MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAINSTITUTUL DE ŞTIINŢE ALE EDUCAŢIEICURRICULUM PENTRU DISCIPLINA OPŢIONALĂARTA COMPORTAMENTULUI MORAL
Clasele a V-a – a IX-aChişinău, 2017

Aprobat în cadrul şedinţei Consiliului Naţional pentru Curriculum al Ministerului
Educaţiei, proces-verbal nr. 14 din 06.07.2017; prin ordinul Ministerului Educaţiei nr. 671
din 01 august 2017.
Aprobat în cadrul Consiliului Ştiinţifico-Didactic al Institutului de Ştiinţe ale Educaţiei.
Curriculumul a fost elaborat în cadrul proiectului instituţional de cercetare: 15.817.06.17A
Elaborarea mecanismelor şi metodologiilor pedagogice de conjugare a parteneriatului şcoalăfamilie-comunitate pentru asigurarea coeziunii sociale şi oferirea unei educaţii de calitate,realizat la Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei

Autori:Rodica Solovei, dr. în istorie, conf. cercet., Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.
Sergiu Boldirescu, doctorand, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.

Recenzenţi:Nina Petrovschi, dr. habilitat în pedagogie, conf. univ., Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.
Octavian Moşin, dr. în istorie, conf. univ., Universitatea de Stat din Moldova.

2

Cuprins:
Preliminarii
4
I.
Concepţia didactică a disciplinei opţionale
5II.
Competenţe-cheie /transversale
6
III.
Competenţe transdisciplinare pentru treapta gimnazială de învăţământ
6
IV.
Competenţele specifice şi sub-competenţele disciplinei opţionale
7
V.
Repartizarea conţinutului pe unităţi de învăţare şi de timp
7
VI.
Competenţe specifice, sub-competenţe, conţinuturi, activităţi de învăţare
şi de evaluare
8VII. Sugestii metodologice
12
Referinţe bibliografice15

3

PRELIMINARII
Codul Educaţiei din Republica Moldova stipulează că politica educaţională a statului trebuie să
asigure formarea conştiinţei şi a identităţii naţionale, promovarea valorilor general- umane şi aaspiraţiilor de integrare europeană ale societăţii [1].
În această perspectivă, educarea la elevi a unui comportament care să corespundă normelor
morale, este în deplină concordanţă cu nevoia de formare a unei personalităţi integrale, promotoare devalori, capabile să se integreze eficient în viaţa comunităţii.
Criza de valori, promovarea pseudovalorilor pe plan social, lasă oarecum în umbră dezvoltarea
unor calităţi umane precum: respectul faţă de sine şi faţă de ceilalţi, asumarea consecinţelor propriilor
fapte, autodisciplina, conştiinţa civică, consimţirea compromisului, solidaritatea şi loialitatea faţă deprincipiile şi normele morale etc. În acest context, disciplina opţională Arta comportamentului moral va
avea un rol important în soluţionarea problemelor sus menţionate.
Prezentul

curriculum

constituie

documentul

normativaldisciplineiopţionale

Arta

comportamentului moral pentru elevii cu vârsta între 11-13 ani (clasele a V-a – a VII-a) şi 14-15 ani(clasele a VIII-a – a IX-a).
Actualitatea disciplinei este determinată inclusiv de Recomandarea Parlamentului European şi aConsiliului Uniunii Europene privind competenţele-cheie din perspectiva învăţării pe parcursul întregiivieţi, care conturează un „profil de formare europeană” pentru absolvenţi structurat pe opt domenii decompetenţe-cheie [17]. Din această perspectivă, disciplina opţională Arta comportamentului moral, prin
finalităţile proiectate, contribuie la formarea competenţelor stabilite de Comisia Europeană, cuprecădere a celor care vizează domeniile: a învăţa să înveţi, competenţe interpersonale, interculturale,sociale şi civice şi „sensibilitate la cultură”.
Disciplina opţională Arta comportamentului moral va contribui la formarea cetăţeanului
responsabil, manierat şi sensibil la problemele personale si ale comunităţii. Elevilor le vor fi aduse lacunoştinţă conceptele de fiinţă morală, demnitate, toleranţă, trăsături şi comportamente morale etc.
Disciplina opţională Arta comportamentului moral este parte componentă a ariei curriculare
Educaţie socioumanistică şi i se alocă 1 oră pe săptămână.
Disciplina opţională Arta comportamentului moral are următoarele funcţii:reprezintă actul normativ al procesului de predare- învăţare-evaluare la disciplina Arta
comportamentului moral;
orientează procesul educaţional spre formare de competenţe la elevi;
asigură repere privind proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului ed ucaţional;
reprezintă baza elaborării strategiei de evaluare la disciplina Arta comportamentului moral;
asigură

