1-100).
Aggettivi numerali cardinali
e moltiplicativi.
Aggettivi numerali ordinali (100 - 1000).
(1-10).
Aggettivi numerali ordinali(1-100).

IL SOSTANTIVO
Il genere dei sostantivi
Il genere dei sostantivi
Il plurale dei sostantivi
secondo la terminazione.
secondo la terminazione. invariabili.
Il plurale dei sostantivi
Il plurale dei sostantivi
Formazione del femminile:maschili con lamaschili e femminili con la marcatura del genere
terminazione in -o e dei
terminazione in -e.
opposto con mezzi
sostantivi femminili in -a.
Il plurale dei sostantivi
grammaticali.
Nomi propri: nomi di perso- maschili con la terminazione e nomi geografici.
ne in -o, -a,-ca, -ga, -co, -go.

Articolo determinativo e
indeterminativo.

MORFOLOGIA
L’ARTICOLO
Uso e omissione dell’articolo con i nomi diparentela.

98

Il Presente Indicativo dei
verbi irregolari.
Il Passato prossimo dei
verbi irregolari.
Formazione del futurosemplice.
Costruzione aspettuale
stare + per + infinitivo.

Le coniugazioni verbali.
Il Presente Indicativo dei
verbi regolari e dei verbi
ausiliari (avere, essere).
Il Presente Indicativo dei
verbi riflessivi.
Il Presente Indicativo dei
verbi modali (dovere, potere, volere, sapere).
Formazione del Participio
passato.
Il Passato prossimo dei
verbi regolari.

Preposizioni proprie.
I valori grammaticali delle
preposizioni a, da, di, in.
Formazione delle preposizioni articolate.

Preposizioni semplici su,con, per, tra, fra.
Uso delle preposizioni
articolate.

Pronomi personali: combinazioni di pronomi atoni.
Pronomi di cortesia: forma
e topica.
Pronomi relativi
il/la quale, i/le quali.

L’AVVERBIO

Uso delle preposizioni a,di con alcune categorie diverbi.

LA PREPOSIZIONE
Preposizioni articolate.
Valori semantici dellapreposizione da.

Avverbi interrogativi.
Locuzioni avverbiali.

Modo Indicativo: Futuro
Modo Indicativo: Impersemplice e Futuro anterifetto dei verbi regolari eore.
irregolari.
Costruzione verbale V+
Costruzione perifrastica
prep. +V all’infinitivo constare + gerundio per esprisoggetto unico
mere l’aspetto continuo.
(continuare a +infinitivo,
Imperativo positivo e nesmettere di + infinitivo, etc.) gativo.

IL VERBO

Pronomi relativi che, chi.
Posizione delle forme pronominali atone nelle costruzioni V+V all’infinitivo.
Pronomi di cortesia.
Pronomi interrogativi.

Avverbi di modo.
Particella avverbiale ci nel- Avverbi di quantità.
Formazione degli avverbi
le espressioni c’è, ci sono. Derivazione degli avverbi
dagli aggettivi con il suffisso Avverbi di tempo.
dai sostantivi e verbi con-mente.
Avverbi valutativi: afferma- l’aggiunta del suffisso -oni.
Avverbi di luogo.
tivi, negativi, di dubbio.

Pronomi riflessivi.
Si impersonale.
Forme toniche e atone
dei pronomi personali in
Accusativo (in funzione dicomplemento oggetto) e
Dativo (in funzione di complemento di termine).
La posizione dei pronomi
personali atoni.

Il pronome personale e e
le sue forme in nominativo(funzione di soggetto).
Pronomi dimostrativi.
Pronomi possessivi.
Pronomi riflessivi.

IL PRONOME

Preposizioni improprie.
Locuzioni preposizionali.

Gradi di comparazione
degli avverbi bene, male,poco, molto.

Modo Condizionale.
Formazione del Presente.
Forme impersonali delverbo.
Concordanza dei tempi
all’Indicativo.
Costruzione verbale V+
prep. +V all’infinitivo con
soggetti differenti(insegnare a scrivere a qlc.,
dare da bere a qlc., prego
di chiamare qlc.).

Particelle pronominali e
avverbiali ci,vi, ne.
Pronomi relativi.
Pronomi indefiniti.
Elisione e troncamento dei
pronomi indefiniti.

99

Le congiunzioni dichiarative cioè, infatti.
Le congiunzioni conclusive
dunque, quindi, allora.
Le congiunzioni correlative sia...sia, non solo...maanche, né...né.

La frase complessa.
La frase reggente e la frase
subordinata.
Subordinate esplicite ed
implicite.
La frase circostanziale dicausa.

SINTASSI

Espressioni onomatopeiche.

L’INTERIEZIONE

Congiunzioni coordinativee subordinative.
Le congiunzioni subordinative che e se che richiedono il modo indicativo.

La frase circostanziale es- La frase subordinata
plicita di tempo, introdotta relativa che richiededall’avverbio relativo quan- l’Indicativo.
do o dalla congiunzione
La frase subordinata
appena, costruita concondizionale o ipotetical’Indicativo.
(ipotesi reale).
La frase circostanziale esplicita di modo introdottada (così) come (+ indicativo).
La frase circostanziale esplicita di luogo introdotta
dagli avverbi relativi
dove e dovunque(+indicativo).

Valori semantici e pragma- Interiezioni con valoretici delle interiezioni.
olofrastico (Dio mio!,poveri noi!).

Le congiunzioni causali
Le congiunzioni temporali,
perché, poiché, che.
modali e di luogo.
Locuzioni congiuntive per ilfatto che, per il motivo che,dal momento che, dato che.

Uso in contesti comunicativi semplici di elementi linguistici per garantire la coerenza tra parole e frasi coordinate e subordinate costruite con
il modo indicativo. Recezione e uso di elementi e strutture linguistiche in contesti di comunicazione semplici per redigere e produrre messaggi
scritti e orali, garantendo lo sviluppo della competenza pragmatica.

COERENZA E COESIONE DEL TESTO

Frasi affermative e negaFrasi enunciative, interrotive.
gative, esclamative.
Rapporto di coordinazione La coordinazione: frasi
fra le proposizioni.
dichiarative, conclusive,
Frasi copulative, avversative correlative.
e disgiuntive.
Coordinazione per
giustapposizione(asindeto).

Interiezioni primarie o pro- Interiezioni improprie.
prie.
Significato e uso.
Significato e uso.

Le congiunzioni copulativee, anche, pure.
Le congiunzioni avversative
ma, però.
La congiunzione disgiuntivao.

LA CONGIUNZIONE

100

CLASA A VI-A

Palabras y sintagmas
correspondientes ala realización de losactos de habla y a loscontenidos temáticos
propuestos Elementos
de sufijos diminutivos(ito/-ita, - ico/- ica, uelo/uela, - illo/illa,etc.).

Palabras y sintagmas
correspondientes a larealización de los actos dehabla y a los contenidos
temáticos propuestos
Relaciones semánticas/
sinónimos, antónimos,
homónimos, familias depalabras/Elementos de sufijos
nominales (-ero, -ar, -al,-ancia, - dad, etc)
Refranes.

Acentuación yPronunciación.
entonación en lasFenómenos de asimilación:
oraciones enunciativas, sonorización, labialización,
exclamativas,
asimilación completa/-s
interrogativas.
seguida por -r al inicio de la
El alfabeto, el sonido,
palabra/la letra Pronunciación.
Sílaba tónica y átona
Diptongo, triptongo,
La entonación en loshiato. Acento.
saludos y expresiones
Signos diacríticos. Signos básicas de cortesíade puntuación.
Muchas gracias
Buenas tardes
Adiós¿Qué tal?, etc
Signos de puntuación.
Uso de línea de diálogo,
comillas. Particularidades.

CLASA A V-A

CLASA A VIII-A

CLASA A IX-A

Palabras y sintagmas
correspondientes a larealización de los actos dehabla y a los contenidos
temáticos propuestos
 Relaciones semánticas/
sinónimos, antónimos,
homónimos, familiasde palabra. Elementos
de prefijos (ante-, anti-,
contra-, de-, en-, etc.).
Modismos.

LEXICO Y SEMANTICA
Palabras y sintagmas
correspondientes a larealización de los actos dehabla y a los contenidos
temáticos propuestos
Relaciones semánticas/
sinónimos, antónimos,
homónimos, familias depalabras/
Refranes, frases hechas.

Palabras y sintagmas correspondientes a la realización delos actos de habla y a los contenidos temáticos propuestos
Relaciones semánticas/sinónimos, antónimos, homónimos,familias de palabras/
Elementos de sufijos despectivo: - aco/-aca, -uco/- uca,
- astro/Uso de las palabras compuestas (abrelatas, telaraña,
etc.)
Refranes, modismos.

FONÉTICA Y ORTOGRAFÍA
Acento léxico. El papel
El acento. Reglas de Sílaba. El principio deacentuación. Palabras condelimitación silábica en del acento gráfico en ladiferenciación semántica doble acentuación./adverbios
español.
de las palabras:en -mente/. Uso correcto de Acento. Acentuación(termino/término/(porqué, porque, por que, porde formas verbales
terminó/, depósito/
qué).
utilizadas con
pronombres personales deposito/depositó).
 Entonación del vocativoátonos postpuestos/Ana, ¿me das tu libro?
infinitivo, gerundio,
imperativo afirmativo/.  Entonación en las
enumeraciones:(hablarle, cántala,Tengo un diccionario,
escribiéndole)
un cuaderno, un libro Elementos dede español.
entonación
 Uso correcto de : sino,
La entonación en las
si no; conque, con qué,oraciones enunciativas, incon que.
terrogativas, exclamativas.

CLASA A VII-A

LIMBA SPANIOLĂ101

SUSTANTIVO

Sustantivos femeninos
Sustantivos femeninos en
en -o (la mano, la moto,-esa, -triz, -ina, -isa (el prínla foto, etc)
cipe/la princesa,
Sustantivos masculinos
el actor/la actriz, el rey/laen -areina, el poeta/la poetisa)(el rosa, el día, el problema) Sustantivos terminados
Modificaciones gráficas y
en -ista (el/la artista, el/lafonéticas en el plural de los pianista)sustantivos: lápiz
Sustantivos homónimos- lápices, joven – jóvenes,
con significado determinaetc.
do por el género.

Modo de formar elgénero femenino y elplural (repaso)
Plural de los sustantivos
acabados en -z
Sustantivos comunes
y propios, concretos y
abstractos. Género delos sustantivos según laterminación.
Substantivos femeninos
terminados en:dad, - tad, - ción - sión.

Sustantivación del artículo(El gordo es más listo que elflaco. etc)
El carácter enfático delos artículos (hace un frío
tremendo)
Uso del artículo neutro/extensión/.

Singularia tantum: oro,
Sustantivos epicenos (laleche, dinero
avispa macho/la avispa
Pluralia tantum: las afue- hembra, la pantera macho/ras, las tijeras
la pantera hembra)/• Sustantivos terminados introducción/.
en -ma - el problema, el Femenino en títulos , cargos,
tema
profesiones (la jefa, la jueza,
Determinantes de los sus- la presidenta).
tantivos.

Uso de los artículos con
Uso con nombres propios.
los nombres propios
el Juan, la María.
geográficos seguidos por un Uso con antropónimos
determinante: La España
en singular y plural: lade Franco; La Alemania de Martínez/los Martínez.
nuestros días.
Casos de ausencia delartículo
Uso del artículo neutro/
Lo importante es…/Lo que
más/.

Artículo definido e
indefinido.
Uso de los artículos con lostopónimos(La Coruña)
Artículo contracto /del, al/
Ausencia del artículo/
introducción/.

Artículo definido e
indefinido. Artículo
definido en expresiones
de tiempo/días de lasemana, hora, fecha/.

ARTICULO

MORFOLOGIA

102

Adjetivos calificativos:
grado comparativo: más…
que, tan…como, menos …
que
Adjetivos con gradocomparativo/superlativo
irregular: mejor, peor,
mayor, menor
Adjetivo indefinido
Demasiado, alguno,
ninguno.

PRONOMBRES

Género, número deladjetivo.
Adjetivos en – ista (miabuelo es pensionista)
Adjetivo mismo
Posición del adjetivo
calificativo; apócope
(Una mujer grande –cualidad física
Una gran mujer – cualidad
personal).

Pronombres personales  Pronombres átonos
Pronombres de OI/Objeto
tónicos
Indirecto/de OD/Objeto directo/
Pronombres tónicos/
 Formas invariables de 1.ª Formas invariables
primera y segunda
me, te, nos, os
y 2.ª persona
persona singular/con
 3.ª persona con varime, te,, nos, os,
preposición: conmigo,ación de número
Ayer os vi en el aeropucontigo, a ti, para míle/leserto.
Pronombre reflexivo
Colocación del pronombre
Te quiero.
(me, te, etc.)
en las perífrasis más habi 3.ª persona con variPronombre relativo que
ación de género y núme- tuales
Pronombre interrogativo
Pronombre impersonal sero lo, la, los, lasquién/- es, qué, cuál/es
Lo usamos todos los
Pronombre de cortesía
Pronombres indefinidos:
días.
Usted ,Ustedes.
nadie, alguno, ninguno,
nada

Adjetivos calificativos
terminados en consonante (-r, -z) y(-e, - i)
 Apócope :buen, mal, gran Adjetivo posesivo Adjetivo demostrativo (este, ese, aquel) Adjetivo indefinido:
mucho,
 poco, bastante, todo,
otro, tanto, cada
 Contraste: muy/
mucho.

ADJETIVO
Adjetivos indefinidos: género,númeroFormas: alguno (-a,-os, -as),cual (es)quiera, uno (-a,-os,-as), otro (-a,-os, -as), todo(-a,-os, - as).
Apócope de alguno, ninguno
delante del sustantivo.

Pronombres personales : Pronombres indefinidos
Uso simultáneo de Pro(mucho, poco, tanto,
nombres de Objeto Direc- bastante, etc.)
to e Indirecto
 El valor de los pronombres
Colocación del pronomdemostrativos Pronombres
bre de Objeto Directo eposesivos
Indirecto en el Imperativo,  Formas tónicas. Un
Gerundio, Infinitivo/extenposeedor. Variación desión/
género y número
Valor de reciprocidad delmío/a/os/as, tuyo/a/os/as,
pronombre sesuyo/a/os/as
Los dos rivales se insulta-  Formas tónicas. Variosron.
poseedores. Variación de
Pronombres relativos egénero y número
interrogativos/sistematisuyo/a/os/aszación/.

Adjetivo calificativo; grado
superlativo relativo yabsoluto (- ísimo)
Adjetivo posesivo
postpuesto para
identificar: un … mío(un amigo mío/mi amigo)
Combinaciones con otros
determinantes: todos mis
amigos, mis otros amigos.

103

El numeral cardinal(hasta 1 000 000)
El numeral ordinal:
Acuerdo en número ygénero con el sustantivo:
Segundo coche
Segunda casa.

VERBO

El numeral cardinal(hasta 1 000 000)
Uso de la preposición
de en sintagmas:
millón/billón + de + Sust.
(millones de toneladas detrigo).
Uso de mil y miles
El libro tiene mil páginas.
Hay miles de obreros.

Numerales fraccionarios:
la midad ,un medio,untercio, un cuarto,un quinto), etc.

Pluscuamperfecto de Indi El Indicativo Presente El Indicativo Presente de los Imperfecto de Indicativo:
verbos irregulares/verbos verbos regulares e irregucativo: verbos regulares e
 Irregularidades
irregulares
vocálicas y consonán- con transformación vocálica laresticas más frecuentes y consonántica//extensión/ Marcadores temporales del Uso del Pluscuamperfectode Indicativo
Irregularidades propi- Pretérito Indefinido de los Imperfecto de Indicativo
verbos regulares e irregula- Contraste Pretérito Indefini- Potencial Simple: verbos
as: saber, dar Irregularidades orto- res/ser, estar, ir, tener, ha- do Imperfecto de Indicativo regulares e irregulares.
cer, querer, saber, poder/
Futuro Simple de los verbos Casos del empleo del Pográficas
Marcadores temporales del regulares e irregulares/ex- tencial Simple./extensión/ Proteger - protejo
tensión/El numeral cardinal(100 – 10 000)
El numeral ordinal(1 - 12)
Apócope del numeralcon valor de adjetivo(uno, ciento, primero,
tercero).

NUMERAL

Pronombres demostrativos: Formas neutras: lo mío, lo(este, esta, estos, estas, ese, tuyo, etc.
esa, aquel, aquella, etc.)
Colocación del pronombre
en las perífrasis más
habituales:
Pronombres posesivos/
introducción/
El exclamativo qué/¡Qué niño tan bonito!/.

Concordancia de los tiemposdel Modo Indicativo
Modo Subjuntivo: Presente
de Subjuntivo
Forma Paradigma de los verbos
regulares en las tres
conjugaciones

El numeral multiplicativo:
doble, triple, cuádruple,
quíntuplo etc.. Acuerdo engénero y nombre con elsustantivo determinado: (laquíntupla cantidad, el triple
campeón).

 Pronombres negativos:
 nada, nadie, ninguno/-a,-os, -as/ Particularidades de lospronombres negativos.

104

 El Indicativo Presente Pretérito Indefinido
de los verbos reflexi-  Imperativo Afirmativo:
verbos regulares e irrevos
gulares/II - a persona
 /extensión/
singular y plural//exten Pretérito Perfecto:sión/ Participios regulares e Uso de ser y estar
irregulares Marcadores tempo-  /extensión/ Estar + Participio
rales del Pretérito
 Verbos impersonales
Perfecto
 Imperativo Afirmati-  meteorológicos:
vo: verbos regulares  llover, nevar Uso de la forma impere irregulares/II - asonal hacepersona singular yPerífrasis verbales:
plural/ Uso de los verbos ser/ Ir a+ infinitivo
Saber + infinitivo
estar
Lo mejor es + infinitivo.
 Uso de la forma
impersonal hay Perífrasis verbales: Estar + Gerundio,
Empezar a +Infinitivo Tener que + Infinitivo
Deber +Infinitivo.

