MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUMPENTRUEDUCAŢIE TIMPURIEChişinău, 20191

373.2.091
C 95

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației,Culturii și Cercetării nr. 1699 din 15 noiembrie 2018)
COORDONATORI GENERALI:Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
Valentin CRUDU, doctor în științe pedagogice, șef Direcție Învățământ General, MECC
EXPERȚI-COORDONATORI NAȚIONALI:
Vladimir GUȚU, doctor habilitat în științe pedagogice, profesor, USM
Maria VRÂNCEANU, psiholog, consultant principal, Direcția Învățământ General,
MECC
ECHIPA DE ELABORARE:
Mihaela PAVLENCO, doctor în științe pedagogice, lector, UPS „Ion Creangă”, mun.
Chișinău
Liuba MOCANU, doctor în științe pedagogice, conferențiar, UPS „Ion Creangă”, mun.
Chișinău
Veronica CLICHICI, doctor în științe pedagogice, cercetător științific, IȘE
Stella DUMINICĂ, cercetător științific, IȘEAngela DASCAL, cercetător științific, IȘE
Cristina STRAISTARI-LUNGU, cercetător științific, IȘEEfimia MUSTEAȚĂ, metodist, grad didactic superior, IET nr. 52, mun. Chișinău
Viorica ARMAN-ROTARU, manager, grad didactic II, IET s. Tuzara, r. Călărași
CONTRIBUȚII:Valentina BODRUG-LUNGU, doctor habilitat în științe pedagogice, USM, consultantă
UN Women în egalitatea de gen
Curriculum pentru educaţie timpurie / Min. Educaţiei, Culturii şi Cercet. al Rep. Moldova ; echipa
de elab.: Maria Vrânceanu [et al.] ; coord. gen.: Angela Cutasevici, Valentin Crudu ; experţi-coord.
naţ.: Vladimir Guţu; contribuţii: Valentina Bodrug-Lungu. – Chişinău : Lyceum, 2019 (F.E.-P. "Tipografia
Centrală"). – 128 p.
Bibliogr.: p. 131-132 (52 tit. în lb. rom., rusă). – 2500 ex.
ISBN 978-9975-3285-7-9.
Redactor: Natalia Cimpac
Editura LyceumChișinău, stradela 2 Aerodromului 2, of. 7
tel/fax: +(373) 22 212636; gsm: +(373)69177975, +(373)76770175
e-mail: editura.lyceum@mail.ru
www.lyceum.md; fb.editura lyceum

ISBN 978-9975-3285-7-9.		
© Ministerul Educației, Culturii și Cercetării
						al Republicii Moldova

2

CUPRINSABREVIERIPRELIMINARII

4
5

1. CADRUL CONCEPTUAL

7

2. ADMINISTRAREA ACTIVITĂŢILOR EDUCAȚIONALE

13

3. COMPETENŢE GENERALE ALE EDUCAŢIEI TIMPURII

16

4. UNITĂȚILE DE ÎNVĂȚARE ALE DOMENIILOR DE ACTIVITATE

17

4.1. Sănătate și motricitate17

4.1.1. Educație pentru sănătate

18

4.1.2. Educație fizică

25

4.2. Eu, familia şi societatea

31

4.2.1. Dezvoltare personală

32

4.2.2. Educație pentru societate39

4.3. Limbaj și comunicare
4.3.1. Educație pentru limbaj și comunicare
4.4. Științe și tehnologii

46
47
70

4.4.1. Formarea reprezentărilor elementare matematice71

4.4.2. Educație pentru mediu

87

4.4.3. Educație digitală

96

4.5. Arte

97

4.5.1. Educație plastică

98

4.5.2. Educație muzicală

109

5. SUGESTII DE ORGANIZARE A PROGRAMELOR DE EDUCAŢIE TIMPURIE

119

5.1. Dimensiunea organizatorică

119

5.2. Dimensiunea proiectivă

123

5.3. Dimensiunea strategică

124

5.4. Dimensiunea evaluativă

125

BIBLIOGRAFIE

127

3

ABREVIERICET –Curriculum pentru Educație Timpurie

CRET – Cadrul de referință al educației timpurii
IET –Instituție de educație timpurieSÎDC – Standarde de învățare și dezvoltare a copilului de la naștere până la 7 ani
DFFS – Dezvoltarea fizică și fortificarea sănătății
DPES – Dezvoltarea personală, emoțională și socială
DLC – Dezvoltarea limbajului, a comunicării şi premisele citirii şi scrierii
DC –Dezvoltarea cognitivă