fundamentul privindelaborarea diverselor

metodologice, a probelor de evaluare.
4materiale didactice,aghidurilor

Prezentul curriculum se adresează cadrelor didactice care se vor angaja în predarea disciplinei
respective, autorilor de manuale, de ghiduri metodologice şi alte auxiliare didactice, factorilor dedecizie, părinţilor, dar şi profesorilor care predau alte discipline şcolare.

Statutul
disciplinei

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Aria curriculară
Clasa
Nr. de unităţi
de învăţare

Disciplină
opţională

Educaţie socioumanistică

V-VII

3

VIII - IX

3

Nr. de ore
pe an
35 – cl. V
35 – cl. VI
35 – cl. VII
35 – cl. VIII
34 – cl. IX

I. CONCEPŢIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI OPŢIONALE
ARTA COMPORTAMENTULUI MORAL
Scopul disciplinei opţionale Arta comportamentului moral rezidă în formarea personalităţii
elevului prin integrarea în propriul sistem de atitudini şi norme comportamentale a valorilor morale.
La elaborarea curriculumului s-au luat în considerare următoarele aspecte ale instruirii şi
educaţiei:compatibilizarea curriculumului Arta comportamentului moral cu profilul european de formare atinerilor prin sistemul de competenţe-cheie;
racordarea curriculumului la cerinţele Planului-cadru;
aplicarea proiectării curriculare centrată pe formarea de competenţe;valorificarea principiului inter-/transdisciplinarităţii;recomandarea unor strategii de predare- învăţare-evaluare care să contribuie la realizarea unuidemers didactic centrat pe achiziţie de cunoştinţe, exersare de capacităţi şi manifestare deatitudini şi comportamente corespunzătoare valorilor morale.
Activităţile realizate în cadrul orelor vor fi suplimentate cu activităţi formativ-educative
extraşcolare.
Curriculumul Arta comportamentului moral se bazează pe principiile didacticii generale:
principiul axiologic;
principiul învăţării centrate pe elev;
principiul coerenţei intra- şi interdisciplinare, intra- şi intercurriculare;
principiul accesibilităţii;principiul învăţării prin acţiune;
principiul creării unui mediu de susţinere pentru elev;
principiul participării conştiente şi active;
5

principiul respectării autonomiei şi libertăţii individuale.
Prin curriculumul Arta comportamentului moral se vor dezvolta la elevi următoarele valori şi
atitudini:-

cultivarea spiritului critic faţă de comportamentul propriu şi cel al semenilor, faţă de fapte şivalori, faţă de bine şi rău;-respectul faţă de sine şi faţă de ceilalţi;-conştientizarea rolului bunelor maniere în viaţa personală şi a comunităţii;-însuşirea şi respectarea regulilor de conduită acasă, la şcoală şi în societate;-asumarea regulilor şi normelor de etică în comunicarea orală şi scrisă;-solidaritatea şi loialitatea faţă de principiile şi normele morale.
II. COMPETENŢE-CHEIE / TRANSVERSALE
Competenţe de comunicare în limba română;Competenţe de comunicare în limba maternă;Competenţe de comunicare în limbi străine;Competenţe în matematică, ştiinţe şi tehnologie;
Competenţe digitale;
Competenţa de a învăţa să înveţi;Competenţe sociale şi civice;
Competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă;Competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale.