Expresión de la condición:
Si + presente de indicativo+ presente de indicativo/Si+ presente de indicativo + ,futuro simple
Potencial Simple: verbos
regulares e irregulares. Usodel Potencial Simple.
Perífrasis verbales:
Soler + infinitivo
Volver a + infinitivo
Pensar + infinitivo
Acabar de + infinitivo
Terminar de + infinitivo
Hay que + infinitivo.

Uso de ser y estar/exten-  Irregularidades heredadas
sión/
del presente de indicativo
Construcciones impercierro > cierre/cerremos
sonales: ser+ adjetivo/
pido > pida/pidamos
Es importante…/, estar +  Irregularidades en el tema
adverbio/Está mal…/
y en la raíz: estar, ser, dar,Imperativo Afirmativo yir
Negativo: verbos regulares Uso del Presente de Subjune irregularestivo:/II – a singular y plural/;
En oraciones independientes,
no + imperativo mucho;
orientado al presente o al
No + imperativo tanto
futuroImperativo en las formas • Con expresiones desidede: usted/ustedes
rativas (o para expresar
Imperativos lexicalizados
deseos)básicosOjalá que tengas suerte.
• con función fática
 Con expresiones de duda
mira, oye, ¿diga?, ¿díQuizá/tal vez vaya.
game?
 Infinitivo sin preposición:• Perífrasis verbales:
Es necesario trabajar.
• Dejar de +Infinitivo
 Infinitivo con preposición:• Seguir + infinitivo
He venido para felicitarte.
• Llevar + infinitivo• Llevar sin + infinitivo Voz activa: Verbos transitivos e intransitivos Voz activa: Acuerdo engénero y número entre
Participio y sujeto.

105

Uso de las conjunciones
y locuciones: e (español
e inglés), u (uno u otro),como, así que, por eso, esque, después de, antes de.

Interjecciones para
acompañar estados deánimo, salud, tristeza:¡Ah!,¡Oh!, ¡Ay!, ¡Uf!

Uso de:y, o, pero, que, cuando,
porque.

Interjecciones para
acompañar estadosde ánimo, salud,
tristeza:¡Ah!, ¡Oh!, ¡Ay!,¡Uf!

Interjecciones para acompañar estados de ánimo,
salud, tristeza: ¡Ah!, ¡Oh!,¡Ay!, ¡Uf!
Onomatopeyas: ¡Ki-ki -riki!, Miau, ¡Zas!, etc.

INTERJECCIÓN

Situaciones del uso de lasconjunciones y locuciones:si, cuando, así que, por eso,
etc.

CONJUNCIÓNPREPOSICIÓN

Uso de las preposiciones y Uso de: por, para, contra,
locuciones preposicionales: entre, etc.
a/en, de/a, desde/hacia,
durante, por/para.

Uso de las preposiciones: a, en, de, con,hacia, sobre, desde, sin,para.

Marcadores de discurso:
primero, segundo, alprincipio, luego, al final,
entonces
Locuciones adverbiales:
Siempre, nunca, de vez
en cuando, a menudo,vez – veces, algunas veces,muchas veces, todos losmeses/años/días, etc.

Adverbio de tiempo: ayer,
anteayer, anoche, antes,
mañana, luego, pronto,
después, más tarde, próximamente, etc.
Adverbios de modo:
Grado comparativo regulare irregular/mejor, peor,más, menos/
Uso de también y tampoco.

Adverbio de lugar:
Ahí, dentro, fuera,
abajo, arriba etc.
Adverbio de tiempo:
Ahora, hoy, después,tarde, temprano, etc.
Adverbiosinterrogativos:
Cuánto, cómo, cuándo,(de) dónde
Adverbios de cantidad:
Más, menos, algo, nada

ADVERBIO

Extensión

Verbos con régimen
preposicional
Acercarse a...
Aburrirse de, etc.
Extensión del uso.

Adverbios en – menteabiertamente/extensión/.

¡Ánimo!, ¡Ojo! ¡Basta!,¡Fuera!
¡Hombre!, ¡Socorro!, ¡Oja- ¡Mi madre!
lá!, ¡Mira!
¡Dios mío!

Uso de las conjunciones ylocuciones:
Cuando, desde que, hastaque, etc.

Uso de las preposiciones
y locuciones preposicionales:
Sobre, hacia, a eso de,hasta que, etc.

Adverbios en – mente
Abiertamente.

106

Oraciones compuestas
por coordinación:
Copulativas, disyuntivas,
adversativas
Oraciones relativas: que+ indicativo;
finales: para + infinitivo
causales: porque + infinitivo/Inicio/.

SÍNTAXIS

Oraciones causales introdu- Oraciones temporales:
cidas por: es que
Cuando + indicativo
Oraciones temporales: hace Oraciones consecutivas: así+ pretérito indefinido, des- que, por eso
pués de +Oraciones relativas:
Infinitivo + pretérito indefi- Que/donde + indicativo
nido; antes de + infinitivo + Oraciones impersonales
pretérito indefinido.
con seSe venden casas.

Oraciones imperativas
Oraciones temporales:
desde que/hasta que/cuando + pretérito indefinido, al + infinitivo, hace +tiempoEstilo indirecto con Modo
Indicativo.

Oraciones interrogativas indirectas. Transformación de lasinterrogativas indirectas en
oraciones subjetivas (No séqué le pasa. No se sabe quele pasa)
Oraciones subordinadas demodo con como, según que,conforme, etc
Oraciones subordinadas decausa con porque, a causa deque, ya que, pues (que), puesto que
Oraciones subordinadas defin con para (Leo para saber
mejor.)
Construcción de oraciones finales con Presente de Subjuntivo. Nexos: para que, a fin deque, con objeto de que, etc.
Oraciones subordinadas consecutivas. Nexos: tan, tal, así,de modo, de manera, etc (Fuetal su espanto que perdió lavoz.)
Oraciones subordinadas concesivas: Nexos: aunque, aun
cuando, por mucho que, porpoco que, a pesar de que.

107

Nexos de coherencia entre frases y los elementos discursivos según el nivel.

NEXOS DE COHERENCIA ENTRE FRASES

Acción real, construidas con
tiempos del Modo Indicativo;
Acciones posibles, eventuales,
con verbo concesivo en el
Modo Subjuntivo.
Concordancia de los tiemposdel Modo Indicativo.

108

CLASA a VI-a2

1

Descrierea personală:Eu și lumea mea.
aspectul fizic, calități
Agenda personală și
morale, preferințe. Acțiuni responsabilități cotidiene.
și activități cotidiene.
Ținuta și preferințele
Culori și vestimentație.
vestimentare.
Sănătatea: deprinderi deSănătatea: reguli simple deigienă personală, stări fizice igienă personală. Stări deși părți ale corpului uman. sănătate.
Vizita la medic.
Profesii și meserii
Profesii și meserii: activități periculoase/interesante.
specifice.
Timpul liber: activități
Timpul liber: activități
recreative, jocuri video/onrecreative, jocuri sportive. line. Preferințe muzicale.
Lectura.
Lectura.
Alimentația: gusturi șiSporturi și preferințe.
preferințe, mesele zilei,
Sporturile de vară și demeniu simplu, produseiarnă.
alimentare (elemente).

CLASA a V-a
Descrierea personală:aspectul fizic, trăsături decaracter, personalitate,
autoportretul.
Sănătatea: Modul sănătos
de viață.
Profesii neobișnuite.
Timpul liber: plimbări
în aer liber, parcurile dedistracție (Theme Parks).
Lectura. Cartea și autorul
preferat.
Sporturi de echipă și individuale.

MEDIUL PERSONAL

CLASA a VII-a

CLASA a IX-a

Adolescentul. Identitatea Adolescentul și
personală. Centre depreocupările sale în secolulinterese și activități de
XXI. Implicarea în proiecte
dezvoltare personală.
școlare și extra-școlare.
Pasiuni artistice.
Vocații, aptitudini șiSănătatea: Stilul sănătos
domenii profesionale.
de viață.
Autocunoașterea și aleVocația și alegerea
gerea profesiei. Profesiile
profesiei.
secolului XXI.
Planificarea timpului liber. Organizarea timpului
Lectura. Sportul preferat. liber. Lectura. Ziua
Competiții sportive.
Internațională a Cărții.
Alimentația: Cultura
Planuri, proiecte de viitor.
alimentației în țările alofone. Bucate tradiționale.
Călătorii, excursii, vizite.

CLASA a VIII-a

1. Mediul personal
2. Mediul familial
3. Mediul școlar
4. Mediul natural
5. Mediul cultural
6. Mediul social și informațional

VI. CONȚINUTURI TEMATICE109Spațiul școlar (elemente).
Sala de clasă (extindere).
Orarul. Disciplinele școlare(extindere). Disciplinașcolară preferată. La pauză.
Colegii de clasă: comunicare şi relaţii. Prietenia.
Elevii cu CES.

Familia. Membrii familiei
Familia. Persoane din(caracterizarea fizică și
mediul familial: relații
morală, pasiuni și interese). de rudenie, atitudini și
Valorile familiei: dragoste sentimente.
și respect, sinceritate).
Activități recreative în
Responsabilități în familie. familie.
Locuința: tipuri, camerele și Tradiții de familie: întâlniri
mobilierul, localizare.
de familie, povești deObiceiuri de familie.
noapte bună (Bedtime
Stories), noaptea de film/
joc (Game/Movie Night).
Locuința de vis.

Familia. Membrii (numele,
vârsta, caracterizarea fizică
și morală, profesii și meserii).
Responsabilități în familie.
Obiecte de uz cotidian.
Ocupații cotidiene.
Locuința: adresa, planul,
mobilierul.
Evenimente în familie.

Spațiul școlar (extindere). Școala mea: reguli deActivități în cadrul lecțiilor. comportament, festivități
Regulile clasei.
școlare.
Colegii/prietenii de școală. Activități și
Comunicare și relații. Activi- responsabilități școlare.
tăţi şi interese comune.
Actorii școlari: comunicare
Cercuri de interese șiși relații, forme de colabocluburi școlare.
rare. Tabere de vară.
Vacanțe școlare.

MEDIUL ȘCOLAR

MEDIUL FAMILIAL

Alimentația: Educația
alimentară.
Proiecte de vacanță.

Alimentația: gusturi și
preferințe alimentare.
Alimentația sănătoasă.
Evenimente: planificarea
zilei de naștere.
Destinații și activități devacanță.

Alimentația sănătoasă
(inițiere).
Evenimente: aniversarea
zilei de naştere.
Activități de vacanță.

Școala mea�����������������
: fișa de identitate a școlii, vestimentația,tradițiile școlii.
Elevul: problemele elevului, activități școlare și
extrașcolare.
Elevul din spațiul alofon.

Căminul familial. Relații
interpersonale (inițiere).
Activități recreative înfamilie.
Tradiții și evenimente înfamilie: masa de sărbătoare, rețete culinare defamilie.
Consumul responsabil
al resurselor. Triereadeșeurilor.

Școala și societatea.
Rolul școlii. Ghidarea în carieră. Profilul absolventuluisec. XXI.
Cultura şcolară.
Proiecte educaționale.
Parteneriate școlare.
Parlamentul/senatul
elevilor.

Căminul familial. Relații șiarta comunicării.
Drepturile și
responsabilitățile
copilului.
Generații și interese.
Familii celebre.
Importanța reciclării.
Tipuri de reciclare.

110Țara alofonă : limbă,simboluri naționale (imn,drapel).
Situația geografică a țării
alofone (elemente).
Sistemul de învățământ
al țării alofone. Treptede învățământ (inițiere).
Activități școlare.
Sărbători tradiționale (elemente).
Personalități literare/nonliterare dn țara alofonă. Eroide poveste.

Anotimpuri. Anotimpul
preferat. Caracteristici
climaterice ale vremii.
Activităţi recreative
sezoniere.
Flora și fauna: fructe și
legume (extindere), flori și
pomi fructiferi. Beneficiile
consumului de fructe și
legume (inițiere). Animalede companieSpațiul urban și rural.
Peisaje. Parcul.
Protecţia naturii(elemente).

Țara alofonă : simbolurilețării alofone (extindere).
Situația geografică a țării
alofone (extindere).
Sistemul de învățământ alțării alofone. Structura anului școlar al țării alofone.
Sărbători tradiționale.
Activități culturale/
educaționale specificespațiului alofon. Literatura
pentru copii din spațiul
alofon (povești, povestiri
scurte, benzi desenate,poezii).

Prognoza meteo. Puncte
cardinale.
Flora și fauna pădurii.
O vizită la ZOO.
Spațiul urban și rural:
activități specifice.
Protecţia naturii: comportament ecologic (în natură,în stradă, la școală).

Spațiul alofon (elemente):
regiuni din țara alofonă
(localizare, capitală, scurt
istoric, tradiții), orașe
importante.
Capitala țării alofone(elemente).
Sistemul de învățământ
al țării alofone. Sistem denotare.
Sărbători tradiționale(extindere) și naționale.
Literatura pentru
adolescenți din spațiul
alofon (povestiri, poezii,
legende, fabule).

MEDIUL CULTURAL

Clima și schimbările
climaterice (elemente).
Cadrul natural: forme
de relief (munte, deal,câmpie). Habitatulviețuitoarelor (elemente).
Rezervații naturale(elemente).
Ocrotirea mediului.

MEDIUL NATURAL

Structura administrativă
a țării alofone. Orașe
importante (extindere).
Viața cotidiană și normele
de comportament socioculturale din spațiul alofon
Sistemul de învățământ alțării alofone. (extindere)Sărbătoarea orașului/satului. Rețete culinare
tradiționale.
Obiective turistice și
culturale din țara alofonă.

Clima și efectele ei(elemente).
Biodiversitatea: păsări
și animale pe cale dedispariție.
Parcuri naționale și
regionale.
Turismul verde.

Instituțiile de stat(inițiere).
Valori culturale.
Festivaluri și carnavaluri.
Obiceiuri și tradiții.
Personalități notorii dințara alofonă
Literatura pentru
adolescenți/tineret clasică
și modernă din spațiul
alofon (povestiri simple,
poezii, piese de teatru
simple, nuvele foarte
simple).

Schimbările climaterice
globale. Tipuri de poluare.
Omul și natura: CarteaRoșie.
Acțiuni prietenoasemediului.
Monumente naturale.

111

Cartierul. Planul
cartierului. Strada. Reguli
simple de deplasare.
Semne convenționale șisemnificații.
Magazinul alimentar. Listade cumpărături. Călătoriile
şi mijloacele de transport.
Comunicare: convorbiri
telefonice, formule desalut, comunicare on-line(inițiere).

Localitatea natală. Locurile Viața socială: vizita laOrașul modern: avantaje
de interes turistic. Planul
teatru și cinema. Reguli de și probleme. Vizitarea
localităţii.
comportament. Anunţurile obiectivelor turistice.
Transportul urban. Reguli şi mesajele în locurile
La hotel. Relațiile cu
de comportament înpublice.
semenii: respectul şitransportul public.
Diferiți, dar egali
toleranţa.
Servicii poștale.
Valori general-umane:
Mass-media. Anunțuri
La cumpărături: magazinul generozitate și compasiune publicitare simple. Resursede haine și încălțăminte,
Eu și mass media.
digitale de informare.
supermarketul. Reguli deComunicarea în spaţiul
Reţele de socializare.
politețe. Amabilitate.
virtual (reguli de etichetă). Protecţia în spaţiul virtual.
Valori umane: bunătatea,
prietenia, empatia(inițiere). Prietenii de peste
hotare: corespondența online (reguli simple)

Personalități din țara alofonă (sport, muzica, literatură, etc.) .
Cultura țării alofone: atitudini și comportamente
specifice.

Evenimente și
personalități istorice importane din țara alofonă
(elemente).
Literatura pentru
adolescenți din spațiul
alofon (povestiri simple/
adaptate, poezii, piese deteatru simple).
MEDIUL SOCIAL ȘI INFORMAȚIONAL

Personalități: inventatori,
descoperiri și invenții dinspațiul alofon.

Tranzacții în spații publice: magazin, oficiu poștal,bancă.
Situații de contact social:
drepturi și obligațiuni.
Prietenii: influențe pozitive/negative. Voluntariat și
implicare civică (inițiere).
Progresul tehnologic însocietatea contemporană.
Dependenţa de tehnologie: provocări şi soluţii.
Biblioteca digitală: cărţi,dicţionare, etc.
Educația pentru media(inițiere).