DD –Domeniu de dezvoltare

DA –Domeniu de activitate

CES –Cerințe educaționale speciale

TREDI – Tehnologii și resurse educaționale digitale interactive

4

PRELIMINARII
Curriculumul pentru Educație Timpurie (CET) este conceput în concordanță
cu Cadrul de referință al educației timpurii. Curriculumul pentru Educație Timpurie reprezintă un produs/document curricular reglator – parte componentă aCurriculumului pentru Educație Timpurie ca sistem (alături de Cadrul de referință aleducației timpurii, Standarde de învățare și dezvoltare a copilului de la naștere pânăla 7 ani, Ghiduri metodologice etc.).
Prezentul document îşi propune să realizeze o reactualizare şi o restructurare aabordării curriculare centrate pe copil1, având ca bază următoarele argumente:• funcționarea curriculumului anterior [5] mai mult de un deceniu (2006-2018),
prin care se solicită revizuirea periodică a acestui document pentru racordarea lui la rezultatele cercetărilor în domeniu, precum și la documentele normative și documentele de politică educațională;• promovarea unor noi politici educaționale și curriculare cu referire la dezvoltarea sistemului de învățământ (elaborarea și implementarea standardelor în
educația timpurie, reconceptualizarea evaluării/monitorizării dezvoltării copilului în cadrul educației timpurii, conceptualizarea unui sistem al managementului curriculumului etc.);• schimbările operate la celelalte niveluri de învățământ.
Demersul dezvoltativ a fost bazat pe paradigma curriculară, construită în Cadrul
de Referință al Curriculumului Național, 2017 [1] și Cadrul de referință al educației
timpurii din Repu­blica Moldova, 2018 [2]. Totodată, s-au urmărit atât tendinţele dezvoltării curriculare pe plan internaţional, cât şi pe cel naţional.
Modificările, inclusiv elementele de noutate, introduse în prezentul Curriculum
pentru Educație Timpurie, vizează următoarele aspecte:
 concretizarea funcțiilor Curriculumului pentru Educație Timpurie din perspectiva integrării documentului în structura sistemului curricular național,
care include: repere, criterii, abordări și principii, racordarea lui la Cadrul deReferință al Curriculumului Național;
 racordarea Curriculumului pentru Educație Timpurie la Standardele de învățare
și dezvoltare a copilului de la naștere până la vârsta de 7 ani; utilizarea termenilor specifici educației timpurii și a semnificației acestora în
conformitate cu documentele normative, inclusiv Codul educației; centrarea pe competență; o nouă abordare a formării premiselor citit – scrisului; o nouă abordare a corelării domenii de activități – domenii de dezvoltare etc.;1Noțiunea „copil” cuprinde „fete” și „băieți” de vârsta abordată.

5 valorizarea competenţelor prezentate prin modul în care copiii ştiu să gândească, să acţioneze, să înveţe, să transfere, să aplice cunoștințele şi să cautesoluţii noi şi originale pentru rezolvarea problemelor concrete, care apar în
contexte reale de existenţă; promovarea valorilor naționale și abordarea multiculturală a conținuturilor
activităților, care se vor manifesta prin ataşament faţă de pământul natal, prin
identificarea deplină cu poporul din care face parte, prin aprecierea şi respectarea limbii materne, a valorilor culturale, a tradiţiilor şi obiceiurilor neamuluisău; abordarea centrată pe copil pentru întemeierea unei instituții prietenoase copilului; asigurarea şanselor de învățare pentru toţi copiii şi pentru fiecare, fără niciun
fel de discriminare – socială, religioasă, de gen, de statut, rasă, etnie, limbă
vorbită, grad/nivel de dezvoltare, mediu socioeconomic din care provine etc.;
 asigurarea unei treceri armonioase de la o treaptă de învăţământ la alta; asigurarea parteneriatului instituție de educație timpurie – familie – comunitate etc.
CET concretizează finalitățile generale ale educației timpurii, reglementează cadrul de organizare a procesului de dezvoltare și învățare a copiilor de la 1,5 ani pânăla 6-7 ani, în baza reperelor conceptuale ale educației timpurii, prezentate în CRET.
Structura și conținutul Curriculumului pentru Educație Timpurie derivă din CRET și
prezintă transpunerea viziunii asupra Copilului, Copilăriei și Educației timpurii în
parcursul educațional al copilului de la 1,5 ani până la 7 ani, evidențiind aspecteleesențiale ale multitudinii interacțiunilor, experiențelor, tranzițiilor și rutinelor planificate și neplanificate/spontane, care au loc într-un mediu conceput pentru stimularea dezvoltării holistice a copiilor, în scopul atingerii finalităților educaționale.
Funcțiile Curriculumului pentru Educație Timpurie sunt: concretizează, la nivel național, finalitățile educației timpurii derivate din
CRET; prezintă reperele pentru transpunerea didactică a fundamentelor axiologiceși psihopedagogice ale educației timpurii în raport cu SÎDC.
Curriculumul pentru Educație Timpurie este destinat adulților care se ocupă deeducația copiilor cu vârsta de până la 7 ani (cadre didactice2, părinți3, tutori etc.),
conceptorilor de materiale didactice, suport pentru dezvoltarea copiilor, suport pentru eficientizarea practicilor educaționale ale cadrelor didactice.
În calitate de cadre didactice, educatori, îndrumători, personal, se subînțeleg și femei și bărbați,pentru a depăși stereotipul de responsabilizare exclusivă a femeilor pentru îngrijirea și educareapreșcolarilor, pentru a oferi oportunități și bărbaților de a se implica activ în acest proces.
3În calitate de părinți se subînțelege și mama, și tata, pentru a depăși stereotipul de responsabilizare
exclusivă a mamelor pentru îngrijirea și creșterea copilului, pentru a oferi oportunități și taților de a
se implica activ în acest proces.
261. CADRUL CONCEPTUAL
Curriculumul pentru Educație Timpurie (CET) reprezintă un subsistem al Curriculumului Național, fiind unul dintre documentele de politici educaționale, care reflectă concepția pedagogică asupra educației și dezvoltării copilului de la naștere
până la intrarea în școală. Acest document normativ, în integritatea sa, ca și concept,
finalitate, conținut, proces/acțiune, produs, asigură funcționalitatea și dezvoltarea
educației timpurii, în corelare cu Standardele de învățare și dezvoltare a copilului dela naștere până la 7 ani (SÎDC) şi Cadrul de referință al educației timpurii din Republica Moldova (CRET).
Conceptul de educaţie timpurie, în accepţia prezentului document, cuprinde atât
perioada de 1,5-3 ani/educație antepreşcolară, cât și perioada 3-7 ani/educație timpurie, aprobate în Codul educației.
Educația timpurie, în sistemul de învățământ din Republica Moldova, se bazează pe abordarea holistică a dezvoltării copilului și abordarea centrată pe copilîn procesul educațional. De aceea, dezvoltarea fizică, socio-emoţională, cognitivă și a limbajului în copilărie constituie aspecte decisive pentru viitorul adult.
Cadrul de referință al educației timpurii