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.

III. COMPETENŢE TRANSDISCIPLINAREPENTRU TREAPTA GIMNAZIALĂ DE ÎNVĂŢĂMÂNT
1.

Competenţa de realizare a unor contacte comunicative constructive în limba română atât pecale orală, cât şi în scris.

2.

Competenţa de utilizare adecvată în limba maternă a terminologiei specifice disciplinelor deînvăţământ studiate la treapta gimnazială.

3.

Competenţe de a comunica în limbi străine în situaţii cunoscute, modelate.

4.

Competenţe de a dobândi şi a aplica cunoştinţe de bază din domeniul Matematică, Ştiinţe şi
Tehnologie în rezolvarea unor probleme şi situaţii din cotidian.

5.

Competenţe de a crea documente şi a utiliza serviciile electronice de bază în comunicare şi
dobândirea informaţiilor, inclusiv reţeaua Internet.

6.

Competenţa de planificare şi organizare a propriei învăţări atât individual, cât şi în grup.

7.

Competenţe de a lucra în echipă, de a preveni şi rezolva situaţiile de conflict.

8.

Competenţe de a accepta şi a respecta valorile fundamentale ale democraţiei, practicile
democratice şi drepturile omului.

9.

Competenţe de a se comporta în situaţii cotidiene în baza normelor şi valorilor moralspirituale.
610.

Competenţe de a se orienta în domeniile profesionale din economie şi viaţa socială în vederea
selectării viitoarei profesii.

11.

Competenţe de receptare a culturii naţionale şi a culturilor europene.

12.

Competenţe de a aprecia diversitatea culturală a lumii şi de a fi tolerant faţă de valorile
culturale ale altor etnii.
IV. COMPETENŢELE SPECIFICE ŞI SUB-COMPETENŢELEDISCIPLINEI OPŢIONALE ARTA COMPORTAMENTULUI MORAL
Clasele a V-a – a VII-a

CS1. Manifestarea respectului faţă de familie.
1.1. Caracterizarea familiei şi a rolului acesteia în creşterea şi dezvoltarea personală.
1.2. Exersarea unor reguli de conduită corectă în cadrul familiei.
CS2. Respectarea normelor de comportament moral în diverse situaţii din cotidian.
2.1. Analiza surselor de documentare privind normele de comportament moral.
2.2. Prezentarea unor modele de comportament moral.
2.3. Exersarea unor reguli de conduită manierată în diverse situaţii din cotidian.
CS3. Respectarea normelor de exprimare în organizarea comunicării verbale şi scrise.
3.1. Aplicarea celor mai potrivite modalităţi de exprimare verbală.
3.2. Exersarea, în baza normelor lingvistice, a unor forme de comunicare scrisa.
Clasele a VIII-a – a IX-a
CS1. Integrarea în propriul sistem de valori şi atitudini a modelelor de comportament moral.
1.1. Valorificarea resurselor de învăţare cu privire la educarea comportamentului moral.
1.2. Analiza unor modele de comportament moral.
1.3. Proiectarea modelului unei persoane care demonstrează un comportament moral.
CS2. Valorizarea în cotidian a normelor de comportament moral.
2.1. Manifestarea prin propriul comportament a stimei şi dragostei faţă de familie.
2.2. Exersarea normelor de comportament moral în diferite situaţii de viaţă.
CS3. Exersarea demersurilor de comunicare constructivă.
3.1. Aplicarea unor modalităţi de comunicare orală în corespundere cu normele morale.
3.2. Exersarea modelelor de comunicare scrisă.
V. REPARTIZAREA CONŢINUTULUI PE UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ŞI DE TIMP
Clasele a V-a – a VII-a
Nr.
1.
2.

Unitatea de învăţare
Introducere
Universul familiei
Bunele maniere

Nr. de ore
1
10
12
7

3.

Cum vorbim, cum scriem
Total

12
35 ore(în fiecareclasă)
Clasele a VIII-a – a IX-a

1.