VII. REPERE METODOLOGICEDE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE
Curriculum-ul din 2019 are la bază o abordare intuitivă, comunicativ-acţională a prezentării materialului și centrarea pe elev în calitate de actor activ al procesului de predare-învățare-evaluare. Acesta redifinește subcompetența în unitatea decompetență și pune accentul pe produs sau pe achiziția finală, ce prevede o dozare
adecvată a materiei și ajustarea conținuturilor lingvistice și tematice la particularitățile
elevului. Conținuturile lingvistice și sugestiile tematice propuse au fost ajustate şi adaptate la necesităţile educaţionale, interesele și aspirațiile elevilor din era digitală, profesorul având grijă şi de elevii cu CES. La baza noului curriculum stă principiul valorificării
potenţialului elevului, stimularea curiozităţii, creativităţii, gândirii critice şi motivaţiei
pentru propria învăţare.
În clasele gimnaziale predarea-învățarea elementelor de organizare lingvistică a mesajului la LS se va realiza printr-o organizare concentrică spiralată prin intermediul unor
achiziții progresive, mai întâi în formă orală, apoi scrisă, prin medieri sau reformulări
permanente în bază de descriptori conform Volumului complementar al CECRL (2018),
prin reluări constante, prin abordări intuitive sau deductive fără o specificare riguroasă
a metalimbajului sau a termenilor lingvistici respectivi. Unele categorii gramaticale vor
putea fi cultivate la elevi prin asimilare informatizată (mecanică) în baza unor enunţuri
variate ca gen, a unor exerciții variate ca formă (orale, scrise, on-line), a unor dialoguri şiacte comunicative corelate cu unitățile de competentă, modulele tematice şi activitățile
de învățare.
Centrarea se va face pe latura comunicativ-situativă şi nu pe gramatica (morfologie/
sintaxă) propriu-zisă în lumina abordării acţionale şi comunicative promovată de CECRL
cu trecere de la o gramatică noţional-normativă la o gramatică discursivă, a sensului.
Astfel, gramatica nu poate fi un scop în sine sau un punct de reper, ci mai degrabă
un punct de sosire, categoriile gramaticale respective fiind intuite sau deduse în baza
situațiilor şi a contextelor pentru sarcini comunicative, a materialului lingvistic învățat.
Procesul de dozare cu material lingvistic se va efectua în baza unui vocabular activ
de mare frecvență, conform necesităților de înțelegere şi actelor de limbaj, în deplină concordanță cu terminologia gramaticală asimilată la limba română sau maternă.
Ordinea în care vor fi abordate module tematice cu subteme recomandate în acest
curriculum va fi determinată de specificul unității de învățare, de folosirea acestora în
situațiile sau contextele cotidiene, de textele propuse pentru lectură sau pentru au-112

diere și de realizarea sarcinilor acţionale concrete. Vocabularul de bază (aproximativ
200-250 cuvinte pentru fiecare clasă), flexibil din punct de vedere al conținutului, va
trebui să includă unități lexicale relevante pentru experiența cotidiană a elevilor, spre ale putea facilita comunicarea în situații de interes pentru ei, conform modulelor tematice şi subtemelor propuse: Mediul personal, Mediul familial, Mediul natural, Mediul
social și informațional, Mediul şcolar și Mediul cultural.
Una din esenţele fundamentale ale predării-învăţării limbilor străine în ciclul gimnazial este importanţa personalităţii elevului și implicarea lui activă în procesul depredare-învățare-evaluare în jurul căruia se vor centra iniţiativele didactice. Profesorul
este încurajat să creeze elevului un cadru motivaţional adecvat pentru învăţarea limbii
străine. În acest sens e nevoie de cele trei elemente pedagogice de bază: suscitareainteresului pentru procesul didactic, stimularea sau organizarea unor manifestări ce aula bază folosirea activă a limbii străine ca mijloc de comunicare și abordarea subiectelor
tematice conform vârstei, preferințelor și interesului elevului din secolul XXI. Pentru a
dezvolta încrederea în sine a elevilor şi pentru a le permite acestora să se manifesteca şi co-actori ai procesului de predare-învățare şi ca aceștia să-şi dezvolte debitul sau
fluența de exprimare, se recomandă organizarea de activități în perechi sau în grupuri,
on-line sau off-line, ghidate sau monitorizate atent de profesor ca partener al actului
educaţional și implementarea de proiecte școlare de grup, proiecte de voluntariat și de
implicare civică, parteneriate școlare naționale și internaționale.
Sugestia cea mai actuală pentru autorii de manuale la limbi străine este ca să elaboreze o nouă generaţie de manuale axate pe principiile CECRL şi care să corespundă
descriptorilor nivelului A2+. Ca și în cazul curriculumului la nivelul primar, un accent
deosebit se va pune pe dezvoltarea abilității de a înțelege funcția comunicativă a limbii
şi valoarea ei ca tot întreg sau ca sistem, în baza competenței lingvistice, folosind situații
relevante pentru elevi. Atât conceptorii de manuale, cât şi cadrele didactice sunt invitați
să aplice în practică principiile curriculare fixate în Reperele conceptuale: repetării şi
restructurării materialului, accesibilității, abordării individualizate, abordării comunicative a conținuturilor lingvistice şi tematice, abordării interculturale, centrării pe succes
ş.a., conform specificului proiectelor didactice asumate la treapta gimnazială. În sprijinirea acestei implementări pot fi recomandate variate strategii didactice active şi interactive: strategii expozitive; strategii didactice ilustrativ-explicative; strategii euristice;strategii algoritmice; strategii de învățare prin cooperare; strategii problematizate, careîşi găsesc o reflectare mai amănunțită în CRCN (2017).
Este binevenită și recomandată promovarea alternativelor metodologice de predareînvăţare-evaluare, a învățării în bază de sarcini, a învățării prin descoperire şi rezolvarede probleme, a învățării în bază de proiecte și a învățării în bază de parteneriate școlare.

113

La nivel gimnazial se recomandă ca profesorul să utilizeze pe larg materiale didacticeilustrative (imagini, obiecte concrete, tabele, scheme, infografice, produse digitale etc.),
instrumente educative moderne (calculator, televizor, suporturi video, tabla interactivă,tabletele, telefoanele mobile, etc.), activități/exerciții cu caracter ludic atractiv (asocieri, alegeri, imitări, vizionări, versuri, cântece, poezii, poveşti, povestiri, scenete, etc.) și
suporturi digitale (website-uri, bloguri, filme on-line cu activități interactive, Postere și
colaje în format tradițional și digital și postere digitale, dicționare digitale, materiale în
format mp3 și mp4, etc.).
O evaluare completă a învăţării va include evaluarea proceselor de învăţare, a competenţelor achiziţionate, a progresului realizat, a produselor activităţii şi a învăţării elevilor. Evaluarea formativă va permite atât profesorului cât şi elevului să stabilească nivelul de achiziţie a competenţelor şi a cunoştinţelor, să identifice lacunele şi cauzele lor șisă îmbunătățească procesul de predare/învăţare. În acest context, cadrele didactice vor
face apel atât la metodele tradiționale, cât și la metode şi instrumente complementare
de evaluare, și anume: observarea sistematică pe baza fişelor de observare, tema delucru în clasă și acasă concepută în vederea evaluării, proiectul individual și de grup,
portofoliul, jurnalul de lectură și autoevaluarea.
Pentru formarea competențelor în cadrul presupuselor domenii conexiune şicomparație, autorilor de manuale şi profesorilor li se propune să consulte Volumul
complementar al CECRL publicat în 2018, unde pot găsi descriptorii proaspăt elaborați
şi care trebuie să stea la baza formulării sarcinilor şi proiectelor curriculare la formarea competentei (pluri/inter) culturale sau plurilingve conform variantei 2018 a CECRL.
Dimensiunea plurilingvă, asociată cu cea a CECRL, valorizează diversitatea culturală și
lingvistică a individului care învaţă LS. Aceasta subliniază nevoile elevilor ca actori sociali
de a valorifica resursele lor lingvistice și culturale, precum și experiențele lor, pentru a
participa pe deplin în contexte sociale și educaționale, a atinge înțelegerea reciprocă,a obține mijloacele de acces la cunoștințe și, în consecinţă, pentru a-și lărgi repertoriul
lingvistic și cultural.
Temele pentru acasă vor fi proiectate în corespundere cu cerințele curriculare la
Limba străină stabilite în Planul-cadru. Pentru managementul timpului temei pentruacasă, profesorul va cuantifica durata estimativă a timpului mediu necesar realizării sarcinii, fixându-l în proiectul unității de învățare sau cel al lecției. Volumul temelor pentruacasă nu va depăși 1/3 din volumul sarcinilor realizate în clasă, pe parcursul lecției. Recomandăm alternarea temelor clasice, tradiționale cu cele cu caracter practic-aplicativ,
legate de situații din viața reală: implementarea de proiecte naționale și internaționale,stabilirea de parteneriate educaționale cu parteneri din comunitate, organizarea deexpoziții, implicarea în evenimente extra școlare, vizite la companii, centre educaționale,114

ONG-uri din domeniul educației, respectându-se preferințele și interesele elevilor. Seva evalua prin notă temele constituite din sarcini complexe, cu un grad sporit de dificultate, realizate, de regulă, de lungă durată (proiecte, lucrări practice/de investigație,eseuri, comunicări orale, etc.). Cadrul didactic va propune, în calitate de temă pentruacasă, exerciții din manualul școlar aprobat de minister sau va crea sarcini de sine stătător. Temele pentru acasă se vor axa pe sarcini autentice, care valorifică probleme reale,situații din viața elevului, corelate perspectivei de integrare sociolingvistică a acestuia
în comunitate. Sarcinile complexe, cu un grad sporit de dificultate (eseu, comentariu
literar, proiecte de cercetare etc.) se vor propune o singură dată în cadrul unității deînvățare, cu anunțarea, din start, a condițiilor de realizare. Tipologia temelor pentruacasă propuse se va axa, în manieră echilibrată, pe activități de receptare (ascultare
sau lectură), și activități de producere (scriere, vorbire), interacțiune sau mediere, prin
integrarea celor 4 tipuri de competențe integratoare: scriere, lectură, audiere, vorbire.
Sarcinile scrise la Limba străină nu vor depăși 5-7 propoziții (0,3 pagini) pentru clasele
V-VII și 0,5-0,75 pagini pentru clasele VII-IX. Temele pentru acasă scrise vor fi alternate
cu cele orale, de audiție, vizionare de suporturi audio-vizuale pentru a facilita procesul
de dezvoltare a unor parametri de pronunție corectă. Se va încuraja vizionarea, la domiciliu, a secvențelor video, filmelor de animație, a emisiunilor cognitive, filmelor artistice și documentare, spectacolelor și lucrul cu materialele digitale. Conținuturile media
și/sau digitale vor fi corelate conținuturilor educaționale și vor fi analizate în limba străină (după caz, corespunzător nivelului de posedare a limbii străine). Profesorul va monitoriza elementul de acces la aceste surse și durata produsului media, în așa măsură ca
vizionarea/audierea acestuia să nu solicite un volum exagerat de timp și să corespundă
particularităților de vârstă a elevului.
Un element de noutate în acest an pentru clasele gimnaziale este introducerea
activităților transdisciplinare. Semestrial se vor realiza proiecte educaționale cu deschidere interdisciplinară în cadrul cărora se va pune accentul pe abordări flexibile careîncurajează interacțiunea pozitivă, motivarea și implicarea elevilor în procesul propriei formări, elemente de învățare dincolo de clasă (outdoor education) în contexte:învățare-aventură/de tip expediționar, învățare prin descoperire, învățare experențială,învățare prin cercetare, învățare bazată pe proiect, învățarea în bază de sarcini, etc.
Urmând metodologia sugerată de volumul complementar al CECRL din 2018, vominvita conceptorii de manuale şi cadrele didactice ce predau LS la treapta gimnazială să includă la realizarea unităților de învățare, conform tipului de competenţă formată şi modulului tematic propus, sarcini din perspectivă comunicativă sau acţională, cu abordare transdisciplinară centrată pe elev și nevoile acestuia. Implementarea
noului curriculum va favoriza concentrarea pe actualitate și pe realizarea de inter- și115

transdisciplinaritate în contexte autentice de învățare din perspectiva acțională.
Cadrele didactice și autorii de manuale vor avea la dispoziție o gamă largă de produse,
activități și sugestii tematice care îi vor ghida în direcția solicitată de noile norme și
rigori legate de predarea unei limbi străine în secolul XXI. Profesorul va fi încurajat să
utilizeze atât metodele tradiționale, cât și cele alternative de predare-învăţare-evaluareși va utiliza pe larg materiale didactice ilustrative, instrumente educative, activități și
exerciții cu caracter ludic atractiv și suporturi digitale moderne și interactive. Vor continua exploatarea principiului individualizării, diferențierii și personalizării procesului
educațional.

116

GHID
DE IMPLEMENTAREA CURRICULUMULUIDISCIPLINAR

117

INTRODUCERE
Prezentul ghid pentru implementarea Curriculumului la disciplina Limba străină în
gimnaziu reprezintă un reper important pentru cadrele didactice, autorii de manualeși factorii de decizie în vederea implementării cu succes a celor mai recente prevederi
curriculare elaborate în conformitate cu Volumul Complementar al Cadrului European
Comun de Referință pentru Limbi publicat în anul 2018.
Ghidul este o resursă importantă care oferă informații cheie de ordin teoretic șipractic cu privire la metodologia procesului de predare-învățare-evaluare a limbilorstrăine și a fost special conceput pentru a funcționa ca un instrument de dezvoltare acompetențelor profesionale ale cadrelor didactice.
Sugestiile metodologice și modelele de evaluări și sarcini sunt propuse cadrelor didactice pentru a aborda predarea limbilor străine din perspectiva acțională. Cadrele
didactice sunt încurajate să abordeze conținutul ghidului în mod creativ și personalizat,
adaptându-l la specificul procesului didactic în mod corespunzător.
În vederea bunei implementări a recomandărilor incluse în prezentul ghid, sugerăm luarea în calcul a tuturor factorilor care influențează procesul de achiziție a unei
limbi străine: teoria inteligențelor multiple, nevoile și interesele elevilor, condițiile și
posibilitățile reale în care se desfășoară procesul educațional la disciplina Limba străină.
Prezentul document include repere importante cu privire la elementele de noutate incluse în Volumul Complementar al Cadrului European Comun de Referință pentru
Limbi publicat în anul 2018, cum ar fi medierea și interacțiunea on-line. De asemenea,
sunt propuse exemple de evaluări în baza grilei și listei de control și modele de sarcini
care presupun crearea de produse digitale.
La fel de importante sunt și condițiile care vor asigura o implementare eficientă aCurriculumului actual la Limba străină în gimnaziu:• promovarea unui management eficient al implementării curriculumului pentruînvățământul gimnazial;• crearea unui climat academic favorabil limbilor străine în gimnaziu la toate nivelurile;• crearea mediului de învățare bazat pe perspectiva acțională;• crearea unui cadru motivațional pentru cadrele didactice și elevi;• integrarea celor mai recente elemente de noutate din Volumul Complementar al
Cadrului European Comun de Referință pentru Limbi publicat în anul 2018;• parteneriatul eficient cu părinții în cheia Strategiei intersectoriale de dezvoltare
a abilităților şi competențelor parentale pentru anii 2016-2021;• parteneriatul eficient cu reprezentanții comunității;• parteneriatul cu partenerii strategici care promovează studierea limbilor străine
la nivel local și internațional.
Implementarea prevederilor prezentului ghid va contribui la o mai bună echipare acadrelor didactice de la disciplina Limba străină cu abilitățile și competențele necesare
pentru o predare modernă, actualizată, bazată pe abordarea acțională în conformitate
cu nevoile de dezvoltare academică și profesională din era digitală. În acest sens, ghidul
trebuie tratat ca un instrument important și util realizării procesului educațional decalitate.
118

1. REFERINȚE CONCEPTUALE/TEORETICEALE CURRICULUMULUI
1.1. Conceptul de curriculum la disciplina Limba străină
Curriculumul la Limba străină (LS) pentru învățământul gimnazial, ediţia 2019,este parte integrantă a Curriculumului naţional pentru învățământul general din Republica Moldova, reflectă asigurarea continuității în reformele curriculare și politicile
educaționale implemntate la nivel național şi constituie o direcție strategică de promovare a calității învățământului general prin racordarea acestuia la standardele europene
şi internaționale. Ghidul de implementare a Curriculumului la LS este parte a sistemuluide produse ale Curriculumului pentru învățământul gimnazial și reprezintă un document de reper în implementarea Curriculumului în procesul educaţional la disciplina LS.
Prezentul document corespunde cu provocările şi schimbările din era digitală: globalizarea, digitalizarea, tehnologizarea, criza valorilor, dar şi cu cele din societatea modernă: criza social-politică, economică, demografică, inclusiv din sistemul educaționalnaţional: teoretizarea curricula pe discipline și legătura interdisciplinară insuficientă lanivel curricular. Nu în ultimul rând, acesta ia în calcul experiența cadrelor didactice înprocesul de predare-învățare-evaluare, interesele şi nevoile elevului modern și analizarea calităţii rezultatelor obținute la final de proces.
Curriculumul la disciplina LS este legat atât de curriculumul ca proces (cercetareproiectare-predare-învățare), cât şi de curriculumul ca produs (cadru de referință, programe, ghiduri, caiete, teste etc.). Elaborarea prezentului Ghid a ţinut cont de: orientarea spre învățarea activă, spre a învăța să înveți, spre formarea de competențe, spre
dezvoltarea creativității elevilor ca generatori de valori; asigurarea unui echilibru optimîntre abordările teoretice și aplicative; posibilitățile reale de aplicare la clasă și adaptarea la nivelurile CECRL (A2+ la treapta gimnazială). Nivelul A2+ se va realiza pe etapeprin subnivelurile A2.1, A2.2, A2.3, A2.4, conform progresiei complexe a materiei
curriculare pe clase în baza curriculumului național la LS1 (CNLS1) de la ciclul liceal,ediția 2019, şi nivelurile A2 şi A2+ ale CECRL, 2018.