În procesul de elaborare a Curriculumului pentru Educaţie Timpurie, s-a ținut contde valorificarea principiilor fundamentale ale educației timpurii:
 Principiul educaţiei centrate pe copil – respectarea şi valorizarea unicităţii copilului, a nevoilor, trebuinţelor şi caracteristicilor acestuia.
 Principiul respectării drepturilor copilului – dreptul la educaţie, dreptul la libera exprimare etc.
 Principiul învăţării active – crearea situațiilor de învăţare în care copilul este
autorul propriei învăţări.
 Principiul dezvoltării integrate – printr-o abordare integrată a activităţilor
transversale: corelarea domeniilor de activitate cu domeniile de dezvoltare a
copilului [9].
 Principiul interculturalităţii – cunoaşterea, recunoaşterea şi respectarea valorilor naţionale şi ale celorlalte etnii.
 Principiul respectării diversității și incluziunii educaționale și sociale a fiecărui
copil, diferențierii și individualizării – dezvoltarea unui curriculum care să asigure, în egală măsură, oportunităţi de dezvoltare tuturor copiilor, indiferent
de sex, etnie, religie, abilitate sau statut socioeconomic.

7 Principiul educaţiei ca interacţiune dintre părinte/educator şi copilul educat –abordarea psihocentristă și sociocentristă: rezultatul educaţiei depinde deambele părţi participante la proces – atât de individualitatea copilului, cât şide personalitatea educatorului/părintelui.
 Principiul asigurării continuității/tranziției – crearea unei perspective integratoare asupra perioadei copilăriei ca un întreg continuu, cu caracteristicile
pe care le comportă fiecare etapă de învățare și dezvoltare din acest interval(antepreșcolar – preșcolar), atât de necesare învățământului primar (școlar).
 Principiul parteneriatului socio-educaţional – dezvoltarea unui curriculum carenecesită implicarea familiei și a instituțiilor destinate serviciilor de educație
timpurie privind accesul tuturor copiilor la educație de calitate.
Aplicarea Curriculumului de Educație Timpurie solicită respectarea unor principii
care orientează practica didactică a cadrelor didactice din instituţiile de educaţie
timpurie. În corelaţie cu valorile promovate de curriculumul dat, acestea sunt: principiul individualizării – organizarea activităţilor trebuie să se realizezeţinându-se cont de ritmul propriu de dezvoltare a copilului, de nevoile şi interesele sale, asigurându-se libertatea copiilor de a alege activităţile în funcţie
de interesele şi nevoile lor.
 principiul învăţării bazate pe joc – jocul este activitatea fundamentală a copilului între 0-7 ani, prin care acesta se dezvoltă natural, motiv pentru care jocul
trebuie să constituie baza conceperii activităţilor didactice.
 principiul diversităţii contextelor şi situaţiilor de învăţare – crearea, în mediul
educaţional, a diverselor contexte şi situaţii de învăţare, care să solicite implicarea copilului din punct de vedere: cognitiv, emoţional, social, motric.
 principiul alternării formelor de organizare a activităţii – abordarea activităților
educaționale din instituțiile de educație timpurie sub diferite forme: frontal,
în grupuri mici, în perechi şi individual, precum şi utilizarea diferitor strategiide învăţare.
 principiul parteneriatului cu familia şi comunitatea – este necesar ca, între
cadru didactic şi familie, să se stabilească relaţii de parteneriat, care să asigure continuitate şi coerenţă în demersul educaţional; familia și societatea trebuie să fie parteneri activi, nu doar receptori ai informaţiilor furnizate de către
educator/educatoare cu referire la progresele realizate de către copil.
Documentul Curriculumul pentru Educație Timpurie operează cu următoarelenoțiuni-cheie care se regăsesc în CRET: educație timpurie, abordare holistică a copilului, activități integrate, stare de bine a copilului, curriculum centrat pe competențe,corelarea domeniilor de dezvoltare cu domeniile de activitate, bucuria și plăcerea dea învăța prin joc, mediu educațional securizat, parteneriat socio-educațional.
Curriculum pentru Educație Timpurie asigură calitatea și eficiența procesului
educației și dezvoltării tuturor copiilor de la 1,5 ani până la intrarea în școală, fărăa neglija specificul educației, îngrijirii, sănătății și protecției sociale ale copilului