Unitatea de învăţare
Introducere
Valorile fundamentale – baza comportamentului moral

2.

Comportamentul moral - cartea mea de vizita

3.

Cultura comunicării orale si scrise
Total

Nr.

Nr. de ore
1
10
12
11/12
35 ore – clasa
a VIII-a;
34 ore – clasa
a IX-aVI. COMPETENŢE SPECIFICE, SUB-COMPETENŢE,CONŢINUTURI, ACTIVITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ŞI EVALUARE
Clasele a V-a – a VII-a
CS

Subcompetenţe
CS1 1.1

CS1 1.1–1.2

Unitatea de învăţare

Nr.
de
ore
1

Introduce reUnitatea de învăţare nr. 1.
Universul familiei- Patria începe de la casa părintească.
- Familia – locul de păstrare şi perpetuare
a valorilor morale.
- Părinţii – principalele modele decomportament ale copiilor.
- Normele morale de comportament seînvaţă în familie.
- Politeţea şi eleganţa în familie.
- Simţul datoriei pentru familie.
- Studiu de caz: Familia mea/ o familie
din comunitate – model demn de urmat
pentru mine.

10

Unitatea de învăţare nr. 2.
Bunele maniere

128Activităţi de învăţare–evaluare
recomandate- Conversaţie euristică;- Studiu de caz.

-Discuţie dirijată:„Universul
valoric al familiei”;-Vizionarea filmelor tematice;-Exerciţii de elaborare a unor
regului de comportament înfamilie;-Masă rotundă: „Familia mea –cetatea mea”;-Exerciţii de autoevaluare a
propriului comportament;-Joc de rol pentru simularea unor
situaţii de comportament înfamilie;-Studiu de caz;-Expoziţie foto: „Suntem ofamilie unită”;-Întâlniri cu persoane-resursă;-Portofoliu tematic.

CS2 2.1–2.3

CS3 3.1–3.2-Exerciţii de analiză a surselor
tematice;-Studiu de caz;-Joc de rol pentru exersarea unor
norme de comportament moral;-Exerciţii de proiectare a unor
posibile comportamente în situaţii
din cotidian;-Discuţii în grup despre bunele
maniere;-Acţiuni comunitare;- Vizitarea unor instituţii decultură;-Vizionarea secvenţelor de filme
tematice;-Exerciţii de autoevaluare a
propriului comportament;-Completarea fişei de observare;-Portofoliu tematic.

- Ce sunt bunele maniere?
- Istoria bunelor maniere.
- Codul bunelor maniere – de ce trebuiesă ne comportăm frumos?
- Modele de comportament moral.
- Reguli de comportament manierat laşcoală.
- Manifestarea unui comportament corectîn instituţiile de cultură (teatru, muzeu,
biserică etc.).
- Regulile de politeţe în cazul salutului.
- Aplicarea normelor de bună-cuviinţă în
timpul meselor de acasă şi în vizită.
- Comportamentul civilizat în timpulcălătoriilor.
- Comportamentul civilizat pe stradă.
- Modul de a oferi cadouri.
- Punctualitatea – semn de respect şi
seriozitate.
- Studiu de caz: Modelul unui elev
manierat.
Unitatea de învăţare nr. 3.
Cum vorbim, cum scriem- Reguli de comunicare orală.
- Formule de adresare valabile în
comunicarea verbală.
- Arta conversaţiei în familie şi cu
prietenii.
- Comunicare prin telefon.
- Formule de adresare valabile în
comunicarea scrisă.
- Comunicare scrisă (biletul, scrisoarea
oficială/cererea,
mesajele,
e- mail,telegrama, felicitările).
- Studiu de caz: Modele de comunicareorală şi în scris.