A2+

A2

Ciclul gimnazial

A2.1

Clasa a V-aA2.2

Clasa a VI-a

A2.3

Clasa a VII-a

A2.4

Clasa a VIII-a

A2+

Clasa a IX-a
119

A2+

A2

A1

Notă: Pentru Limba Străină 2 (LS2) progresia nivelurilor de cunoaștere a limbii laciclul gimnazial se va realiza conform tabelului ce urmează:A1.1

Clasa a V-a

A1.2

Clasa a VI-a

A1.3

Clasa a VII-a

A2.1

Clasa a VIII-a

A2.2

Clasa a IX-a

A2.3

Clasa a X-a

A2.4

Clasa a XI-a

A2+

Clasa a XII-a

Ghidul se adresează cadrelor didactice ce predau disciplina LS la clasele gimnaziale,
managerilor în educație și autorilor de manuale. Condițiile care vor asigura o implementare reuşită a Curriculumului dezvoltat la LS includ următoarele:• adaptarea permanentă a Curriculumului la LS la CECRL;• respectarea şi promovarea politicilor europene privind învăţarea limbilor străine
incluse în volumul complementar al CECRL publicat în anul 2018;• promovarea unui management eficient al implementării Curriculumului pentruînvăţământul gimnazial;• crearea unui climat psihologic și relațional favorabil LS la toate nivelurile;• crearea mediului de învățare adecvat LS;• crearea unui cadru motivațional pentru cadrele didactice și elevii care studiază LS;• integrarea conștientă a schimbărilor şi noutăţilor în cadrul curricular;• parteneriatul eficient cu părinții în cheia Strategiei intersectoriale de dezvoltare
a abilităţilor şi competenţelor parentale pentru anii 2016-20221;• parteneriatul eficient cu reprezentanții comunității, cu structurile internaţionale
ce reprezintă limbile străine respective în Republica Moldova.

1

Strategia intersectorială de dezvoltare a abilităților și competențelor parentale pentru anii 2016-2022, MECC, publicat: 07.10.2016 în Monitorul Oficial Nr. 347-352, art. Nr : 1198.

1201.2. Demersuri inovatoare ale Curriculumului la disciplina Limba străină
Publicarea volumului complementar al CECRL în anul 2018 a solicitat introducerea
unei serii de reconceptualizări în cadrul Curriculumului pentru disciplina LS. Elementele
de noutate care se regăsesc în noul document se referă la:• delimitarea clară a profilului absolventului pentru fiecare ciclu de studii conform
noilor descriptori din volumul complementar, și anume A2+ pentru ciclul gimnazial;• precizarea noţiunii de competenţă și formularea noilor competențe: competența
lingvistică, competența sociolingvistică, competența pragmatică și competenţa
(pluri/inter)culturală;• apariţia conceptului de unitate de competenţă care l-a substituit pe cel de sub-competenţă;• organizarea sugestiilor tematice în crește, pe clase, conform fiecărui ciclu de studii;• organizarea conținuturilor gramaticale în creștere, pe clase, conform fiecărui ciclu
de studii;• introducerea secțiunii dedicate activităților de învățare și produselor școlare recomandate;• introducerea elementelor care țin de formarea la elevi a competențelor de mediere.
Tabelul gradual al competenţelor specifice la disciplina Limba străină
Competenţa
specifică
Competenţa
lingvistică

Competenţa
sociolingvistică

Competenţa
pragmatică

Învăţământ
Învăţământ
Învăţământ
primargimnazial
licealDiscriminarea elemen- Aplicarea normelor
Utilizarea resurselor
telor lingvistice prinlingvistice în formula- lingvistice formale
formulare de mesaje
rea de mesaje simple în realizarea actelor
simple, scurte şi corec- şi corecte, valorificând comunicative, manite, manifestând curiozi- limba ca sistem
festând flexibilitate șitate pentru valorizarea
autocontrol
limbii ca sistem
Utilizarea elementelor Utilizarea strucActualizarea resurlingvistice, demonturilor lingvistiselor lingvistice înstrând creativitatece, demonstrânddiverse situaţii de copentru funcționareafuncționalitatea limbii municare, valorificândlimbii în cadrul unuiîn cadrul unui contact dimensiunea socială
contact socialsociala limbii
Adaptarea elementelor Utilizarea structuIntegrarea resurselor
lingvistice la contexrilor lingvistice în
lingvistice în contexte
te uzuale/familiare,
cadrul unor contexte cotidiene și imprevidovedind corectitudine familiare și previzizibile, demonstrândşi coerenţă în structu- bile, demonstrândprecizie și fluență
rarea mesajului
coerență și precizie în discursivă
comunicare

121Competenţa
(pluri/inter)
culturală

Aprecierea elementelor specifice culturii
limbii străine studiate,exprimând interes şi
respect pentru valorile
altei culturi.

Aproprierea elementelor specifice culturii
limbilor ţintă, manifestând deschidereși motivație pentru
dialog intercultural

Integrarea trăsăturilor specifice culturii
limbilor ţintă în
contexte de comunicare interculturală,exprimând empatie/
toleranță și acceptare
a diversității culturaleFuncțiile Curriculumului la LS reies din stipulările CRCN şi au caracter de conceptualizare şi proiectare, de reglare şi normare, de orientare şi sincronizare cu tendințele
naționale şi internaţionale actuale în sistemul educațional. Astfel, la finele nivelului
gimnazial elevii vor poseda competenţe la LS conform nivelului A2+ conform noilor descriptori CECRL. La ciclul gimnazial demersul curricular va fi eșalonat pe clase, pe tipuri
de competențe şi unități de învățare şi va corela cu finalități la fiecare clasă, iar la final
elevul va putea:• utiliza corect structuri lexicale, sintactice și forme gramaticale specifice simple
limbii străine în contexte cotidiene;• citi într-un ritm corect și cursiv texte de complexitate medie;• utiliza formulele uzuale de adresare, de salut și de politețe în contexte sociale
simple;• exprima opinii, gusturi și preferințe în legătură cu subiecte de interes;• iniția, menține și încheia conversații scurte în contexte sociale uzuale;• descrie teme și personaje principale din opere literare/nonliterare studiate, întermeni simpli, cu referire la situații cunoscute• adapta resursele lingvistice disponibile pentru a identifica soluții de compromis
sau acord în schimburi interculturale, utilizând strategii diverse;• integra cunoștințe de ordin cultural pentru a aprecia realizări importante din diverse domenii specifice spațiului alofon;• acționa ca mediator pentru a comunica esența/ideea principală expusă în situații
cotidiene,
manifestând atitudini specifice predominante:• valorificarea limbii ca sistem;• demonstrarea funcționalităţii limbii în cadrul unui contact social;• coerență și precizie în comunicare;• deschidere și motivație pentru dialog intercultural.
La baza Curriculumului actualizat stau următoarele concepte cheie:• Act comunicativ: act prin care poate fi realizat procesul de comunicare.
• Competența lingvistică: aplicarea elementelor lingvistice în producerea mesajelor dezvoltate, clare și corecte, manifestând flexibilitate și coerență/comportament lingvistic autonom în valorizarea limbii ca sistem.
• Competența sociolingvistică: racordarea resurselor lingvistice la diverse situații
de comunicare, demonstrând sociabilitate și creativitate.

122• Competența pragmatică: integrarea structurilor lingvistice în contexte de ordin
cotidian, demonstrând coerență, precizie și fluență în comunicarea orală/scrisă/on-line.
• Competenţa (pluri/inter)culturală: integrarea elementelor specifice culturii țării
țintă, în contexte de comunicare interculturală, exprimând empatie și acceptare
pozitivă a diversității culturale.
• Conținuturi: mijloc/instrument de formare a competențelor la elevi.
• Finalităţi: rezultate măsurabile prin pre-achiziții/unități de competență obținuteîn cadrul procesului de învățare, prin care se certifică în ce măsură şi la ce nivel
competențele au fost formate/dezvoltate.
• Limbă: un sistem complex de semne, simboluri şi reguli gramaticale, instrument
de bază a comunicării interumane.
• Vorbire: actualizarea limbii de către individ în cadrul comunicării interumane.
• Limbaj: sistem de comunicare interumană prin intermediul mijloacelor verbale şi
nonverbale.
• Mediere: activitate care permite prin traducere sau interpretare, rezumat sau
sinteză o (re)formulare accesibilă a unui text primar.
• Sarcină: acțiunea unui sau mai multor subiecți care mobilizează în mod strategic
abilitățile de care dispun pentru a atinge un anumit rezultat.
Proiectarea și realizarea procesului didactic la LS la nivelul gimnazial se va baza peurmătoarele principii:• principiul dezvoltării armonioase a personalității elevului;• principiul repetării şi reciclării materialului prin varierea activităților şi strategiilor
de predare;• principiul ilustrativităţii în prezentarea materialului didactic;• principiul accesibilității (de la simplu la compus) în prezentarea conținuturilor;• principiul abordării individualizate;• principiul personalizării (sensibilizării individuale);• principiul achiziționării active a cunoștințelor, aptitudinilor şi atitudinilor;• principiul abordării comunicative a conținuturilor lingvistice şi tematice;• principiul abordării interculturale;• principiul coparticipării active a elevului la procesul de predare-învățare-evaluare;• principiul centrării pe succes.
Noile formulări ale celor patru competențe: competența lingvistică, competența sociolingvistică, competența pragmatică și competenţa (pluri/inter)culturală au ca scop
centrarea procesului de predare pe aspectul comunicativ şi abordarea acţională a limbii
în vederea extinderii competenţelor de comunicare în limba străină, în orientarea spreo alegere academică și profesională și cultivarea atitudinilor respective la formarea personalităţii adolescentului. Competențele revizuite reflectă deplasarea accentului de pe
procesul de predare pe procesul de învăţare, reliefează predominanţa rezultatelor înfaţa ofertelor, reiterează importanţa învățământului formativ-dezvoltativ în faţa celui123informativ-reproductiv. Conţinuturile lingvistice au fost descongestionate şi transformate
în realităţi funcţionabile, care promovează autonomia, creativitatea, ingeniozitatea și interesele elevilor și sunt corelate cu particularităţile de dezvoltare intelectuală, psihologică
şi de vârstă ale elevilor.
Un element important de noutate pentru clasele gimnaziale este introducerea
activităților transdisciplinare și interdisciplinare, care se bazează pe abordări flexibile careîncurajează interacțiunea pozitivă, motivarea și implicarea elevilor în procesul proprieiformări, elemente de învățare dincolo de clasă (outdoor education) în contexte: învățareaventură/de tip expediționar, învățare prin descoperire, învățare experențială, învățare
prin cercetare, învățare bazată pe proiect, învățarea în bază de sarcini, etc. Prezentul ghidîncurajează implementarea la nivel semestrial a unor proiecte educaționale cu deschidere interdisciplinară în cadrul ariei Limbă și comunicare.
Organizarea în progresie a sugestiilor tematice pe clase, o altă componentă inovatoare a Curriculumului dezvoltat, reflectă necesitatea de a integra elemente care aparțin
unor discipline reconceptualizate obligatorii incluse în Planul-cadru: dezvoltarea personală, educația pentru societate și educația digitală. Acestea au rolul de a dezvolta nu doarcompetențele lingvistice, sociolingvistice, pragmatice și (pluri/inter)culturale, dar de afavoriza autocunoașterea elevilor în devenirea lor ca cetățeni informați, activi și integri,
care ar putea relaționa deschis și liber, demonstrând responsabilitate în luarea deciziilor
de carieră și dezvoltarea personală pe parcursul întregii vieți.
Sugestiile tematice au fost organizate în șase grupuri: mediul personal al elevului,
mediul familial, mediul natural, mediul social și informațional și mediul cultural.
Actele comunicative, activitățile și produsele de învățare recomandate au fost formulate prin prisma unor inovații de ordin metodologic, la baza cărora stau interesele șipreferințele adolescentului din secolul XXI. Printre acestea se regăsesc metode moderne șialternative metodologice de predare-învăţare-evaluare care implică dezvoltarea nu doara competențelor lingvistice, dar și a imaginației, creativității, interactivității și participării
directe a celor instruiţi în procesul de predare-învăţare. Recomandările prezentului ghid
includ: învățarea în bază de sarcini, învățarea prin descoperire, învățarea prin rezolvarede probleme, învățarea în bază de proiecte și învățarea în bază de parteneriate școlare dediferit nivel. În acest context, cadrul didactic este încurajat să utilizeze manualul recomandat de Ministerul Educației, Culturii și Cercetării, precum și materiale didactice ilustrative
atractive și moderne (imagini, infografice, colaje, hărți conceptuale și produse digitale),
instrumente educative moderne (tabla interactivă, calculatorul, tabletele, telefoanele
mobile), activități/exerciții cu caracter ludic (activități interactive, jocuri de rol, studii decaz, simulări, vizionări de resurse digitale, scenete, dezbateri, discursuri motivaționale)și suporturi digitale (website-uri, bloguri, vloguri, filme, colaje digitale, postere digitale,dicționare digitale, materiale în format mp3 și mp4, soft-uri SMART, etc.).

124

2. REFERINȚE PROIECTIVE
ALE CURRICULUMULUI
2.1. Curriculumul la disciplina Limba străină ca proiect didactic
Conceptul central al proiectării curriculare la disciplina LS este proiectarea didactică
personalizată. Proiectarea didactică personalizată exprimă dreptul cadrului didactic dea lua decizii asupra modalităţilor pe care le consideră optime în asigurarea calităţii procesului educațional la clasă. În acelaşi timp, profesorul își asumă prin proiectarea didactică personalizată responsabilitatea de a asigura elevilor parcursuri şcolare individualizate, în funcţie de condiţii şi cerinţe concrete. Urmând conceptul Curriculumului pentruînvățământul gimnazial și liceal, subliniem faptul că proiectarea didactică la o disciplină
școlară, cum ar fi și LS, presupune din partea profesorului o gândire anticipantă derulării evenimentelor la clasă, o prefigurare a predării, învăţării şi evaluării, eșalonată pedouă niveluri intercondiționate: de lungă și de scurtă durată. La fel de important este și
faptul că documentele de proiectare didactică de lungă durată și de scurtă durată suntdocumente administrative care transpun în mod personalizat Curriculumul disciplinar.
Ele sunt dovada măiestriei didactice a profesorului și a responsabilității sale în raport cu
necesitatea centrării efective pe elev.
Documentele de proiectare didactică eșalonată, realizate de profesor și aprobate în
cadrul instituției de învățământ, sunt următoarele:• Proiectarea didactică de lungă durată: proiectul de administrare a disciplinei(anual, semestrial);• Proiectarea unităților de învățare sau proiectarea didactică zilnică pentru fiecare lecție2.
Documentele de proiectare didactică eșalonată sunt documente administrative caretranspun în mod personalizat Curriculumul disciplinar (programa școlară) în condițiile
concrete ale procesului educațional la clasă, în contextul alocării de resurse metodologice, temporale şi materiale, considerate optime de către cadrul didactic pe parcursul
vizat. Astfel, Curriculumul la disciplina LS constituie reperul principal, documentul reglator pentru proiectarea personalizată a activității didactice la clasă pentru disciplina
dată.
Proiectarea didactică anuală a disciplinei se realizează conform datelor din Administrarea disciplinei și ținând cont de repartizarea orientativă a orelor pe unități deconținut. Sistemele de unități de competență, proiectate pentru o unitate de învățare,sunt prevăzute integral pentru evaluarea sumativă de la sfârșitul unității de învățare și
selectiv – pentru evaluarea formativă pe parcurs. Aceste sisteme reperează proiectarea didactică a unităților de învățare și proiectarea didactică de scurtă durată. În același
timp, sistemele de finalități sintetizate după fiecare clasă vor fi evaluate în cadrul evaluării sumative de la finalul anului de studii.
2

Recomandăm proiectarea în baza unităților de învățare care permite abordarea holistică a unităților de competență.

125

Unitățile de competență sunt constituente ale competențelor. Ele facilitează formarea competenţelor specifice, reprezentând etape în achiziţionarea acestora. Unitățile
de competenţe reprezintă achizițiile pe care trebuie să le dobândească elevul pentru a-și forma competențele, nu doar a celor specifice disciplinei. Una și aceeași preachiziție poate fi semnificativă pentru toate categoriile de competențe formate elevilor.
Unitățile de conținut constituie mijloace informaționale prin care se urmărește realizarea sistemelor de unități de competență proiectate pentru unitatea de învățare
dată. Respectiv, se vizează realizarea competențelor specifice disciplinei, dar și a celor transversale/transdisciplinare. Unitățile de conținut includ liste de termeni specifici
disciplinei: cuvinte/sintagme care trebuie să intre în vocabularul activ al elevului către
finele respectivei unități de învățare.
Actele comunicative se referă la modalitățile de transmitere de mesaje prin diferite
mijloace de comunicare verbală (orala/scrisă/pe diferite suporturi), non-verbală (gest,
mimica, comportament) şi paraverbală (calitatea vocii, tonalitate, ritm, pauze).
Activitățile și produsele de învățare recomandate prezintă o listă deschisă de contexte semnificative de manifestare a unităților de competențe proiectate pentru formare/dezvoltare și evaluare în cadrul unității respective de învățare. Cadrul didactic arelibertatea și responsabilitatea să valorifice această listă personalizat la nivelul proiectării și realizării lecțiilor, dar și să o completeze în funcție de specificul clasei concrete deelevi, de resursele disponibile etc.