8în perioada de până la 3 ani și, respectiv, în perioada preșcolară. În acest context,
Curriculum pentru Educație Timpurie valorifică conceptele multiaspectuale: interesul superior al copilului, starea de bine a copilului și bucuria de a învăța prin joc
în această perioadă a copilăriei timpurii. Prin urmare, Curriculum pentru Educație
Timpurie constituie un program inițial în sistemul de educație din Republica Moldova, fundamentat pe teoriile psihologice și pedagogice [2], care subliniază nevoia
dezvoltării holistice și individuale a copiilor. Respectivele referiri ale educației timpurii se regăsesc în diverse documente ale Uniunii Europene [6, 7], care au trasat liniile
directoare ale politicilor privind dezvoltarea copilului în perioada timpurie.
Prezentul document se distinge printr-o nouă perspectivă conceptuală – Curriculum pentru Educație Timpurie axat pe competențe. Astfel, componenta-cheie aCurriculumului pentru Educație Timpurie o constituie sistemul de finalități exprimate
în termeni de competențe.
„Educaţia are ca finalitateprincipală formarea unui caracter integru şi dezvoltarea
unui sistem de competenţe
care include cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori ce
permit participarea activă aindividului la viaţa socială şi
economică.”„Educaţia timpurie are drept
scop principal dezvoltarea
multilaterală a copilului şipregătirea pentru integrarea în activitatea şcolară.”Codul educației
al Republicii Moldova,
Art. 23 (1)„Competențele se formează
gradual și formarea lor continuă pe tot parcursul vieții
în conformitate cu particularitățile dezvoltării graduale ale copilului.”Cadrul de referință
al educației timpurii

Codul educației
al Republicii Moldova,
Art. 11 (1)Finalitățile (rezultatele) educației timpurii reprezintă o schimbare și o reorientare a gândirii de la un sistem bazat pe personal și îndreptat spre intrări (input) spre
un sistem centrat pe copil și pe produsul de calitate (output). Finalitățile se referă laambele perioade – educație antepreșcolară și învățământ preșcolar – gestionate decătre personalul calificat din cadrul instituțiilor de educație timpurie.
Competenţa copilului vizează un sistem integrat de cunoştinţe, abilităţi,atitudini şi valori achiziționate, formate şi dezvoltate prin învăţare, a căror
mobilizare permite identificarea şi rezolvarea diferitor probleme în diverse
contexte şi situații [1].
Competențele-cheie/transversale au cel mai înalt grad de generalitate, se definesc pe întreaga durată a educației timpurii și școlarității şi se formează prin intermediul tuturor activităților și disciplinelor de învăţământ.
În procesul educațional, educatorii vor crea modalități de valorificare a competenţelor transversale în cadrul educaţiei timpurii:

91. Competențe de comunicare
2. Competențe civice, sociale, morale
3. Competențe interpersonale, acțional-strategice
4. Competențe culturale, interculturale, artistice
5. Competențe antreprenoriale
6. Competențe digitale
7. Competența de a învăța să înveți pe parcursul întregii vieți
8. Competențe de bază/specifice din cadrul domeniilor de activitate
Competențele generale au un grad înalt de generalitate şi complexitate, se
definesc şi se formează pe întreaga perioadă a educației timpurii (antepreșcolară
1,5-3 ani și preșcolară 3-7 ani). Competențele generale aferente educației timpurii
corelează cu competențele transversale și contribuie la formarea acestora:• Manifestarea autonomiei și respectului față de sine și ceilalți în diferite contexte;• Deschiderea spre învățare continuă, manifestând activism, creativitate și responsabilitate;• Orientarea în sistemul de valori (Binele versus răul etc.) în calitate de miccetățean;• Manifestarea premiselor necesare la intrare în școala primară: comportament
psihosocial, emoțional, autocontrol, abilități cognitive, psihomotorii și de comunicare.
Competențele specifice formate pe domenii de activitate, de regulă, sunt comune pentru etapele educației timpurii (antepreșcolară și preșcolară), în cadrul cărora
se abordează integrat activitățile. Ele derivă din competenţele generale şi se proiectează pe baza taxonomiilor. Competenţele specifice reprezintă sisteme integrate
de cunoştinţe, abilităţi, valori şi atitudini, pe care fiecare domeniu de activitate lecreează și le dezvoltă pe întreaga perioadă a educației timpurii.
Unitățile de competență (preachiziții) sunt părți constituente ale competențelor.
Ele facilitează formarea competențelor specifice, reprezentând etape în achiziționarea
acestora. Unitățile de competență sunt structurate pe parcursul celor 3 perioade:
1,5-3 ani; 3-5 ani; 5-7 ani. În comparație cu toate competențele specifice, ele suntsisteme specifice (analitice), integrând cunoștințe, abilități și atitudini/valori. Prin
gradul lor de concretitudine, sunt sugestive pentru selectarea conținuturilor învățării
pe diferite domenii de activitate.
Domeniile de activitate reprezintă activități de învățare dirijate, ce permit organizarea experiențelor de învățare, pornind de la nevoile identificate la nivelul grupei
de copii. Domeniile caracteristice educației timpurii sunt: Sănătate și motricitate, Eu,
familia și societatea, Limbaj și comunicare, Științe, Arte în cadrul Curriculumului deEducație Timpurie.