12

Total

35
ore
9

-Exerciţii de elaborare a unor
reguli de comunicare orala;-Discutii în baza unor imagini;-Joc de rol cu prezentarea unor
situaţii de comunicare verbală;-Exerciţii de autoevaluare a
propriului comportament;-Exerciţii de analiză şi comentare
a unor modele de comunicareorală şi scrisă;-Exerciţii de aplicare a tehnicilor
de comunicare eficientă;-Vizionarea secvenţelor video
tematice;-Studiu de caz;-Exerciţii de elaborare a unor
mesaje scrise;-Discuţie dirijată:”Ceea ce scrii
demonstrează cât de inteligent
eşti”;-Exerciţii de analiză a unor
texte;-Portofoliu tematic.

Clasele a VIII-a – a IX-a
CS

Subcompetenţe
CS1 1.2

CS1 1.1–1.3

CS2 2.1–2.2

Unitatea de învăţare

Nr.
de
ore
1

Introduce reUnitatea de învăţare nr. 1.
Valorile fundame ntale – baza
comportamentului moral- Universul valoric al persoanei.
- Trăsăturile morale ale persoanei.
- Modele de comportament moral
demne de urmat.
- Acţiuni şi fapte de manifestare avalorilor morale.
- Responsabilitatea
este
semnuladevăratei maturităţi.
- Moralitatea creştină. Persoana cuconştiinţa moral-creştină.
- Drepturi şi responsabilităţi moraleşi juridice.
- Conduita amorală şi legea.

12Unitatea de învăţare nr. 2.
Comportame ntul moral – cartea
mea de vizită
- Familia – locul unde învăţăm a iubi.
- Valorile familiale – credinţa,dragostea,
respectul,
prietenia,
comunicarea, munca etc.
- Normele morale şi etice decomportament în familie.
- Repere pentru un comportament
moral în societate.
- Bunele maniere la şcoală.
- Cum ne comportăm în instituţiile
publice (teatru, cinema, biserică
etc.).
- Codul bunelor maniere în mediu.
- Aspectul vestimentar: între modă şi
decenţă.
- Credinţa
şi
comportamentul
persoanei.

1010Activităţi de învăţare–evaluare
recomandate-Discuţie dirijată
-Studiu de caz;-Discuţii dirijate;-Vizionarea filmelor tematice;-Exerciţii de elaborare a unor
reguli de comportament acasă şi în
comunitate;-Discuţie dirijată:”Frumosul este
mai măreţ decât Binele. Frumosul
include Binele în el”;
-Exerciţii de autoevaluare a
propriului comportament;-Masă rotundă:”Iisus Hristos –Învăţătorul lumii”;-Exerciţii de elaborare a portretului
moral al persoanei;-Joc de rol;-Studiu de caz: „Oameni şi
destine”;-Expoziţie foto;-Întâlniri cu persoane-resursă;-Portofoliu tematic.

-Exerciţii de analiză a surselor
tematice;-Studiu de caz;-Joc de rol;-Exerciţii de elaborare a blazonuluifamiliei;-Exerciţii de proiectare a unor
posibile comportamente în situaţii
din cotidian;-Discuţie dirijată:”Laudă
ospitalitatea altora, dar deschide şitu uşa casei tale”;-Vizitarea unor instituţii de cultură;-Acţiuni comunitare;-Vizionarea secvenţelor de filme
tematice;-Discuţii în grup despre bunele
maniere;-Exerciţii de autoevaluare apropriului comportament;-Masă rotundă: „Tinerii şi moda”;-Completarea fişei de observare;-Portofoliu tematic.