2.2. Proiectarea didactică de lungă durată
În procesul de elaborare a Proiectării de lungă durată (PLD), profesorul se va conduce de documentele oficiale și concepția educațională a disciplinei. Cerințe în procesul
proiectării:• respectarea unui model unic de proiectare, agreat la nivel de instituție;• asumarea faptului că PLD este un instrument funcțional care asigură un parcurs
ritmic al conținuturilor și evaluărilor, punctat pe structura anului școlar și orientat spre realizarea finalităților curriculare de către elevii clasei;• discriminarea elementelor obligatorii de cele opţionale: conținuturile curriculare
sunt obligatorii pentru studiu, iar alegerea motivată a textului și distribuirea judicioasă a timpului este la discreția profesorului;• includerea corectă a datelor calendaristice exacte pentru fiecare lecție (respectând structura anului de studii conform Planului-cadru);• edificarea proiectării pornind de la competențele specifice și subcompetențele derivate pentru fiecare clasă, unitățile de conținut și resursele de timp recomandate;• includerea, în cadrul unităţilor didactice, a orelor pentru realizarea proiectelor
tematice (alocându-le 1-2 ore, după caz), precum și proiectarea, în cadrul unităţilor didactice, a orelor pentru prezentarea și evaluarea proiectelor tematice;• respectarea alternării formelor de evaluare, în dependență de competența specifică a unității de învățare, și indicarea clară a instrumentelor de evaluare;• asigurarea caracterul formativ al învățării prin varierea strategiilor și a metodelorde lucru.

126

Proiectul de lungă durată:• include: antetul, proiectul de administrare a disciplinei, proiectele unităților deînvățare;• este un document administrativ care se întocmește de către cadrul didactic la începutul anului şcolar pentru fiecare disciplină de învăţământ și admite operarea
unor ajustări, dezvoltări pe parcursul anului, în funcție de dinamica reală a claseide elevi;• trebuie să constituie un instrument funcțional care să asigure un parcurs ritmic
al conţinuturilor și evaluărilor, punctat pe structura anului școlar și orientat spre
realizarea finalităților curriculare de către elevii clasei;• este oportun să poarte un caracter personalizat realizând o confluență anormativității didactice cu creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru elev; proiectările de lungă durată editate pot
fi folosite ca repere pentru demersul personalizat. Cadrele didactice au dreptul
să realizeze la începutul anului școlar doar proiectarea administrării disciplinei,
iar proiectarea unităților de învățare (modulelor) să o realizeze pe parcurs, pemăsura finalizării implementării proiectului unității anterioare.
Antetul proiectului de lungă durată va include următoarele elemente obligatorii:• Disciplina – se scrie denumirea disciplinei în conformitate cu Planul-cadru.
• Competențele specifice disciplinei – se transcriu din Curriculumul disciplinar;• Bibliografie – se listează produsele curriculare aferente disciplinei:
 produse curriculare principale: Curriculumul disciplinar, manualul școlar aprobat de MECC;
 produse curriculare auxiliare: ghidul de implementare a Curriculumului disciplinar, ghiduri metodice pentru cadrele didactice, instrucțiuni metodologice, caiete de activitate independentă pentru elevi, culegeri de teste, softuri
educaționale etc.
PROIECTUL DE ADMINISTRARE A DISCIPLINEI LIMBA STRĂINĂ
va avea următoarea structură:Nr. de ore pe săptămână

Unitățile de învățare

Nr. de ore pe an

Nr. de ore

EI

Evaluări

ES

Observații

Indicații pentru completarea rubricilor:• Nr. de ore pe săptămână – se scrie în conformitate cu Planul-cadru.
• Nr. de ore pe an – se calculează în funcție de structura anului școlar care este
stabilită pentru fiecare an şcolar în parte de către MECC al Republicii Moldova.

127• Unitățile de învățare – pot fi eșalonate preluând denumirile unităților de conținut
(modulelor) din Curriculumul disciplinar sau denumirile capitolelor (modulelor)din manualul aprobat de MECC pentru anul în curs.
• Nr. de ore pentru fiecare unitate de învățare – se proiectează orientativ, ținândcont de: recomandările din Curriculumul disciplinar; conținuturile respective din
manual; complexitatea conţinuturilor; ritmul de învățare al elevilor etc.
• Evaluări – se proiectează numărul de evaluări inițiale (EI) și evaluări sumative (ES)în cursul fiecărei unități de învățare. Astfel, cadrul didactic va putea să-și clarificedacă repartizarea orelor pe module îi va permite să deruleze eficient procesul
evaluării formative și să asigure continuitatea procesului evaluativ. Totodată, secreează o viziune de ansamblu asupra procesului didactic la disciplină. Numărul
evaluărilor sumative la LS se determină ținând cont de recomandările din Scrisoarea metodică elaborată anual de MECC.
• Observații – se înregistrează modificările care, eventual, vor surveni pe parcursul
anului şcolar.
PROIECTUL UNITĂȚII DE ÎNVĂȚARE
MODEL nr. 1
Unitatea de învățare: ______________________
Nr. de ore alocate: ________________________
Unități decompetență

Detalieri deconținut

Nr. oreData

Resurse

EvaluareObservații

MODEL nr. 2
Unitatea de învățare: ______________________
Nr. de ore alocate: ________________________
Data

SubiectullecțieiTipullecțieiUnități deEtapele lecției
competență

Conținuturi
și resurse
didactice

Strategii
didactice

Evaluarea

Evocarea
Realizarea
sensuluiReflecție
Extinderea

Indicații pentru completarea rubricilor:• Unitatea de învățare – se trece numărul de ordine și denumirea unității în conformitate cu eșalonarea din proiectul de administrare a disciplinei.
• Nr. de ore alocate – se trece numărul corespunzător din proiectul de administrare a disciplinei.

128• Unități de competență – în variantă schematică, se transcriu numerele de ordine
ale tuturor unităților de competențe prevăzute pentru modulul dat în Curriculum
disciplinar (de exemplu: 3.1; 3.2; 3.3 etc.); dacă se consideră necesar – se transcriu din Curriculum.
• Detalieri de conținut – se eșalonează subiectele tematice pentru fiecare oră,care pot fi preluate din manualul aprobat de MECC, din lista de conținuturi din
Curriculumul disciplinar; apoi, în funcție de specificul disciplinei, creativitatea pedagogului și alți factori, se explicitează parcursule elevilor la fiecare lecție – maisuccint sau mai desfășurat; înscrierile din această rubrică trebuie să evidențieze
formulări esențializate care se vor trece în catalogul clasei la fiecare lecție.

IMPORTANT!

În procesul de proiectare, se va respecta principiului abordării complexe;
profesorului are grijă ca, la nivelul fiecărei lecții, să coreleze armonios șieficient cele patru deprinderi integratoare:• Audierea/receptarea mesajelor orale• Lectura/receptarea mesajelor scrise• Comunicarea scrisă/producerea mesajelor scrise și interacțiunea• Comunicarea orală/producerea mesajelor orale și interacțiunea• Data – se trec datele calendaristice pentru fiecare subiect tematic indicat în coloana anterioară, ținând cont de structura anului școlar.
• Resurse – se indică paginile din manual și, eventual, din suporturi didactice auxiliare, pentru fiecare subiect tematic; la discreția învățătorului, pot fi notate șialte elemente (materiale didactice, forme de organizare a activităţilor ş.a.); lanivelul unității de învățare nu este obligatoriu de a proiecta metodele și formele
activității didactice la lecții (la dorință, referințe la acest aspect pot fi făcute în
detalierea conținuturilor).
• Evaluare – se vor indica lecțiile în cadrul cărora se proiectează:o evaluarea inițială (EI);o evaluare formativă (EF);o evaluarea sumativă (ES),La disciplina Limba străină:- la început de an, semestru, modul, se proiectează o EI;- numărul de ES se determină ținând cont de recomandările stipulate în Repere
metodologice ale MECC, de regulă la sfârșitul fiecărei unități de învățare;- repartizarea EF în parcursul învățării se face în corespundere cu ritmul de învățare
al elevilor, alți factori eventuali;- se vor proiecta cel puțin două EF pe parcursul finalizat prin ES;- după fiecare evaluare sumativă se realizează o lecție de activități postevaluative
diferențiate: de recuperare, de antrenare, de dezvoltare. Se recomandă de a proiecta unitățile de competențe și/sau produsele selectate pentru fiecare EFE.
Observații – se înregistrează modificările care, eventual, vor surveni pe parcursul
anului școlar.

129

IMPORTANT!

Minim 30% din numărul lecțiilor dintr-o unitate de învățare vor
include elemente de receptare audio-vizuală. Durata secvențelor dede receptare audio-vizuală în cadrul lecției se stabilește în funcție denivelul de competență al elevilor, realizându-se o creștere graduală.

MODELUL PROIECTULUI DE LUNGĂ DURATĂ
Competența Unități de Unitatea despecifică
competențe învățare

Conținuturi
Nr.
tematice/de orelingvistice

Data

Strategii didacticeși tehnici
Observații
de evaluare• Secțiunea Competența specifică se va completa prin numerotație: CS1, CS2, etc.
• Unitățile de competență vor fi notate conform numerotării din Curriculum înmod corespunzător: 1.1, 1.2, etc.

2.3. Proiectarea didactică de scurtă durată
La baza proiectului didactic de scurtă durată stau trei repere intercondiționate:• obiectivele lecției – ceea ce ne propunem să realizăm;• conţinuturi și strategii didactice – elementele necesare pentru a realiza
ceea ce ne-am propus (forme; metode, procedee și tehnici; mijloace);• strategii de evaluare – modul în care măsurăm eficienţa învăţării.

Documentele curriculare subliniază faptul că centrarea învățământului gimnazial și
liceal pe formarea de competențe presupune valorificarea acestuia la nivelul proiectării
didactice de scurtă durată, corelând acele componente ale unității de învățare, care se
vizează prin lecția respectivă.
Tipul lecției: elaborarea proiectului didactic începe cu încadrarea lecției în unitateade învăţare, ceea ce implică stabilirea tipului de lecție, iar tipul lecției este corelat cu
tipul de evaluare care poate fi valorificat la lecție. Din perspectiva ECD, această corelare
se configurează în modul următor. Activitățile de evaluare formativă interactivă pot șitrebuie să fie realizate la orice tip de lecție, vizând diferite aspecte, inclusiv cele atitudinale și metacognitive.

130

MODEL DE ANTET AL PROIECTULUI ZILNIC
Subiectul lecției:Tipul lecției:Competențe specifice: Unități de competență
1. _________________
2. _________________ etc.
Obiectivele lecției: La sfârșitul lecției, elevul va putea: O1: O2: etc.
Strategii didactice, metode, tehnici și procedee:
Evaluare:Tabelul 1. Tipurile de lecție din perspectiva formării competențelor.
Secvențe instrucționaleLecția de formare
a capacităților de dobândirea cunoștințelor
1. Organizarea clasei
2. Verificarea temei pentru acasă. Reactualizarea cunoștințelor și acapacităților
3.   Predarea-învățarea materieinoi
4. Consolidarea materiei și formarea capacităților: la nivel
de reproducere
5. Evaluarea curentă, instructivă, pentru materia nouă6. Bilanțul lecției. Concluzii
7. Anunțarea temei pentruacasăLecția de formareLecția de formare
a capacităților de înțelegere a capacităților de aplicare
a cunoștințelor
a cunoștințelor
1. Organizarea clasei
1. Organizarea clasei
2. Verificarea temei pen2. Verificarea temei pentru acasă. Reactualizatru acasă. Reactualizarea cunoștințelor și area cunoștințelor și acapacităților
capacităților
3.   Consolidarea materiei și 3.   Consolidarea materiei șiformarea capacităților laformarea capacităților la
nivel: a) de reproducere;
nivel: a) productiv; b) deb) productiv
transferuri în alte domenii
4.   Evaluarea curentă, in4. Evaluarea curentă, instructivă
structivă
5. Bilanțul lecției. Concluzii 5. Bilanțul lecției. Concluzii
6. Anunțarea temei pentru 6. Anunțarea temei pentru
acasă
acasă

131

Lecția de formare aLecția de formare acapacităților de analiză-sinteză capacităților de evaluareLecția mixtă
a cunoștințelor
a cunoștințelor
1. Organizarea clasei
1. Organizarea clasei
1. Organizarea clasei
2. Verificarea temei pentru
2. Instrucțiuni privind
2. Verificarea temei pentru
acasărealizarea lucrării deacasă. Reactualizarea
evaluarecunoștințelor și a capacităților
3. Analiza-sinteza materiei
3.  Realizarea lucrării de 3. Predarea-învățarea materieiteoretice studiate
evaluarenoi(sistematizarea, clasificarea,
generalizarea)
4. Bilanțul lecției.
4. Consolidarea materiei și forConcluzii
marea capacităților la nivel: a)
4. Analiza-sinteza metodelor dede reproducere; b) productiv,
rezolvare studiate la nivel: a) 5. Anunțarea temei
cu unele transferuri în alte
productiv, cu transferuri în
pentru acasă
domenii
alte domenii; b) creativ
5. Evaluarea curentă, instructivă,5. Evaluarea curentă, instructivă
pentru materia nouă6. Bilanțul lecției. Concluzii
6.
Bilanțul lecției. Concluzii
7. Anunțarea temei pentru
7.
Anunțarea temei pentru acasă
acasăModelul ERRE este configurat ca un cadru metodologic de proiectare și învățare, favorabil dezvoltării gândirii critice. Corelarea dintre fazele ERRE și procesul de formare acompetențelor poate fi prezentată printr-o suită de 6 pași care facilitează metodologic
formarea competențelor și care corespund etaelor:• Evocare				• Reflecție
• Realizarea sensului			• Extindere

Implică-te!

Informează-te!

Procesează
informația!

Comunică
și decide!

132

Apreciază!

Acționează!

3. REFERINȚE METODOLOGICEȘI PROCESUALE ALE CURRICULUMULUI

3.1. Logica și principiile de elaborare a strategiilor didactice în baza
Curriculumului reactualizat
Prioritatea unui cadru didactic care predă o limbă străină este de a selecta corect resurse procedurale, strategiile, metodele şi instrumentele de evaluare moderne care vor
pune în valoare potențialul fiecărui elev și îl vor implica activ în procesul de învățare.
Recomandăm menținerea echilibrată a celor trei niveluri – cunoaşterea, aplicarea şi integrarea pe parcursul procesului de evaluare, vor fi menţinute cu o pondere echilibrată.
Sunt binevenite metodele și strategii care dezvoltă abilităţile de pronunţie corectă ale
elevului, exerciții de îmbogățire a vocabularului şi construcţiei gramaticale, racordate lacontexte reale, autentice și utile elevului în procesul formării competenţelor lingvistice,sociolingvistice, pragmatice și (pluri/inter)culturale.
Volumul complementar al CECRL publicat în 2018 acordă o importanță deosebită
combinării sarcinilor comunicative bazate pe situații autentice de învățare și necesitățile
comunicative ale elevilor. La baza acestei selecții de strategii, metodele şi instrumentele de predare vor sta prevederile care accentuează faptul că elevii își vor însuși/vorînvaţă o limbă străină conform uneia din următoarele modalităţi:a. prin contactul direct cu situaţiile de utilizare autentică a unei limbi;- prin comunicarea faţă în faţă cu locutorii nativi;- ascultând conversaţii la care ei nu participă;- ascultând emisiuni radio, înregistrări etc.;- ascultând și vizionând emisiuni și filme televizate, înregistrări video etc.;- citind texte scrise care nu sunt manipulate și progresive (ziare, magazine, povestiri, romane, afișe și panouri afișate în public etc.);- utilizând soft-uri, CD-romuri etc.;- participând la forumuri on-line sau off-line;
b. prin contactul direct cu discursuri orale și texte scrise selecţionate (adică progresive) în LS („aflux inteligibil”).
c. prin participarea directă la o interacţiune comunicativă autentică în LS, de exemplu ca partener al unui interlocutor competent.
d. prin participarea la realizarea sarcinilor special concepute și elaborate în LS(„aflux comprehensibil”).
e. prin învăţământul autonom (ghidat), urmărind obiectivele fixate și utilizând materialul pedagogic disponibil.
f. printr-o combinaţie de prezentări, explicaţii, exerciţii (mecanice) și activităţi deexploatare, toate în LS.

133

La baza definiției noțiunii de strategie didactică stă înțelegerea rolului complex pe
care îl joacă sarcinile sau activităţile de învățare, care sunt întemeiate pe natura socială
și interactivă „reală” , atunci când elevii sunt antrenaţi într-o „simulare liber acceptată”
pentru a juca jocul utilizării limbii-ţintă, în cadrul unor activităţi centrate pe accesul lasens, în locul limbii materne. Aceste activităţi vizează dezvoltarea unei competenţe decomunicare pe baza cunoștinţelor efectiv acumulate în procesul de învăţare a LS. Dupăcum este indicat în CECRL, sarcinile pedagogice comunicative (spre deosebire de exerciţiile formale scoase din context) vizează implicarea elevului în comunicarea reală; ele
au un sens (pentru elev), sunt pertinente (aici și acum, în situaţia formală de învăţare),solicitante, dar fezabile (cu posibilitatea de reajustare a activităţii, în caz de necesitate)și au un rezultat ușor de identificat. Activităţile organizate în clasă, fie că se vor a fi
„autentice”, fie că au un pronunţat caracter „pedagogic”, vor urmări implicarea elevilorîn măsura în care acestora li se va cere să înţeleagă, să negocieze și să exprime sensul
pentru a putea atinge un scop comunicativ.
Adițional la receptarea orală, receptarea vizuală, interacțiunea orală și producereaorală și scrisă, volumul complementar din 2018 a inclus două aspecte noi legate de elaborarea contextelor de predare-învățare-evaluare: interacțiunea scrisă în mediul online și medierea dintre două limbi sau doi interlocutori care vorbesc aceeași sau douălimbi diferite.
Conceptorii de manuale, cât şi cadrele didactice sunt invitați să aplice în practică
principiile curriculare fixate în Reperele conceptuale:• repetării şi restructurării materialului,• accesibilității,• abordării individualizate,• abordării comunicative a conținuturilor lingvistice şi tematice,• abordării interculturale• centrării pe succes.