10

Domeniile de dezvoltare urmăresc evoluţia copilului în funcţie de creştere şide maturizare a sistemului nervos, corelat cu procesul de achiziţii în plan psihologic. Ele sunt intercondiţionate (dezvoltare fizică, socio-emoțională, cognitivă și lingvistică) și nu se produc dispersat, ceea ce înseamnă că dezvoltarea unui domeniu
condiționează dezvoltarea copilului într-un alt domeniu, iar experienţele de învăţare
sunt cu atât mai semnificative pentru progresul copilului, cu cât ele se adresează
simultan tuturor domeniilor dezvoltării. Copiii învață holistic, astfel încât fiecare domeniu le influențează pe celelalte și niciunul nu operează independent [2, p. 32].
Curriculumul pentru Educație Timpurie, axat pe competențe, asigură abordarea
holistică și individuală a copiilor prin racordarea concomitentă a domeniilor de dezvoltare: fizică, socio-emoțională, cognitivă și lingvistică. Totodată, Curriculumul pentru Educație Timpurie, din perspectiva postmodernă, cu sens de proiect pedagogicorganizat pe baza competențelor copilului, determină eficiența domeniilor de activitate: Sănătate și motricitate, Eu, familia și societatea, Limbaj și comunicare, Științe,Arte, prin alegerea anumitor experiențe de învățare, a strategiei de organizare aînvățării, a mijloacelor de evaluare/monitorizare realizate prin joc. Acest document
stabilește, prin sistemul de competențe transversale, competențele generale și specifice domeniilor de activitate, corelate și fundamentate pe domeniile de dezvoltare
a copilului, prezentate în figura 1.
• Dezvoltarea fizică și fortificarea sănătăţii
• Dezvoltarea personală, emoțională și socială
• Dezvoltarea limbajului, a comunicării şi
premisele citirii şi scrierii• Dezvoltarea cognitivă
• Sănătate și motricitate
Domenii de• Eu, familia şi societatea
activitate a copilului • Limbaj și comunicare(DA)• Științe și tehnologii• Arte• Competențe generale
Finalități și exemple • Competențe specificede activități de• Unități de competențe
învățare• Exemple de activități de învățare
• Indicatori din SÎDCDomenii dedezvoltare a
copilului (DD)

Fig. 1. Elemente integratoare în Curriculum pentru Educație Timpurie
Misiunea curriculumului dat este de a orienta cadrele didactice/personalul dinsistemul educației timpurii în proiectarea, organizarea și realizarea activităților
educaționale din perspectiva unei noi viziuni pedagogice asupra copilului și educației.

11În instituția de educație timpurie, monitorizarea dezvoltării copiilor de vârstă
antepreșcolară și preșcolară se realizează atât în cadrul activităților educaționale,cât și în timpul rutinelor, tranzițiilor și altor momente de regim, în conformitate cu
Curriculumul pentru Educație Timpurie, în conexiune cu Standardele de învățare și
dezvoltare a copilului de la naștere până la 7 ani. În acest context, structura Curriculumului pentru Educație Timpurie, conform CRET, reflectă patru elemente indispensabile procesului educației timpurii (a se vedea figura 2):• vizează specificarea
terminologică șiconceptuală a educației
timpurii, în accepția
prezentului document• constituie procesul deplanificare, organizare și
evaluare/monitorizare
a serviciilor de educație
timpurie

conceptual

teleologic

metodologicconținutal• asigură finalitatea educației
timpurii prin ansamblul
de competențe generaleși specifice domeniilor
de activitate, care suntderivate din competențele
transversale ale sistemuluide educație timpurie din
Republica Moldova• oferă o perspectivă deintegrare a domeniilor
de activitate corelate cu
domeniile de dezvoltare
a copilului

Fig. 2. Structura Curriculumului pentru Educație Timpurie
Drept rezultat, Curriculumul pentru Educație Timpurie oferă repere, încurajează
și, concomitent, solicită cadrului didactic:- realizarea unui proces educațional de calitate și dezvoltarea continuă a calității
prin prisma corelării cu Standardele de învățare și dezvoltare a copilului de lanaștere până la 7 ani, inclusiv prin reflectarea asupra practicii zilnice;- asigurarea stării de bine a copilului;- colaborarea cu părinții copiilor, implicarea familiei/îngrijitorilor în activitățile
organizate cu copii și asigurarea continuității educației timpurii acasă, în familie.

122. ADMINISTRAREA ACTIVITĂŢILOREDUCAŢIONALE
Administrarea orientativă a activităților desfășurate în instituțiile de educație
timpurie vizează numărul de ore săptămânale, distribuite pe tipuri de activități deînvățare desfășurate în instituțiile de educaţie timpurie, conform celor 3 perioadede vârstă prezente în instituția de educație timpurie, fiind schematizate în următorul
tabel:
Tabelul 2.1. Planul-cadru de învățământ pentru nivelul 0 „Educație Timpurie”
Program de lucru 10 h
VârstaTipuri de activități de învățare

Numărul de ore săptămânale

Total

Activități de dezvoltare personală 4 h 35 min × 5 zile = 22 h 50 min
15 min/20 min × 5 zile = 1h 15 min/
Activități comune
1 h 40 min
Activități în centre de 1 h 10 min × 5 zile = 5 h 50 min
interes
Activități de dezvoltare personală 4 h 15 min × 5 zile = 21 h 15 min

1,5-3 ani Activități
integrate

3-5 ani

Activități
integrate

20 min/25 min × 5 zile = 1 h 40 min/2 h 5 min
Activități în centre de 1 h 20 min × 5 zile = 6 h 40 min
interes
Activități comune

30 h

30 h

Activități de dezvoltare personală 4 h 10 min × 5 zile = 20 h 50 min
5-7 ani

Activități
integrate

30 min/35 min × 5 zile = 2 h 30 min/2 h 55 min
Activități în centre de 1 h 20 min × 5 zile = 6 h 40 min
interes
Activități comune

30 h

Notă:
Categoriile de activităţi menţionate în Planul de învăţământ sunt desfăşurate cuîntreaga grupă de copii sau pe grupuri mici, în decursul unei săptămâni.
 Prezentul plan de învăţământ este valabil pentru toate tipurile de servicii deeducaţie şi îngrijire, oferite copiilor de la vârsta de 1,5 ani până la 7 ani, inclusiv
copiilor cu dizabilităţi din învățământul special, caz în care li se va acorda maimultă atenție, se va oferi mai mult timp pentru formularea unui răspuns sau
pentru încadrarea/participarea lor la diverse activități, alături de ceilalți etc.,
și, dimpotrivă, se va reduce din numărului de activități pe care aceștia trebuiesă le realizeze. Totodată, menționăm că, în cazul grupelor din învățământul