CS3 3.1–3.2

Unitatea de învăţare nr. 3.
12/11
Cultura comunicării orale si scrise- Limba literară – indicator al-Exerciţii de autoevaluare a unor
nivelului de cultură.
produse scrise;- Respectul în comunicare.
-Exersarea modalităţilor de- Arta conversaţiei în public.
transmitere asertivă a mesajelor;- Poziţia corpului transmite mesaje.
-Comentarea unor imagini- Comunicarea mediată tehnologic.
tematice;- Ascultarea – condiţie a unei-Vizionarea secvenţelor video;
comunicări eficiente.
-Exerciţii de elaborare a unor
- Formularea corectă a rugăminţilor.
reguli de comunicare orală şi- Exprimarea
aprecierii
înscrisă;comunicarea nonviolentă.
-Exerciţii de autoevaluare a- Eticheta
şi bunele
maniere:propriului comportament;
conversaţia la telefon.
-Exerciţii de analiză şi comentare a- Comunicare şi conflict. Rezolvarea
unor modele de comunicare orală şi
conflictelor prin negociere.
scrisă;- Cerinţe pentru o comunicare scrisă
-Studiu de caz;eficientă.
-Exerciţii de elaborare a unor
- Codulbunelormaniereîn
mesaje scrise cu respectarea
comunicarea prin e- mail şi alte
normelor lingvistice;reţele de socializare.
-Exersarea unor modalităţi corectede comunicare prin reţelele desocializare;-Portofoliu tematic.
Total
35/34
ore

11

VII. SUGESTII METODOLOGICE
Prezentul curriculum reprezintă un instrument de lucru adresat cadrelor didactice care vor preda
disciplina opţională Arta comportamentului moral. Curriculumul presupune o racordare optimă atehnologiilor didactice la metodologia formării-dezvoltării-evaluării competenţelor specifice disciplinei.
Astfel, profesorii vor implementa demersul didactic în scopul stabilirii unor conexiuni între a învăţa săştii, a învăţa să faci, a învăţa să fii, a învăţa să trăieşti împreună cu alţii, un accent deosebit urmând a fi
pus pe formarea de valori, atitudini şi comportamente. Pentru aplicarea reuşită a metodologiei dateprofesorii vor ghida activitatea elevilor astfel încât aceştia să parcurgă traseul de la informare la acţiune,adică la manifestarea de comportamente corespunzătoare normelor morale.
Profesorul va aplica în cadrul orelor metodele prin care elevii vor dobândi în special cunoştinţe
funcţionale, prin intermediul cărora acestora li se vor propune sarcini de lucru în vederea dezvoltării
unor capacităţi şi formării de valori şi atitudini morale. Metodologia formării-dezvoltării-evaluării
competenţelor prevede obligatoriu identificarea/crearea unor situaţii de integrare, a unor situaţiiproblemă legate de cotidian (autentice), pe care elevul le rezolvă, mobilizându-şi resursele interne, adică
cunoştinţele, capacităţile şi atitudinile achiziţionate şi exersate la ore. Prin urmare, profesorul va aveagrijă să creeze elevului oportunităţi ca ceea ce învăţă la ore să aplice în viaţa de zi cu zi, sub forma unor
comportamente constructive, care au la bază un sistem de valori şi atitudini morale.
Pentru aplicarea eficientă la ore a metodologiei formării-dezvoltării-evaluării de competenţe,profesorul poate utiliza cadrul de învăţare ERRE: Evocare, Realizarea sensului, Reflecţie, Extindere.
La etapa de Evocare profesorul va aplica metode pentru a identifica nivelul de cunoaştere şiînţelegere de către elevi a ceea ce vor urma să înveţe la oră, dar şi pentru a stabili nevoile, interesele
acestora raportate la tema nouă. La această etapă, aşadar, este pusă în valoare experienţa elevului,cunoştinţele lui anterioare, care vor reprezenta o punte de trecere la tema nouă. Este foarte important ca
la această etapă profesorul să capteze atenţia elevilor, să le trezească inte resul, motivaţia pentru
subiectul lecţiei.
Realizarea sensului reprezintă etapa lecţiei ce vizează lucrul cu informaţia nouă. Însă doartransmiterea, explicarea informaţiei noi nu asigură pe deplin înţelegerea ei de către elev. În acest sens
este important ca profesorul să menţină implicarea elevilor în activitatea de învăţare prin formulare desarcini care ar facilita contactul cu informaţia nouă şi procesarea acesteia. Elevii vor fi solicitaţi să
studieze diverse surse, să demonstreze ascultare activă, să descrie, să interpreteze, să comenteze, săanalizeze materialul nou.
A treia etapă a cadrului – Reflecţia – este una foarte importantă, dat fiind că la această etapă are
loc consolidarea, generalizarea celor învăţate, formarea de atitudini ce vor condiţiona ulteriormanifestarea de comportamente. Prin realizarea sarcinilor propuse, elevii vor învăţa să ia decizii, săaprecieze, să rezolve situaţii-problemă, studii de caz etc. În aşa mod elevii îşi vor restructura schemelecognitive iniţiale şi vor înţelege că tema studiată este valoroasă şi utilă.
12