3.2. Strategii didactice de predare-învățare specifice disciplinei Limbastrăină
În sprijinirea acestei implementări pot fi recomandate variate strategii didacticeactive şi interactive, după cum urmează:1) strategii expozitive;2) strategii didactice ilustrativ-explicative;3) strategii euristice;4) strategii algoritmice;5) strategii de învățare prin cooperare;6) strategii problematizate.
Propunem cadrelor didactice și autorilor de manuale explorarea alternativelor metodologice de predare-învăţare-evaluare, a învățării active, învățării prin descoperire,învățării în bază de sarcini, învățării în bază de probleme și învățării în bază de proiecte.
Învățarea activă – presupune folosirea unor metode, tehnici și procedee caresă-l implice activ pe elev în procesul de învățare-predare-evaluare, urmărindu-se134dezvoltarea gândirii critice, stimularea creativității și dezvoltarea interesului pentruînvățare. Astfel, elevul este ajutat să înțeleagă lumea în care trăiește și să aplice îndiferite situații de viață ceea ce a învățat în cadrul școlii. Elevii îşi asumă responsabilitatea pentru propriul succes. Fie că realizează un film digital despre școala lor pentru
a fi prezentat colegilor din altă țară, elaborează un poster tradițional/digital pentru a
relata cele studiate în cadrul unei lecții/modul sau prezintă argumentele pro şi contra în
cadrul unei dezbateri, elevii sunt implicaţi activ în fiecare etapă a învățării.
Învățarea prin descoperire – îl situează pe elev în ipostaza de subiect al cunoașteriiștiințifice și reprezintă o modalitate de lucru prin intermediul căreia elevii sunt puși în
situația de a descoperi adevărul, refăcând drumul elaborării cunoștințelor prin activitate proprie, independentă. Acest tip de învățare se derulează într-un cadru problematizant, fiind o finalitate a problematizării și a dezbaterii. Elevii se confruntă cu o situațieproblemă, iar pentru soluționarea ei nu se cunoaște nici o metodă. Rezolvarea se poategăsi doar prin descoperire și presupune: organizarea și corelarea de date, structurarea
și interpretarea lor, exersarea operațiilor gândirii și folosirea unor principii care necesită
intuiție, imaginație și creativitate. Fie că analizează un filmuleț de scurt metraj/desen
animat/bandă desenată/carte în limba străină pentru a identifica sunete, grupuri desunete, intonații și modele de pronunție specifice, discută în baza unui studiu de caz,elaborează un poster interactiv în format tradițional/digital despre tema preferată sau
comunică on-line cu semenii de peste hotare, elevii sunt implicaţi în activităţi autentice,care îi motivează să descopere lumea dincolo de pereții clasei.
Învățarea în bază de sarcini – elevii întâmpină probleme – nu doar legate de conţinut şi subiect, dar şi de organizarea activităţii lor. Aceștia trebuie să găsească o soluţie
pe cont propriu și astfel îți formează un spectru larg de abilităţi, de exemplu gestionarea timpului, planificarea activităţii, cooperarea în echipe, obţinerea de materiale şi
selectarea informaţiilor, găsirea şi utilizarea instrumentelor etc. Învăţarea bazată pe
sarcini de lucru este flexibilă, deoarece elevii pot adapta sarcina de lucru la abilităţile
lor. Elevii îşi dezvoltă nu doar competențele lingvistice, dar și cele necesare pentru ocarieră de succes. Fie că realizează un desen animat/bandă desenată pentru a explica
un obicei sau tradiție națională, elaborează o broşură turistică pentru a evidenţia locurile cu semnificaţie istorică din comunitatea lor sau realizează o prezentare în format
tradițional/digital despre interesele personale, elevii sunt implicaţi în activităţi practice,care fac învățarea distractivă dar și îi provoacă să învețe lucruri noi.
Învățarea în bază de probleme – este parte a schimbării paradigmei de la predarela învățare, profesorii jucând rolul de facilitatori ai învățării. Metoda folosește cazuri(scenarii construite) ce etalează o problemă pe care studenții o folosesc ca punct deplecare pentru a descoperi informații și a formula opinii și soluții diverse. Problema
este prezentată elevilor înainte de procesul de învățare, profesorul intervenind ulterior,atunci când este cazul, cu clarificări, dar bazându-se pe ceea ce studenții au descoperit
în lectura lor. Un element important este autonomia, întrucât elevii își definesc singuri
obiectivele, ce anume au nevoie să cerceteze și să învețe, ceea ce aduce cu sine responsabilitatea surselor de informație. Fie că realizează un CV în format digital pentru
a obține o bursă sau pentru a participa la un concurs școlar, creează un colaj artistic
despre problemele de mediu și soluționarea acestora sau elaborează un spot publicitar

135pentru a promova un produs/brand autohton, elevii sunt invitați să creeze soluții creative și inovatoare care le pun la încercare toate abilitățile și competențele.
Învățarea în bază de proiecte – îi implică pe elevi în activităţi de investigare a unor
probleme obligatorii şi are drept rezultat obţinerea unor produse autentice. Proiectele se dezvoltă pornind de la întrebări provocatoare care nu pot primi răspunsuri prinînvăţarea bazată pe memorare. Prin proiecte, elevii îşi asumă roluri active — cel carerezolvă problema, cel care ia decizia, cel care efectuează investigaţii, responsabilul cu
documentarea. Pentru mulţi elevi, acest stil de învăţare este unul foarte atractiv deoarece derivă din autenticitatea experienţelor. Elevii îşi asumă rolul şi comportamentul
celor care lucrează într-un anumit domeniu. Fie că realizează un film documentar despre probleme de mediu, elaborează o broşură turistică pentru a evidenţia locurile cu
semnificaţie istorică din comunitatea lor sau realizează o prezentare multimedia despre
argumentele pro şi contra construirii unui mall, elevii sunt implicaţi în activităţi reale,care au semnificaţie dincolo de sala de clasă sau şcoală.
Urmând metodologia sugerată de CECRL și volumul complementar publicat în anul
2018, vom invita conceptorii de manuale şi cadrele didactice ce predau LS la treapta
gimnazială și liceală să includă la realizarea unităților de învățare, conform tipului decompetenţă formată şi modulului tematic propus, sarcini din perspectivă comunicativă
sau acţională. Propunem în cele ce urmează diferite modele de sarcini în diferite limbistrăine la diferite clase, competenţe specifice LS, unități de competență, module tematice etc.
EXEMPLE DE SARCINI
Clasa a V-a, limba franceză

Competențele vizate: lingvistică (1.3; 1.5; 1.6; 1.8; 1.9; 1.11), sociolingvistică
(2.5), pragmatică (3.1; 3.4; 3.5; 3.6), pluri/interculturală (4.2; 4.4; 4.9)
Fiche de travail
1. Vous travaillez en groupe de quatre pendant 8 min.
2. Vous lisez le texte proposé.
3. Vous repérez:I-e gr. – les noms propres;I-e gr. – les noms communs;
III-e gr. – les verbes (les actions);
IV-e gr. – les adjectifs (les qualificatifs).
4. Vous complétez les fiches avec les mots repérés.
5. Vous présentez les résultats.
6. Avec 4 mots, à votre choix, vous faites des phrases simples comme dans l'exemple:
Marie a un stylo rouge.

136

Je m'appelle Victor. Je suis en 5-ième et j'ai un bon comportement.
Chaque jour je fais mes devoirs, je mets les manuels et les cahiers,
les stylos et les crayons colorés dans mon cartable bleu. Ensuite je
prépare mes vêtements et mes souliers confortables. Ma soeur Marie va aussi à l'école comme moi. Elle est en 7-ième, elle a beaucoup
de matières. Elle est bonne, intelligente et belle. Je l'admire pour son
intelligence. Je l'aime beaucoup.
Clasa a VI-a, limba germană
Competențele vizate: competența (pluri/inter)culturală:4.2. Recunoașterea elementelor culturale specifice țării alofone (repere geografice, locuri
turistice, monumente celebre, etc.)
4.5. Utilizarea resurselor lingvistice pentru a relata unele aspecte ale culturii alofone
4.6. Compararea unor uzanțe culturale specifice țării alofone și țării de origine
4.7. Aplicarea cunoștințelor culturale și a unor norme de comportament specifice țării-țintă,în situații cotidiene, pentru a produce mesaje/texte orale și scrise
4.8. Participarea la conversații pe subiecte cotidiene în situații culturale cunoscute

Sarcina:
1. Schritt: Lesen Sie den Text
Ostern ist ein religiöses Fest. Der Termin wechselt: Ostersonntag ist am Sonntag zwischen
dem 22.März und dem 25.April. Ostern symbolisiert auch den Frühlingsbeginn. So stehen derHase und die Eier für Fruchtbarkeit. Man schenkt Eier, denn sie bedeuten Fruchtbarkeit undneues Leben. Am Ostersonntag versteckt der Osterhase, so sagen die Eltern, für die Kinder
Ostereier und Süßigkeiten in der Wohnung oder irgendwo draußen im Freien. Für die Kinder
ist es ein großer Spaß. Die Kinder suchen gern die versteckten Sachen. Frohe Ostern!

2. Schritt: Beantworten Sie die Fragen:• Was machen die Kinder an Ostern?
• Warum schenkt man Eier?
• Wann ist Ostern in jedem Jahr?
• Warum bringt der Osterhase die Eier?
3. Schritt: Hören Sie Kurzvorträge von den SchülerInnen zu.
Manuskript• Die Karwoche ist die Woche vor Ostersonntag. Man gedenkt des Leidens Jesu.
In der Karwoche gedenken die am Karfreitag des Kreuzestods Jesu. Jesus ist
von den Toten auferstanden. Am Ostersonntag feiern Christen seine Auferstehung.
• Ganz früh am Ostersonntag brennen in vielen Regionen in Deutschland
große Feuer. Sie sind ein Symbol für die Auferstehung von Jesus Christus undsie brennen oft stundenlang. Wenn das Feuer feierlich brennt, stehen die
Menschen herum, singen und beten.

137

4. Schritt: Wählen Sie die richtigen Aussagen aus. (richtig/falsch)• Ostern ist am 22. März. (richtig/falsch)• Der Osterhase und die Ostereier symbolisieren die Fruchtbarkeit. (richtig/
falsch)• Man bekommt Eier als geschenke. (richtig/falsch)• Die Ostereier und Süßigkeiten liegen in der Wohnung oder im Hof. (richtig/
falsch)5. Schritt: Ergänzen Sie die Sätze
die Kinder, Ostern, bedeuten, versteckt• Der Osterhase ________________________ am Ostersonntag Ostereier undSüßigkeiten.
• Die Eier ________________________ ein neues Leben.
• ________________________ suchen Ostereier und Süßigkeiten.
• Frohe ________________________.
6. Schritt: Schreiben Sie die Fragen richtig.
• ein, ähnliches, es, Gibt, Fest?
• feiert, Ostern, ihr, Wann?
• Eier, bemalst, du?
• suchst vom Osterhasen, du, Eier?
• du, Süßigkeiten, viele, Isst?
7. Schritt: Interviewen Sie Ihre MitschülerInnen.
8. Schritt: Präsentieren Sie die Ergebnisse, verwenden Sie dabei folgende Ausdrücke.
• Wir feiern Ostern am ...
• Bei uns gibt es dieses Fest nicht ...
• In meinem Land feiern die Menschen ...
• Ich mag dieses Fest, denn ...
Clasa a VI-a, limba franceză
Competențele vizate: lingvistică (1.4; 1.6; 1.8; 1.11), sociolingvistică (2.4; 2.6; 2.9),
pragmatică (3.4; 3.6; 3.8), pluri/interculturală (4.1; 4.3; 4.7; 4.8)

Conversation au téléphone
1. Vous travaillez par deux pendant 5 min.
2. Vous rétablissez l'ordre des expressions dans une conversation au téléphone.
3. Vous jouez les rôles:138

Julien: – Parfait. À bientôt.
Sophie: – Samedi, à six heures de l’après-midi.
Julien: – C’est Julien.
Sophie: – Je ne peux pas venir. Je regrette.
Julien: – Tu pars avec des amis?
Sophie: – Bonjour, c’est moi. Qui est à l’appareil?
Sophie: – Non, je reste à Paris. C’est mon anniversaire et j’attends des amis.
Tu peux venir chez moi prendre le dîner ensemble.
Julien: – Bonjour, c’est toi Sophie?
Sophie: – Ah, Julien! Ça va?
Julien: – Ça va très bien, merci. Où passes-tu le week-end? Je veux t’inviter au cinéma.
Julien: – Merci, je viens avec plaisir. À quelle heure?
Julien: – À samedi, au revoir.
Clasa a VII-a, limba franceză
Competențele vizate: lingvistică (1.4; 1.9), sociolingvistică (2.6; 2.7; 2.9), pragmatică (3.3;
3.5), pluri/interculturală (4.4; 4.6)

Projet individuel traditionnel ou digital
1. Vous dessinez/construisez le plan de votre Maison de rêve.
2. Vous indiquez le nom des pièces.
3. Vous utilisez les prépositions apprises.
4. Vous placez les meubles, en indiquant leurs noms.
5. Vous présentez le projet en classe.
Clasa a VII-a, limba franceză
Competențele vizate: lingvistică (1.2; 1.3; 1.4;), sociolingvistică (2.5; 2.6; 2.9), pragmatică
(3.1; 3.4; 3.5; 3.6), pluri/interculturală (4.1; 4.4; 4.6)

Exercice d’écoute avec la cassette et collage
1. Vous écoutez attentivement l’information.
2. Vous identifiez les personnages d`après leur description.
3. Vous faites un collage.
4. Vous le présentez en classe.
•
•
•
•
•
•

Michel est grand. Il a une barbe. Il joue de la guitare.
Pierre est un petit garçon. Il a 7 ans. Il joue du violon.
Thérèse est une vieille dame gentille et souriante. Elle promène son chien.
Anne est une jeune fille. Elle fait de la gymnastique.
Denis a 40 ans. Il est mince et blond. Il porte des lunettes.
Sophie a 12 ans. Elle va à l’école.
139

[Profesorul va înregistra descrierea pe telefon, Mp3 player, post informatic, disc, etc.]
Clasa a VIII-a, limba spaniolă
Competențele vizate: competența lingvistică, sociolingvistică, (pluri/inter)culturală:• Identificarea structurilor gramaticale simple specifice limbii străine în contexte cotidiene• Respectarea normelor gramaticale specifice limbii străine în scrierea mesajelor scurte șiclare• Receptarea mesajelor orale/scrise/audiovizuale• Recunoașterea informațiilor de detaliu în texte funcționale

Sarcina: Anuncio de publicidad
1. Lee el anuncio publicitario;
2. Fíjate en las formas que se usan para aconsejar o dar instrucciones;
Busca, compara y si encuentras un libro mejor, ¡CÓMPRALO!
3. Escribe un anuncio semejante. Usa las formas verbales correspondientes. No olvides que el anuncio debe ser corto y atractivo.
Competențele vizate: competența pragmatică, sociolingvistică
• Respectarea unor norme de comunicare scrisă în scrisori formale și nonformale• Interacțiunea/medierea orală/scrisă/on-line• Utilizarea structurilor lingvistice pertinente pentru a iniția, a dezvolta și a încheia oconversație simplă şi directă cu referire la subiecte obişnuite şi previzibile din viaţa
cotidiană.

Sarcina: Viaje a Berlín. Raul, un adolescente de Madrid, viaja con un Programa deIntercambio de alumnos a Berlín. Cuando llega al hotel por la noche, le escribe un correo
electrónico a su mamá y le cuenta las cosas que ha hecho durante el día. A la mañana
siguiente, escribe a su profesor.
1. Lee los correos
2. Identifica las transformaciones que hace Raul en los correos electrónicos.
3. Escribe tú ahora dos correos electrónicos a un amigo tuyo y a tu profesor. Respeta el estilo del mensaje formal e informal.

140

Clasa a IX-a, limba italiană
Competențele vizate: lingvistică, socio-lingvistică, pragmatică, pluri/interculturală

Sarcina: Răspuns la întrebări în cadrul unui interviu:
Hai fatto di recente un viaggio in autobus in Italia. Alla fine del viaggio un addettodell’agenzia di viaggi ti chiede di rispondere al seguente questionario. Rispondi alle domande con frasi complete.
1. Quanto tempo è durato il viaggio?
2. Quali città italiane hai visitato?
3. Quale di queste città ti è piaciuta di più e perché?
4. Che tipo di problemi hai avuto durante il viaggio?
5. Chi ti ha aiutato a risolvere il problema?
6. Dove ti sei sistemato?
7. Dove hai mangiato e che piatti italiani hai avuto l’occasione di assaggiare?
8. A chi consiglieresti di fare questo viaggio?
9. Se l’agenzia ti offre uno sconto sul prossimo viaggio in Italia, dove e con chi andrai?
10. Che opinione hai sul servizio della nostra agenzia di viaggi?