13

special, cu excepția acestor tipuri de activități, copiii beneficiază și de terapii
specifice, care nu sunt contabilizate în Planul de învățământ.
 Caracterul reglator al Planului de învățământ se evidențiază prin prisma faptului că, pornind de la Planul-cadru, personalul didactic (educatorul/educatoarea) își poate stabili o schemă orară proprie, un program zilnic de activitate.
Se recomandă ca, în fiecare zi, cadrul didactic să alterneze activitățile de dezvoltare personală cu activitățile integrate și activitățile pe centre de interes.
 Durata activităţilor integrate poate varia în funcţie de particularităţile copiilor
şi, implicit, în funcție de interesul manifestat de către copil/grupul de copii,
de conţinutul activităţilor, precum şi în funcţie de maniera de desfăşurare.
În medie, o activitate durează: 15/20 de minute – grupa de creșă, 15/20 deminute – grupa mică, 20/25 de minute – grupa medie, 30/35 de minute –grupa mare; 35/40 de minute – grupa pregătitoare. În funcție de nivelul grupei, de particularitățile individuale ale copiilor, de unitățile de competență șiconținuturile propuse spre realizare, cadrul didactic va decide care este timpul efectiv, necesar pentru desfășurarea fiecărei activități.
Activitățile în centrele de interes sunt la libera alegere a copiilor, în cadrul
activităților integrate sau în perioada dintre rutine/momentele de regim.
Activitatea personalului didactic de educație și îngrijire este completată cu activităţi de pregătire metodico-științifică, în care se realizează: proiectarea tematică,proiectarea și pregătirea activității zilnice, studiul individual, confecționarea materialului didactic, consemnarea observaţiilor asupra copiilor în Caietul de observații/Observator şi a progresului individual al copiilor în Fişele de monitorizare a progresului preșcolarului, proiectarea activităților extrașcolare sau a unor activități din cadrul proiectelor educaționale derulate, amenajarea sau reorganizarea ambientului
educațional, organizarea expozițiilor cu produse ale activităţii copiilor, conceperea
și realizarea fișelor de lucru, desfășurarea activităților de consiliere a părinţilor, participări la cursuri de formare, la întâlniri metodice, la schimburi de experiență, laactivități de parteneriat cu familia sau alți parteneri educaționali etc.
Propunem, în continuare, un program de activitate orientativ, care include toate
componentele zilei, cu mici diferențe de timp, de la o grupă la alta (Tabelul 2.3.).

14

15

Activități de dezvoltare personală

Activitățile zilei
Activități integrate/pe
domenii de activitate18.00 – 19.00 Rutină: plecarea acasă

Rutină: primirea copiilor, discuţii cu părinţii despre starea generală a copiilor,
termometria în grupele de creşă
8.30 – 9.00 Rutină: gimnastica matinală, deprinderi de igienă individuală şi colectivă
etc.
Rutină: dejunul
9.00 – 11.00 Rutină: întâlnirea de dimineaţă (15-20 min.): mesajul, calendarul, prezenţa, Activități integrate pe
jocuri de socializare
domenii de activitate
Rutină şi tranziţie: pregătirea de activităţi: distribuirea materialelor,
necesităţi individuale, pauze dinamice, deprinderi de ordine şi disciplină,deprinderi de igienă personală şi colectivă, exerciţii de grupare şi regrupare
11.00 – 13.00 Activități recreative: jocuri și plimbări în aer liber
Rutină și tranziție: deprinderi de igienă individuală și colectivă, deprinderi
de autoservire, deprinderi de disciplină, ordine etc.
Rutină: prânzul
13.00 – 15.00 Rutină: somnul de zi
15.00 – 15.30 Rutină şi tranziţie: trezirea copiilor, activităţi de călire, deprinderi deautoservire, deprinderi de igienă personală, necesităţi personale
15.30 – 16.00 Rutină: gustarea
16.00 – 17.30 Activități opționale: dezvoltarea aptitudinilor individuale la alegere: dans, Activităţi recuperatorii
limbi moderne, dezvoltarea vorbirii etc.
pe domenii deActivități recreative și de relaxare: jocuri și plimbări în aer liber
activitate
Rutină și tranziție: deprinderi de igienă individuală şi colectivă, deprinderi
de autoservire, deprinderi de disciplină, ordine
17.30 – 18.00 Rutină: cina

7.00 – 8.30

Orarulactivităților

Tabelul 2.3. Programul zilnic de activitate al grupei (12 h)

Jocuri și activități pe
centre (la alegere)

Jocuri și activități pe
centre (la alegere)Activități pe centre deinteres (la alegere)

Jocuri și activități pe
centre de interes
Jocuri și activități pe
centre (la alegere)După cum se poate observa, reperele orare, precum și ordinea activităților au caracter strict orientativ, fiind vorba despre un model posibil și nu despre un program
impus, fiecare cadru didactic având libertatea de a-și stabili schema orară personală, în funcție de nevoile copilului și opțiunea proprie în ceea ce privește ordinea
activităților de învățare.