Este important ca tehnologia didactică aplicată la ore să vizeze în linii mari metode active şiinteractive, precum: cubul, valorificarea resurselor comunităţii, algoritmizarea, studiul de caz, turul
galeriei, poster, problematizarea, arborele ideilor, argumentarea, acvariul, cercetarea în grup, asaltul deidei, discuţia dirijată, studiul de caz, ştiu- vreau să ştiu-am învăţat, gândeşte-perechi-prezintă, acrostihul,audiţia muzicală, SINELG, ciorchinele, graficul T, diagrama Venn, mozaicul, prelegerea cu elementeinteractive, explozia stelară, demonstraţia, harta povestirii, agenda cu notiţe paralele, jocul de rol,instruirea asistată la calculator, învăţarea prin descoperire, lectura ghidată etc.
Pentru etapa de Extindere profesorul va crea situaţii de integrare, astfel încât modelul
comportamental proiectat la oră să poată fi exersat de elevi în cotidian, căci doar astfel pot fi dezvoltatecompetenţe. În acest scop vor fi valorizate metodele: proiectul, expoziţia foto, prezentarea PPT,
portofoliul, interviul, proiectul de dezvoltare personală, dramatizarea, jurnalul reflexiv, discuţii de tip
panel etc.
În predarea disciplinei Arta comportamentului moral vor fi îmbinate eficient lucrul individual cu
cel frontal şi în grup. De asemenea, profesorul va valorifica eficient profilurile de inteligenţă şi stilurilede învăţare, specifice elevilor.
Pentru o evaluare eficientă este foarte important ca profesorul să pună accentul pe evaluarea
proceselor de învăţare, a competenţelor formate/dezvoltate, a produselor activităţii elevilor. În acest
scop vor fi aplicate atât metode de evaluare orală, cât şi scrisă. De asemenea va fi valorificată şi
evaluarea prin probe practice. Intenţia demersului de evaluare va viza eficientizarea modalităţilor de
educare a elevilor din perspectiva formării unui comportament moral.
Este important ca în procesul evaluării profesorul să observe, să stimuleze şi să aprecieze efortul şi
performanţele elevilor, pornind de la următoarele obiective:-

orientarea spre succes şi reducerea la minimum a posibilelor insuccese;-

stimularea interesului cognitiv şi afectiv al elevilor;-

responsabilizarea elevilor faţă de propria educaţie şi dezvoltare;-motivarea elevului pentru învăţare.
Evaluarea în cadrul disciplinei Arta comportamentului moral are o funcţie pedagogică complexă:din perspectiva cadrelor didactice, se va aprecia eficienţa activităţii profesorului şi amodificărilor operate în scopul îmbunătăţirii procesului didactic;
din perspectiva elevilor, evaluarea va avea funcţia de consolidare a performanţelor, deconştientizare a propriilor posibilităţi, de orientare socială pozitivă, de formare a unor capacităţi
şi de stimulare a motivaţiei pentru implicare activă în folosirea celor învăţate în clasă în situaţii
autentice.
Evaluarea se va realiza printr-un sistem de activităţi cu scopul de a constata unele judecăţi devaloare şi de a stimula formarea acestora la elevi, dar şi cu scopul de a aprecia cât de adecvat este
comportamentul elevilor raportat la judecata de valoare.
13În cadrul procesului de evaluare se recomandă utilizarea următoarelor metode: cubul, conversaţia
euristică, interviul, studiul de caz, comentariul pe bază de imagini, acvariul, comentariul pe bază defilm, discuţia la manej, dezbaterea etc. (evaluare orală); eseul, PRES, metoda rebusului, textul coerent,
analiza SWOT, jurnalul reflexiv etc. (evaluarea în scris), modelarea, exerciţiul practic, jocul de rol,demonstraţia etc. (evaluarea prin probe practice).
În procesul de evaluare pot fi aplicate şi alte metode alternative, precum observarea sistematică aactivităţii şi comportamentului elevului, evaluarea reciprocă, evaluare a activităţii în grup, proiectul,
portofoliul etc.
Autoevaluarea ca metodă alternativă de evaluare reprezintă un alt aspect deosebit de important în
cadrul orelor, fiindcă elevul este pus în situaţia să reflecteze, să se interogheze, să mediteze şi să seautoaprecieze, să caute răspunsuri, să-şi propună scopuri etc.