141

3.3. Strategii și instrumentar de evaluare a rezultatelor învățării
Evaluarea la Limba străină este parte componentă a procesului de învăţământ, are
loc atât în momente precise, stabilite în prealabil, cât și în mod continuu, în dependență
de context și contribuie, în mod cumulativ, la rezultatul final. Pe lângă notarea temelorși testelor de verificare a cunoștinţelor pentru a consolida învăţarea, evaluarea continuă poate lua forma unor chestionare sau a unor grile completate de profesori și/sau
de elevi, de evaluare prin intermediul unui șir de sarcini-ţintă, de evaluare instituţională
a activităţilor de clasă și/sau a creării portofoliului de eșantioane a anumitor lucrări
eventual la diferite momente ale realizării lor. Pentru copiii cu CES se folosește același
sistem criterial în evaluare, dar aplicat pe baza Planului educațional individualizat.
Strategii și instrumente de evaluare a rezultatelor de învățare specifice disciplinei
Limba străină recomandate de către Cadrul European Comun de Referință pentru Limbi:• Conversaţia simulată pentru evaluarea orală.
• Discuţia asupra unor subiecte de ordin general faţă de care elevul manifestă interes.
• Raportul scris în care elevul furnizează o descriere succintă a unui subiect studiat
cu utilizarea vocabularului cheie și a structurilor gramaticale corespunzătoare.
• Îndeplinirea unei sarcini care presupune o cooperare orientată spre un anumit
scop și găsirea consensului între doi candidaţi. Elevul ar putea lucra individual sau
în grup pentru a completa o fișă de lectură în baza unui fragment sau text nonliterar/literar, pentru a crea o hartă conceptuală în baza mai multor resurse studiate
sau ar putea elabora un interviu în baza unui set de întrebări prestabilite.
Atât autoevaluarea, cât și evaluarea de către un profesor pot avea la bază lista decontrol și grila:

Lista
de control

este recomandată pentru evaluarea continuă sau evaluarea sumativă și
poate fi alcătuită dintr-o listă a descriptorilor pentru nivelul dat (A2+ la nivel
gimnazial și B1+ la nivel liceal). Descriptorul poate da și solicita informaţii deordin personal: „Pot să mă prezint; pot spune unde locuiesc; pot da adresamea în limba engleză; pot să spun ce vârstă am etc.” și „Pot să-l întreb pe
cineva cum îl/o cheamă; pot să-l/să o întreb unde locuiește; pot să-l/să oîntreb ce vârstă are etc.”

Grila

este recomandată pentru evaluarea continuă sau evaluarea sumativă.
Cadrul didactic va nota pe o grilă categoriile care urmează să fie evaluate,
de exemplu: conversaţie, schimb de informaţii, formularea de întrebări,utilizarea vocabularului țintă, corectitudine gramaticală, pronunție, fluență și
le va evalua în mod corespunzător, de exemplu de la „1” la „5” sau de la „1”
la „10”.

142

Tipuri de evaluare recomandate la Limba străină:Evaluarea
formativă

• este un proces continuu care permite colectarea informaţiilor cu privire
la aspectele puternice și la punctele vulnerabile;• operează la un nivel foarte detaliat al itemurilor lingvistici recent predate;• profesorul poate să le utilizeze pentru organizarea procesului depredare-învățare-evaluare și să le transmită elevilor;• este deseori utilizată, în sens larg, pentru a putea include informaţia
imposibil de cuantificat furnizată de chestionare și convorbiri.

Evaluareasumativă

• controlează rezultatele dobândite la finele cursului și le atribuie o notă;• este de natură normativă și, conform sistemului de notare, verifică rezultatele;• are drept scop perfecţionarea procesului de învăţare.

Evaluarea
directă

• evaluează ceea ce elevul poate să facă. De exemplu, în timpul unei activităţi desfășurate într-un grup mic de elevi sub forma unei discuţii, profesorul observă, confruntă rezultatele cu criteriile unei grile și evaluează;• se limitează la producerea orală și scrisă și la comprehensiunea vorbirii
orale în interacţiune, deoarece este imposibil a observa în mod direct
activităţile de recepţie, ci doar efectele lor;
• bogăţia și stăpânirea limbii pot fi evaluate fi e direct în funcţie de criteriile pe care ni le propunem, fi e indirect prin interpretarea și generalizarearăspunsurilor la întrebările de examen. Convorbirea este un test direct
clasic; un test cu lacune este un test indirect clasic.

Evaluarea
indirectă

• utilizează un test, de regulă scris, care apreciază adesea deprinderile
potenţiale ale elevului;• lectura, de exemplu, este evaluată indirect cerându-le elevilor să demonstreze comprehensiunea lor prin marcarea cu o cruce a răspunsului
corect, terminând fraze sau răspunzând la întrebări.

Evaluarea pebaza uneiscale• consistă în aprecierea nivelului dat al unui elev folosind o scală formată
din mai multe niveluri.

Evaluarea pebaza unei listede control• constă în aprecierea unui elev în conformitate cu o listă de puncte prezumate pertinente pentru un nivel sau un modul dat;
• scala descriptorilor poate fi prezentată sub formă de chestionar;• ea poate de asemenea avea forma unei diagrame sectoriale sau oricealtă formă;• răspunsurile pot fi Da/Nu, însă cele de ordin mai complicat nu se limitează la încercuirea sau bifarea unei cifre (0/1), a unui cuvânt (Da/Nu)
sau a unui pătrăţel, ci mai degrabă sunt prezentate prin schemă;• răspunsul poate fi mai diferenţiat cu o serie de variante, plasându-l dinpunctul de vedere al preciziei pe o scală (de exemplu, de la 0 la 4), depreferinţă atribuind un titlu fiecărui nivel sau dând o definiţie care precizează interpretarea acestor titluri.

143

Evaluarea
pe sarcini• vizează evaluarea unei serii de sarcini diferenţiate (de cele mai multeori acestea se prezintă sub formă de jocuri de roluri între elevi sau cu
participarea profesorului), notată, de regulă, de o manieră globală pe oscală de la 0 la 3 sau de la 1 la 5.

Evaluareaorală• vizează aspectele calitative ale comunicării;• conţine diverse categorii pertinente pentru evaluarea vorbirii orale, cumar fi: precizia, strategiile de cooperare, solicitarea unor explicaţii, fluenţa, volumul vocabularului, exactitatea gramaticală, coerenţa, stăpânirea
vocabularului, dezvoltarea tematică și stăpânirea sistemului fonologic.

Autoevaluarea• este aprecierea făcută de elev cu privire la propriile sale competenţe.

EXEMPLE DE TESTE PENTRU EVALUĂRI
Clasa a V-a, limba engleză
A. Read the text and fill in the spaces with the right word in the box. (10 points)
to cookdifferent
schoolmeals
enjoystogetherdinner
about
older
fruit

Daniel is like any other boy. He goes to 1) __________, does his
homework, meets his friends and 2) __________ playing football.
But in the evening, he does something 3) __________ . He cooks
4) __________ for all the family: mother, father, younger sister Ann
and 5) __________ brother Andrew.
Mother: It’s important for boys to know how 6) __________.
First I taught Daniel how to cook easy 7) __________ like eggs or
cereals. Then he started using my recipes. Yesterday he made 8)__________ salad. It was delicious!
Daniel: I love cooking and I think I’m really good at it. It is easy andwe have a great time 9) __________ .

In the past Daniel didn’t help his parents 10) __________ the house. Today things
are different and his mother is very happy.
B. Circle the right answer (True/False). Correct the false sentences. (10 points)
1. Daniel cooks breakfast for his family. T/F __________________________________
2. He is the only child in the family. T/F ______________________________________
3. Mother taught Daniel how to cook. T/F ____________________ ____________
4. Yesterday he made chicken soup. T/F ______________________________________

144

5. Daniel thinks it is easy to cook. T/F ________________________________________
6. Daniel’s sister is very happy. T/F __________________________________________
C. Choose the correct lines below to complete the dialogue. Write full answers. (10points)
A: May I help you, sir?
B: _________________________________________________________
A: Any specific colour?
B: _________________________________________________________
A: What about this one?
B: _________________________________________________________
A: Well, they come in white, blue and green. Do you like the green shirt?
B: _________________________________________________________
A: £5. Here you are, sir.
B: _________________________________________________________
1. Not really.
2. No, I don’t. I prefer blue. How much does it cost?
3. Yes, please. I’m looking for a school shirt.
4. Here you have the money. Thank you.
5. I like the design. Do you have that in yellow colour, too?
D. Choose the correct variant. Underline it. (10 points)
1. I really like (a/an/--/the) white T-shirt. 2. The (girl’s/girls’/girls) names are Liz andBetty.
3. There are (some/any/no) apples in that bag. 4. What’s (bad/wrong/happen)? You
look upset.
5. This film is (badder/worse/worst) than the last one. 6. I (am reading/read/reads)a book now.
7. What time (he/do he/does he) get up in the morning? 8. When did John (phoned/
phones/phone)?
8. He (haven’t/hasn’t/doesn’t have) got any sisters. 10. My father likes to travel(with/on/by) plane.
E. Put the words in the right order to make up sentences/questions. (10 points)
1. did/English/when/you/learning/start? ____________________________________
2. lunch/near/we/office/have/sometimes/his. ________________________________
3. you/listening/enjoy/music/do/to? ________________________________________
4. doing/in/do/what/like/summer/you? _____________________________________
5. most/chess/he/successful/player/the/is. __________________________________

145

Clasa a VI-a, limba germană
Selbstevaluation
Machen Sie die Übungen/Aufgaben. Kontrollieren Sie und notieren Sie.
• Das kann ich sehr gut.  • Das kann ich gut. • Es geht. • Das muss ich noch üben. 


1
2
3
4
5
6
7
8









Einen Text über ein Fest in Deutschland lesen und verstehen.
Auf die Fragen zum Text antworten.
Kurzvorträge von den SchülerInnen hören und verstehen.
Sätze richtig schreiben.
Fragen bilden.
Fragen stellen und Antworten notieren.
Ergebnisse präsentieren.
Ein (deutsches) Fest beschreiben.

Clasa a VII-a, limba franceză
Projet individuel vidéo
1. Enregistrez une vidéo.
2. Réalisez la recette de cuisine, en utilisant le vocabulaire thématique.
3. Nommez les produits et la quantité nécessaire pour la recette, faites attention à laprononciation.
4. Utilisez les structures grammaticales apprises pour nommer la quantité précise.
5. Présentez la vidéo en classe.
Grille d’évaluation du produit
Socio-linguistique/(pluri/inter)
Compétences
culturelle(présentation)
ComportePronon- ArticulaRichesse/ StrucFormes
La coLaments
ciation tion/liaison Précision ture des grammatica- hérence Spontaphrases les/Accords
néité
Linguistique/pragmatique(aspect phonétique)

Élèves:
1.
2.

5 pts

5 pts

Linguistique/pragmatique(vocabulaire/grammaire)

10/10 pts 10 pts

146

10/10 pts

10 pts

10 pts

Total

Clasa a VIII-a, limba spaniolă
Instrucciones: Te proponemos el tema: “El tiempo libre” para preparar una exposición oral. Tendrás que hablar durante 2 o 3 minutos sobre las ventajas y desventajas
de una serie de ideas propuestas. Después, conversarás con el profesor sobre el tema.
Tiempo libre
En nuestro país hay un problema con el tiempo libre de los adolescentes. Algunos
pasan mucho tiempo solos en casa o paseando por las calles, otros casi no lo tienen. Leelas siguientes ideas y, durante 2-3 minutos explica sus ventajas e inconvenientes. Al preparar tu discurso debes presentar por qué razones te parece una buena solución y qué
inconvenientes tiene, qué consecuencias puede tener una u otra idea. Ten en cuenta
que debes hablar, como mínimo, de 2 de ellas. Usa frases desarrolladas, 2-3 expresiones
fraseológicas y por lo menos 3-4 conectores discursivos estudiados.
1. Los alumnos de hoy tienen muchas obligaciones en el colegio y por eso necesitan
pasar su tiempo libre como les den la gana.
2. Los alumnos deben practicar en su tiempo libre más deportes activos como fútbol,
baloncesto, etc
3. Los niños deben dedicar más tiempo al refuerzo de los conocimientos de lenguas
extranjeras o matemáticas.
4. Los padres deben decidir cómo organizar el tiempo libre de sus hijos.
FICHA DE EVALUACIÓN DEL HABLA ORAL
Nombre, Apellido_______________
Criterios deevaluación

Muy bien

Pronunciación Se expresay fluidezcorrectamente
con facilidad yespontaneidad
Coherencia
Presenta cohey cohesión
rencia y cohesión máxima
de ideas. Usa
3-4 conectores
Corrección
Utiliza corgramatical
rectamente
las formas
gramaticales
necesarias
Vocabulario

Utiliza correctamente el
vocabulario yaporta nuevas
ideas. Usa
frases desarrolladas, 2-3
modismos

5

Bien

4

Se expresacorrectamente,
pero con alguna dificultad
Alguna vez
pierde la cohesión de lasideas. Usa 2-3
conectores
Frecuentemente utiliza lasformas gramaticales con
errores que
no afectan elmensajeUtiliza correctamente el
vocabulario
pero no aporta
nuevas ideas.
Usa frases desarrolladas. 1-2
modismos

147

Regular3

Necesita
mejorar

Se expresa con
dificultad. El
mensaje casino se entiende
El mensaje
muestra falta
de coherencia.
Usa 1 conector

No habla claro
y comete errores de pronunciación
No respeta lacohesión deideas. No usa
conectores

Frecuentemente utiliza
las formas
gramaticales
con erroresque afectan elmensajeNo conoce elsignificado dela mayoría delas palabras
y no aporta
ideas. Usa
frases sencillas.
Omite palabras
clave.

No conocela aplicaciónde las formas
verbalesNo conoce elsignificado delvocabulario
que usa. Deja
oraciones inacabadas.

2-1

4. ELEMENTE DE NOUTATE: PRODUSELEDIGITALE ȘI MEDIEREA
4.1. Integrarea produselor digitale în procesul depredare-învățare-evaluare
Integrarea produselor digitale în prezentul Curriculum a fost condiționată deschimbările produse în plan european şi național care vizează importanța dezvoltării
competențelor digitale ale elevilor și cadrelor didactice: Sistem de competențe pentruînvățământul general (2018), Cadrul European Comun de Referință pentru Limbi (2018),
Standardele de competențe digitale pentru cadrele didactice din învățământul general(2015) și Standardele de competențe digitale ale elevilor din ciclul primar, gimnazial și
liceal (2015).
Competenţele digitale reprezintă sisteme integrate de cunoștințe, abilități, deprinderi, atitudini şi valori, formate și dezvoltate prin învățare, pe care le posedă un individ și care pot fi mobilizate pentru a soluționa diverse probleme ce apar în procesul
colectării, păstrării, prelucrării şi diseminării informaţiei prin intermediul tehnologiilor
informaţiei şi a comunicaţiilor.
Cadrele didactice din era digitală sunt încurajate să utilizează resurse digitale existente și să creeze resurse digitale proprii care ar integra dinamic text, date, obiecte multimedia proprii sau preluate din locații externe. Profesorii de Limba străină vor încuraja
elevii să prezinte răspunsurile învățării în format digital, vor implica elevii în evaluarea
și editarea resurselor digitale produse de colegi și vor elabora sarcini în cadrul cărora
elevii vor crea resurse digitale proprii.
Un produs digital poate fi considerat orice lucrare creată de elev și/sau cadru didactic prin intermediul tehnologiilor informaționale moderne, cum ar fi un document înformat Word sau Power Point, o înregistrare audio în format mp3, un filmuleț video în
format mp4 înregistrat cu telefonul mobil, o pagină de blog, o pagină wiki, un portofoliu
digital creat cu ajutorul Google Sites. În cadrul orelor de Limba străină, elevii ar putea
crea: hărți conceptuale în format Word, prezentări în format video, jurnale de lectură în
format audio, chestionare sau sondaje în format digital, postere interactive on-line, etc.

Atenție!

Evaluarea unui produs digital va urma aceleași criterii ca și în cazul evaluării unui produs tradițional. O lucrare digitală creată de elev va putea fi notată în baza unei grile de evaluare conform competențelor specifice vizate:
competența linvistică, sociolingvistică, pragmatică și (pluri/inter)culturală șiunităților de competențe corespunzătoare. Se va urmări evaluarea categoriilor pertinente pentru producerea orală sau/și comunicarea scrisă, cum ar fi:stăpânirea sistemului fonologic, stăpânirea vocabularului, volumul vocabularului, exactitatea gramaticală, fluenţa, coerenţa, dezvoltarea tematică.

148

EXEMPLU DE EVALUARE A UNUI PRODUS DIGITAL
Elevii au lucrat în echipe și au creat un website al clasei cu ajutorul
instrumentului Google Sites. Fiecare elev a creat o pagină separată despre un aspect al vieții școlare pe care l-a selectat și l-a descris în limba străină corespunzătoare. Paginile create de elevi au
inclus text (2-3 paragrafe scurte), imagini și fotografii proprii create
cu ajutorul telefonului mobil în cadrul activităților școlare. Pentru aevalua lucrul elevilor, profesorul a elaborat o grilă în care a inclus
competențele vizate:
Categoriile de evaluare
Dezvoltarea tematică
(în care măsură informația plasată
pe pagini reflectă cerințele sarcinii șiconținutul studiat în clasă)Coerența conținutului(cât de clar și logic se exprimă elevul)
Vocabularul țintă utilizat(măsura în care elevul a utilizat
vocabularul țintă studiat la unitatea
respectivă)Exactitatea gramaticală și ortografică
(gradul de corectitudine gramaticală și
ortografică a textului scris)

Indicatori de competență
1

2

3

Textul reflectă
Textul reflectă
într-o măsură
foarte bine tema
acceptabilă
studiată.
tema studiată.
Textul este
TextulTextul este
construit logic șiconține erori
construit logic șicoerent cu unele
semnificative.
coerent.
mici abateri.
Elevul a utilizat Elevul a utilizat
Elevul a utilizat
doar o parte ao mare parte
vocabularul
vocabularului
din vocabularulțintă.
țintă.
țintă.
Au fost comise
Au fost comise
Textul este
mai mult de 5
2-3 erori.
corect.
erori.
Textul reflectă
doar parțial
tema.