3. COMPETENȚE GENERALE
ALE EDUCAȚIEI TIMPURII
Noua paradigmă a învățământului preșcolar se axează pe abordarea holistică,pornind de la premisa centrării pe cel ce învață. Acest învățământ solicită formareacompetențelor la copiii de vârstă timpurie și preșcolară.
În contextul dat, apare necesitatea creării unui curriculum bazat pe competențe,care să reflecte aşteptările sociale, referitoare la ceea ce va şti, ce va şti să facă şi
cum va ști să relaționeze cu ceilalți copilul la treapta educației timpurii. Prin urmare,curriculumul vizat nu este rezultatul acțiunii educaționale pe domeniul cognitiv și
psihomotor, ci se raportează și la domeniul socio-emoțional.
Luând în considerare prevederile Codului educației, precum și afirmațiile relatate
mai sus, distingem următoarele competențe generale ale educației timpurii:

1. Manifestarea autonomiei și respectului față de sine și ceilalți în diferite
contexte;
2. Deschiderea spre învățare continuă, manifestând activism, creativitate și
responsabilitate;
3. Orientarea în sistemul de valori (Binele versus răul etc.) în calitate de miccetățean;
4. Manifestarea premiselor necesare la intrare în școala primară:comportament psihosocial, emoțional, autocontrol, abilități cognitive,
psihomotorii și de comunicare.

16

4. UNITĂȚILE DE ÎNVĂȚARE
ALE DOMENIILOR DE ACTIVITATE
Domeniile de activitate sunt sistematizate pe trei vârste (1,5-3 ani, 3-5 ani și
5-7 ani), având o structură unică a unităților de învățare: competențe specifice, unități
de competență, exemple de activități de învățare și indicatori din SÎDC. Competențele
specifice și unitățile de competență sunt elemente obligatorii, care nu pot fi transformate sau modificate de către cadrele didactice. Spre deosebire de acestea, exemplele de activități de învățare și indicatorii din SÎDC reprezintă două elemente, care
au un caracter sugestiv. Cadrul didactic va propune cele mai oportune situații deînvățare, racordate la subiectul zilei, conținutul desfășurat și la particularitățile devârstă ale grupului de copii. De asemenea, se vor selecta indicatori din SÎDC și sevor dezvolta în situația vizată. Ca excepție, apare dimensiunea Educație digitală din
cadrul domeniului Științe și tehnologii, fiind aplicată începând cu vârsta de 5-7 ani.
În această ordine de idei, unitățile de învățare ale domeniilor de activitate sunturmătoarele:

4.1. Sănătate și motricitate
EDUCAȚIE PENTRU SĂNĂTATEEDUCAȚIE FIZICĂ

Competențe specifice
1. Identificarea și aplicarea regulilor
igienico-sanitare în diferite contexte, asigurând menținerea sănătății;2. Practicarea unui mod sănătos deviață, manifestând interes pentru oalimentație corectă;3. Determinarea și respectarea regulilor de securitate, dând dovadă deînțelegere și interes.

1. Exersarea deprinderilor motriceîn activități individuale și colective, demonstrând interes pentru
cunoașterea și dezvoltarea propriului organism;
2. Manifestarea calităților motrice îndiverse activități, dând dovadă deindependență și perseverență;3. Aplicarea achizițiilor dobândite îndiverse activități individuale și colective, manifestând interes pentru sporirea potențialului motric.

17

18
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC2.1. Recunoașterea felurilor debucate și gustul diferitor
alimente.
2.2. Diferențierea produselorcomestibile de cele
necomestibile.

 Discuții despre importanţa alimentaţiei şi a apei pentru sănă- DFFS
tatea organismului;Standard 5. Copilul va fi capabil să re Activități de încurajare și motivare a copilului de a bea apă pe cunoască beneficiile unei alimentații
parcursul zilei, de a consuma legume, fructe, mâncăruri atât sănătoase.
din cele preferate, cât și noi;
Indicatori: 115, 116, 117.

Competența specifică 2. Practicarea unui mod sănătos de viață, manifestând interes pentru o alimentație corectă

1.1. Realizarea unor acțiuni Discuţii despre regulile de păstrare a igienei în diferite situații DFFSde igienă cu sprijinul unuiși momente ale zilei;
Standard 6. Copilul va fi capabil să apliadult.
 Exerciții, simulări de realizare a unor elemente de igienă per- ce regulile de menținere a sănătății și
1.2. Identificarea și folosirea
sonală și colectivă;igienei personale.
obiectelor de igienă
 Jocuri de imitație, cântece;
Indicatori: 130, 131, 132, 133.
personală şi menţinerea lor  Discuții libere/în baza imaginilor, ilustrațiilor, filmulețelor desîn ordine şi curăţenie.
pre igiena corporală, igiena colectivă în familie, pe stradă, în
1.3. Exprimarea confortului/
mediul înconjurător, la grădiniță;disconfortului propriu în Simularea diferitor momente: spălarea pe mâini și pe dinți,raport cu o situație de igienă
utilizarea toaletei, folosirea șervețelelor pentru a-și șterge nacorporală specifică vârstei.
sul;
1.4. Recunoaşterea unor stări de  Prezentarea și comentarea unor imagini sau filmulețe scurte,sănătate.
cu tematică specifică igienei/obiectelor de igienă personală,îngrijirii vestimentației, încălțămintei, curățării și păstrării lor; Activități în care se numesc stări de disconfort fizic, cauzate desimptomele unor boli, de exemplu: „Mă doare burtica.”, „Simt
că-mi este cald, că mi-e frig.”;
 Etc.

Competenţa specifică 1. Identificarea și aplicarea regulilor igienico-sanitare în diferite contexte, asigurând menținerea sănătății

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5-3 ani)

4.1.1. Educație pentru sănătate

19

 Exerciții și jocuri de recunoaștere a produselor alimentare, re- Standard 6. Copilul va fi capabil să apliguli de igienă în timpul pregătirii și servirii mesei, comporta- ce regulile de menținere a sănătății șiment corect;
igienei personale.
 Activități practice de aranjare și servire a mesei, de preparare Indicatori: 133.
a salatelor ș.a.; Jocuri didactice, de rol etc.;
 Exersări libere, favorizate de momente de rutină, observate șiîndrumate cu atenție de către educator/adult, în care copilule încurajat și ajutat;
 Etc.