14

REFERINŢE BIBLIOGRAFICE
1. Codul Educaţiei al Republicii Moldova. În: Monitorul Oficial al Republicii Moldova 24.10.2014,
Nr. 319-324.
2. Cara A. Bunele maniere. Ediţia a II-a, revăzută şi completată. Chişinău: Editura Cartier, 2010.
3. Ciobanu F., Sfirlea L. Cum scriem – cum pronunţăm corect. Bucureşti: Editura Ştiinţifică, 1970.
4. Chirilenco S., Tăutul A., Cutasevici A. Educaţia familială. Ghid pentru diriginte. Chişinău: S.n.,(Tipografia Bons Offises „SRL”), 2005.
5. Dorogan M. Curs de elocinţă. Chişinău: Editura ARC, 1995.
6. Eberly Sh., Eberly C. Bunele maniere pentru copii în 365 de zile. Bucureşti: Editura Corint,
2012.
7. Frâncu N. Comportare civilizată în familie şi societate. Reguli de protocol. Bucureşti: Editura
Garamond,1996.
8. Frunjină I., Teşileanu A. Comunicare, negociere şi rezolvare de conflicte. Bucureşti: Editura
Mondan, 2002.
9. Garştea N., Callo T., Granaci L. Ora de dirigenţie. Ghid pentru elevi şi profesori. Chişinău:Editura Epigraf, 2011.
10. Granaci L. Sărbători, obiceiuri, tradiţii. Activităţi extracurriculare. Ghid pentru cadrele didactice.
Chişinău: Editura Epigraf, 2006.
11. Gîgă M. Cei şapte ani de acasă. Codul bunelor maniere pentru copii. Bucure şti: Editura Coresi,
2003.
12. Marinescu S., Dinescu R. Invitaţie la educaţie. Piteşti: Editura Carminis Educaţional, 2003.
13. Marinescu A. Codul bunelor maniere astăzi. Bucureşti: Humanitas, 2002.
14. Mândâcanu V. Cuvântul potrivit la locul potrivit. Chişinău: Editura Cartea Moldovenească,1987.
15. Mândâcanu V. Arta comportamentului moral. Manual pentru elevii cl. VII-XII. Chişinău: S.n.,(Baştina – Radog), 2004.
16. Mândâcanu V. Pedagogia creştin-ortodoxă. Chişinău: Editura Iulian, 2014.
17. Recomandarea 2006/962/ CE a Parlamentului European şi a Consiliului Uniunii Europene din 18
decembrie 2006 privind competenţele - cheie pentru învăţarea pe tot parcursul vieţii.
18. Rosenberg Marshall B. Comunicarea nonviolentă. Limbajul vieţii. Chişinău: Editura Epigraf,
2005.
19. Salade D. Dimensiuni ale educaţiei. Bucureşti: EDP, 1998.
20. Solovei R. Meseria de părinte. În: Didactica Pro…, 2006, nr. 2-3.
21. Preda M. Maniere şi educaţie civică (ghid practic). Bucureşti: Casa editorială Odeon, 1995.
22. Vivien G., Arne V. Secretara perfectă. Ghid practic de corespondenţă comercială şi
administrativă. Bucureşti: Editura Sigma, 1995.

15