Total:

Pentru a-și dezvolta competența (pluri/inter)culturală, elevii au lucrat în echipe și au creat un filmuleț despre o vizită imaginară lamuzeul Luvru din Paris. Elevii au compilat o serie de fotografii carereflectă operele de artă din muzeul francez și s-au înregistrat cu ajutorul telefoanelor mobile, unul câte unul, în timp ce descriau fiecare imagine în limba franceză. Toate înregistrările au fost compilate
într-un filmuleț scurt de 2 minute. Pentru a evalua lucrul elevilor, profesorul a elaborat o grilă în care a inclus competențele vizate:

Categoriile de evaluare
Dezvoltarea tematică
(în care măsură informația relatată în
discursul oral reflectă cerințele sarcinii
și conținutul studiat în clasă)Indicatori de competență
2
3
Discursul
Discursul oral
Discursul oral
oral reflectă
reflectă foarte
reflectă doarîntr-o măsură
bine temaparțial tema.
acceptabilă
studiată.
tema studiată.
1149

Fluența și coerența
(gradul de fluență și coerență a discursului oral din înregistrarea video)

Discursul oralconține erorisemnificative.

Stăpânirea și volumul vocabularului(măsura în care elevul a utilizat vocabularul țintă studiat la unitatea respectivă)Exactitatea gramaticală
(gradul de corectitudine gramaticală adiscursului oral)

Elevul a utilizat
doar o parte a
vocabularuluițintă.
Au fost comise
mai mult de 5
erori.

Discursul oral
este construit
logic și coerent
cu unele mici
abateri.
Elevul a utilizato mare partedin vocabularulțintă.
Au fost comise
2-3 erori.

Discursul oral
este construit
logic și coerent.
Elevul a utilizat
vocabularulțintă.
Discursul oral
este corect.

Total:

4.2. Activități de mediere
Activităţile legate de mediere se regăsesc în contextul sarcinilor de comunicare lingvistică care au ca și scop dezvoltarea competenţei de comunicare a elevului în realizarea activităţilor care implică recepţia, producerea, interacţiunea și medierea (mai ales,
activităţile de traducere și interpretare), fiecare din aceste moduri de activitate fiind
susceptibile de a fi realizate fie în formă orală, fie în forma scrisă, fie în ambele forme.
Mobilizând și recepţia, și producerea, activităţile de mediere în forma lor scrisă și/sauorală permit, prin intermediul traducerii sau interpretării, rezumatului în scris sau adării de seamă, de a produce pentru o terţă persoană o (re)formulare accesibilă a textului-sursă, la care terţul nu are acces direct. Activităţile comunicative de mediere care(re)procesează un text existent ocupă un loc considerabil în funcţionarea lingvistică
normală a societăţilor noastre.
Printre activităţile de mediere orală găsim, de exemplu interpretarea simultană (întruniri, conferinţe etc.), interpretarea neoficială pentru prieteni, familie, vizitatori străini, pentru vizitatori străini în propria ţară, pentru vorbitori nativi, în străinătate, în situaţii de negociere și situaţii mondene, a unor pancarte, meniuri, mici afișe etc. Printre
activităţile de mediere scrisă se numără traducerea exactă (a contractelor, textelor delege, textelor știinţifice etc., traducerea literară (romane, teatru, poezie, librete etc.),
rezumatul esenţialului (articole de ziare și reviste etc.) în L2 sau între L1 și L2, reformularea (texte specializate pentru nespecialiști etc.).
Strategiile de mediere reflectă modalităţile de a se descurca cu resurse limitate pentru a prelucra informaţia și a găsi un sens echivalent. Procedura poate antrena o planificare pentru a se organiza și a profita la maximum de resurse: dezvoltarea cunoașterii
anterioare, localizarea suporturilor, pregătirea unui glosar, dar și pentru a examina modul de abordare a sarcinii de executat (luarea în considerare a nevoilor interlocutorilor;
selecţia lungimii unităţii ce trebuie interpretată).
Pentru a include elemente de mediere în procesul de predare-învățare-evaluare,autorii de manuale și profesorii de limbi străine vor crea cel puțin patru tipuri de situații
diferite în cadrul cărora elevul:150• primește un text și produce un text conex pentru a fi primit de o altă persoană
care nu are acces la primul text;• acționează ca un intermediar într-o interacțiune față în față între doi interlocutori care nu se înțeleg reciproc pentru că nu vorbesc aceeași limbă;• interpretează un fenomen cultural în raport cu o altă cultură;• participă la o conversație sau discuție care implică mai multe limbi, explorânduși repertoriul plurilingual și pluricultural.
Exemple de activități care au la bază medierea:• relatarea, orală sau scrisă, a informațiilor cheie dintr-un text;• explicarea, în formă orală sau scrisă, a informației prezentate în diagrame, grafice, tabele;• redarea orală sau scrisă a unui text scris;• luarea de notițe în timpul unor prelegeri, seminare, întruniri;• expunerea personală vizavi de texte creative și literare;• reflectarea a supra mesajelor din texte creative, literare și nonliterare;• facilitarea colaborării în cadrul unui grup pentru a ajunge la consens;• facilitarea interacțiunii dintre membrii unui grup;• stabilirea unei atmosfere pozitive de colaborare și înțelegere reciprocă;• facilitarea în cadrul unor situații nonformale cu prieteni și colegi;• explicarea unui concept nou;
• adaptarea repertoriului lingvistic la situații noi;
• interacțiunea în mediul on-line;• interacțiunea plurilingvistică și interculturală.
Exemplu: Atunci când un elev primește în ospeție un elev deaceeași vârstă din altă țară, acesta este pus în situația de a parafrazaenunțurile emise de părinți, în cazul în care părinții nu vorbesc limba străină a oaspetelui. Vice versa, elevul va explica părinților cele
spuse de elevul străin, va transpune oral cerințele sau comentariile
acestuia, de regulă într-o formă mai simplă, recurgând la parafrazare și rezumare. În acest caz nu avem de a face cu un exercițiu detraducere, întrucât nivelul de cunoaștere a celor două limbi: limba
maternă, a elevului, și limba străină vorbită de oaspete, nu este laacelași nivel.
Exemplu de sarcină care include activități de mediere
Sunteți membru al echipei Radio Tineret Moldova. Temaemisiunii de astăzi este muzica pentru adolescenți în limba engleză.
Selectați 2 dintre cele mai populare cântece în engleză și faceți
un sumar scurt al mesajului versurilor (maximum 100 de cuvinte),
acompaniat de informații succinte despre interpret (maximum 100
de cuvinte). Aveți la dispoziție doar 2 minute pentru a prezenta
informația ascultătorilor Radio Tineret Moldova.

151

BIBLIOWEBOGRAFIE
1. A cura degli Enti certificatori dell’italiano L2 https://www.unistrapg.it/sites/default/ files/docs/certificazioni/sillabo-4-enti-B1.pdf .
2. Afanas A. Metodologia dezvoltării competenţei de comunicare a elevilor în limbastrăină. Monografie. Chişinău: Print Caro, 2013. 174 p. ISBN 978-9975-56-117-4.
3. Akker J., Fasoglio D., Mulder H., A curriculum perspective on plurilingual education(2008).
4. Ambroso, S., & Bonvino E.. Livelli diversi di competenza nella gestione dell’italiano
L2. Ipotesi dall’analisi di un corpus. In M. Voghera (A cura di). Testi e Linguaggi, 2.
Roma: Carocci Editore (p. 37-65), (2008) www.parlaritaliano.it.
5. Beacco J-C., Byram M., Cavalli, M., Coste, D., Cuenat M. E., , Goullier F., PanthierJ., Guide for the Development and Implementation of Curricula for Plurilingual andIntercultural Education, ISBN 978-92-871-8234-02016 (2016).
6. Beacco J.-C., Lepage, S., Niveau A 2 pour le français. Un Référentiel. Division des Politiques linguistiques, Strasbourg. Référentiels pour les langues nationales et régionales. Les Editions Didier (2008).
7. Beacco, J-C., De Ferrari, M., Lhote, G. & Tagliante, C. (2006) Niveau A1.1 pour lefrançaiS/référentiel DILF livre. Paris: Didier.
8. Beacco, J-C., Porquier, R. and Bouquet, S. (2004) Niveau B2 pour le français : Unréferentiel. Paris: Didier.
9. Billina, A., Reimann, M. Deutsch als Fremdsprache. Übungsgrammatik für die
Grundstufe. Hueber Verlag, Ismaning (2012).
10. Bucur N. F. Curriculum de limba engleză. Evoluție și particularități. Presa Universitară Clujeană (2015).
11. Cambridge Assessment Scales for Speaking. Cambridge Common Scale for Writing:Overall Writing Scales: Handbooks for Teachers (2016).
12. Candelier, M., Camilleri-Grima, A., Castellotti,V., de Pietro, J.-F., Lörincz, I., Meißner,F.-J., Schröder-Sura, A., Noguerol, A. & Molinié, M. Le CARAP - Un Cadre de Référence pour les Approches plurielles des langues et des cultures – Compétences et ressources. Strasbourg : Conseil de l’Europe.: http://carap.ecml.at/ (2012).
13. Candelier, M. & Schröder-Sura, A. «Les approches plurielles et le CARAP : origines,évolutions, perspectives». In Pietro, J.-F. & Gerber, B. (dir.), Les approches plurielles
des langues et des cultures, Babylonia, vol. 2 (2015).
14. Centro Virtual Cervantes. Gramática. Inventario B1-B2. Sursa: https://cvc.cervantes.es/ensenanza/biblioteca_ele/plan_curricular/niveles/02_gramatica_inventario_b1-b2.htm
15. Conseil de l’Europe. Cadre européen commun de référence pour les langues:
apprendre, enseigner, évaluer. Volume complémentaire avec de nouveaux descripteurs (2018). Sursa: https://rm.coe.int/cecr-volume-complementaire-avec-de-nouveaux-descripteurs/16807875d5

15216. Council of Europe. Common European Framework of Reference for Languages:
Learning, Teaching, Assessment. Companion volume with new descriptors (2018).
Sursa: https://rm.coe.int/cefr-companion-volume-with-new-descriptors-2018/
1680787989.
17. Crudu, V. (coord. gen.), Guţu, VL. (coord. şt.), Achiri, I., Guţu, I. et    alții.            (2020) Curriculum de bază. Sistem de competențe pentru învățământul general.
MECC, UNICEF Moldova. Chișinău, CEP USM.
18. Dahmen, Ch. Zwischendurch mal Landeskunde. A2 – B1. Hueber Verlag, Ismaning(2012).
19. Dardano, M., Trifone, P. Grammatica italiana: con nozioni di linguistica. Zanichelli,
Bologna (2002).
20. De Mauro, T., Mancini, F., Vedovelli, M., & Voghera, M. Lessico di frequenza
dell’italiano parlato. Milano, Roma: Etas-Fondazione IBM (1993).
21. Dollez, C., Pons, S. Alter ego 3, B1. Méthode de français. Hachette Livre (2013).
22. Gallon, F., Himber, C., Reboul, A., Adomania 3, A2 Méthode de français. Hachette
Livre (2017).
23. Georgiakaki, M., Seuthe, Ch., Schümann, A. Beste Freunde A2.1. Deutsch für Jugendliche. Kursbuch, Arbeitsbuch. Hueber Verlag, München (2015).
24. Georgiakaki, M., Graf-Riemann, E., Schümann, A., Seuthe, Ch. Beste Freunde A2.2.
Deutsch für Jugendliche. Kursbuch, Arbeitsbuch. Hueber Verlag, München (2015).
25. Gottstein-Schramm, B., Kalender, S., Specht, F. Grammatik – ganz klar. Übungsgrammatik A1 – B1. Hueber Verlag, München (2011).
26. Empfehlungen zur Ausarbeitung nationaler curricula fUr die Sekundakstufe 1. Deutch als Fermdsprache. Ergebnisse eines Kollogviums. Balton (1995).
27. Italiano. Guida practica al parlare e scriver correttamente. A cura di Aldo Gabrielle.
Milano, (1986).
28. Jin, F., Rohrmann, L., Rizou, G. Tipptopp. A2.1. Prior, Copyright Cornelsen Schulverlage GmbH, Berlin (2012).
29. Jin, F., Rohrmann, L., Rizou, G. Tipptopp. A2.2. Prior, Copyright Cornelsen Schulverlage GmbH, Berlin (2011).
30. Lenz P., Berthele R., La valutazione delle competenze plurilingui e interculturali(2010).
31. Lenz, P. and Schneider, G. (2004). A bank of descriptors for self-assessment in European Language. www.coe.int/portfolio.
32. North, B., Piccardo, E. (2016). Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching, Assessment. Developing illustrative descriptors of aspects of mediation for the CEFR.
33. North, B., Piccardo, E. (2016). Cadre Européen Commun de Référence pour les Langues: apprendre, enseigner, évaluer. Elaborer des descripteurs pour illustrer les aspects de la médiation pour le CECR.

153

34. Nunan, D. Teaching English to Speakers of other Languages. Routledge (2015).
35. Parrot, M. Grammar for English Language Teachers. Cambridge University Press(2000).
36. Regan V., Howard M., & Lemée I. The Acquisition of Sociolinguistic Competence in a
Study Abroad Context. Bristol, UK: Multilingual Matters (2009).
37. Richards Jack C. Curriculum Development in Language Teaching. Cambridge, UK:
Cambridge University (2001).
38. Roach P. English Phonetics and Phonology. Cambridge University Press (2009).
39. Servicio Lingüístico de la Universitat Oberta de Catalunya. Guía práctica de español(2016)
40. Schmitt, D., Lehr-und Obungsbuch der deutchen. Grammatik. Munchen (1995).
41. Schneider G., North B., Flügel. Ch. & Koch L., Europäisches Sprachenportfolio – Portfolio européen des langues – Portfolio europeo delle lingue – European Language
Portfolio, Schweizer Version, Bern, EDK (1999).
42. Schneider, G., North, B. and Koch, L. (2000). A European Language Portfolio, Berne:
Berner Lehrmittel und Medienverlag.
43. Scrivener, J.(2005): Learning teaching, Macmillan Publishers Limited, UK.
44. Stages of Attainment Scale. Oxford: English Language Development Unit, Oxford
University Press.
45. The Common European Framework of Reference for Languages Companion Volume, the Council of Europe, Strasbourg (2018). https://rm.coe.int/cefr-companionvolume-with-new-descriptors-2018/1680787989.
46. The European Portfolio for Student Teachers of Languages, EPOSTL. European Profiling Grid, EPG-Project. www.epg-project.eu.
47. The Commonwealth of Massachusetts Department of Education. Massachussets
Foreign Languages Curriculum Framework. Malde (1999).
48. Thornbury S. Beyond the Sentence: Introducing Discourse Analysis. Macmillan(2005).
49. Vizental A., Metodica predării limbii engleze, Editura Polirom, Iaşi, (2008).
50. Volume Complémentaire du Cadre Européen Commun de Référence pour les Langues, the Council of Europe, Strasbourg (2018). https://rm.coe.int/cecr-volumecomplementaire-avec-de-nouveaux-descripteurs/16807875d5.
51. ¡A debate! Estrategias comunicativas para la interacción oral. Edelsa (2013).

154

ANEXE
Glosar al produselor de învățare recomandateBandă desenată

mijloc de comunicare pe cale grafică, alcătuit cu ajutorul imaginilor și, adeseori, a cuvintelor, în scopul de a ilustra un fir narativ



Colaj



Hartă conceptuală



Infografic

Jurnal de lectură

compoziție pe hârtie care implica procesul de lipire și asamblare a unei varietăți de materiale cum ar fi decupaje din reviste,țesături, panglici, obiecte mici, etc., acompaniate de cuvinte, fraze,
propoziții sau texte descriptive
modalitate de organizare logica și reprezentare grafică și vizuală
a informațiilor, evidențiind relațiile dintre diverse concepte și idei
care poate fi creată de mână sau folosind o aplicație software
colecție organizată de imagini, grafice, simboluri și text care oferă
o descriere succintă, clară și rapidă a unui concept sau a unei tem
colecție personală de notițe, gânduri şi impresii provocate de lectura unui text sau a unei cărți



Jurnal de învățare



LapbookPortofoliu

Produs digitalProiectScrapbookStudiu de cazcolecție de însemnări, observații, gânduri și alte materiale relevante adunate într-o perioadă de studiu cu scopul de a îmbunătăți
învățarea prin procesul de scriere și reflectare asupra celor studiate
colecție de pagini organizate sub forma unei cărți sau a unui portofoliu care are ca scop prezentarea detaliată a unei teme cu ajutorul
imaginilor, frazelor scurte, cuvintelor cheie, simbolurilor grafice șidesenelor executate de autor sau colectate din diverse surse
colecție sistematică de lucrări selectate deliberat care ilustrează înce măsură un elev a atins un set de rezultate specifice și care reflectă prestaţia, performanţele, competenţele teoretice, practiceși progresul şcolar/academic al acestuia
lucrare creată de elev/cadru didactic prin intermediul tehnologiilor
informaționale moderne în procesul de învățare-predare-evaluare
lucrare realizată ca rezultat al unei acţiuni sau serie de acțiuni individuale sau în grup în scopul de a îndeplini un obiectiv cu caracter
didactic, care presupune transferul de cunoştinţe și capacităţi, facilitarea abordărilor interdisciplinare, consolidarea abilităţilor sociale și dezvoltarea competențelor lingvistice ale elevului
colecție de fotografii, desene și decupaje însoțite de explicații
scurte și comentarii personale organizate sub forma unei cărți, aunui album sau a unui jurnal
rezultatul confruntării directe a elevului cu o situație din viața reală, autentică, reprezentativă pentru un set de situații și evenimente problematice care permit testarea gradului de operaționalitate
a cunoștințelor însușite și a competențelor formate în procesul depredare-învățare-evaluare.

155156