3.1. Recunoaşterea regulilor Exerciţii de descriere a situaţiilor de risc, de elaborare a regu- DFFSde protecţie şi anticiparea
lilor de prevenire şi comportament adecvat în situaţii de risc; Standard 7. Copilul va fi capabil să resconsecinţelor nerespectării  Discuții în baza imaginilor cu ilustrarea situaţiilor de risc (con- pecte regulile de securitate personală.
acestora.
sumul de lichide necunoscute, apropierea de un fier de călcat Indicatori: 148, 149, 150, 151.
3.2. Diferențierea unor
conectat sau de o flacără etc.) şi elaborarea, de către copii, a DPES
comportamente periculoase
regulilor de comportament într-o astfel de situaţie;Standard 4. Copilul va fi capabil să maprin semnale, vorbe, Poveşti, povestiri ce prezintă situaţii periculoase, discuții despre nifeste încredere în adulţii cunoscuţi şimișcări.
posibilitatea evitării lor sau a riscurilor pe care le presupun;să interacţioneze cu aceştia.
3.3. Identificarea situațiilor de Conversații despre accidentele care se pot petrece şi conse- Indicatori: 241.
pericol în încăpere/în afaracinţele grave/impactul acestora (pe stradă, în locuri publice, în
ei și a persoanelor sau
parcul de joacă, în timpul discuțiilor cu persoane necunoscutesurselor de încredere.
etc.);
3.4. Respectarea regulilor de Povestiri despre regulile de securitate personală în diverse
conduită în mijloacele decontexte (pe stradă, în magazine, în locuri publice, în parcultransport și pe stradă, subde joacă etc.);supravegherea unui adult.
 Realizarea cărțuliilor, posterelor; Vizionarea filmelor documentare sau educaționale, prezentate copiilor cu scopul familiarizării acestora cu diverse situații,pentru anticiparea/excluderea consecințelor nefaste;

Competența specifică 3. Determinarea și respectarea regulilor de securitate, dând dovadă de înțelegere și interes

2.3. Respectarea deprinderilor
cultural-igienice în timpul
servirii mesei.

20
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC1.1. Diferenţierea obiectelor de  Exerciţii de argumentare a importanţei respectării regulilor de DFFS
igienă personală/colectivă.
igienă: se spală şi se şterge de sine stătător pe mâini, îşi acope- Standard 6. Copilul va fi capabil să apli1.2. Determinarea roluluiră gura cu mâna când strănută/tuşeşte, foloseşte independent ce regulile de menținere a sănătății șicurăţeniei în menţinerea
toaleta, foloseşte batista, se spală pe dinți;igienei personale.
sănătăţii.
 Exersarea și aplicarea regulilor igienico-sanitare;
Indicatori: 134, 135, 136, 137, 138, 139,1.3. Păstrarea în ordine şi Activităţi de simulare a acţiunilor de igienă personală;140.
curăţenie a jucăriilor, Jocul de identificare a obiectelor de igienă, de exemplu: „Nubunurilor personale șimeşte obiectul şi descrie-l.”;loculului de joacă.
 Activități practice;
1.4. Respectarea regulilor de Crearea contextelor/situațiilor de învățare;igienă personală și colectivă.  Transformarea tranzițiilor și momentelor de rutină în activități
de învățare;Competenţa specifică 1. Identificarea și aplicarea regulilor igienico-sanitare în diferite contexte, asigurând menținerea sănătății

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani) Discuții despre: experienţa personală avută în cazul unei intimidări sau al unui pericol din partea celor mai mari; identificarea persoanei de încredere, căreia i-ar putea împărtăși
experiența și, respectiv, i-ar putea cere ajutor; Jocuri didactice, jocuri cu text și cânt, jocuri de rol cu utilizarea
simbolurilor care indică pericole, semne de circulație rutieră,mijloace de transport; Exerciții/simulări de comportament în stradă și în diferite mijloace de transport; Etc.

21

2.1. Identificarea diferenţelor
dintre stările de bine șiboală.
2.2. Enumerarea factorilor demenţinere a sănătăţii şi deîmbolnăvire.
2.3. Aplicarea regulilor
sanitar-igienice și ale unuicomportament corect întimpul servirii mesei.
2.4. Distingerea alimentelorsănătoase.

 Activităţi de implicare a copiilor în prepararea unor salate;
DFFS Discuţii despre fiecare aliment utilizat şi despre importanţa igi- Standard 5. Copilul va fi capabil să reenei alimentare şi a unei alimentaţii sănătoase;cunoască beneficiile unei alimentații Discuții despre fructele și legumele preferate ale copiilor;sănătoase.
 Activități practice de preparare a unor salate de fructe și de Indicatori: 118, 119, 120, 121.
decorare a tartinelor cu legume feliate: roșii, castraveți, ardei,
ridiche etc.;
DPES
 Intervievarea copiilor despre alimentația corectă și comporta- Standard 1. Copilul va fi capabil să sement adecvat;
perceapă în mod pozitiv ca persoană
 Implicarea copiilor în aranjarea mesei;unică, cu caracteristici specifice.
 Exersarea regulilor de igienă individuală și alimentare sănă- Indicatori: 191, 192.
toasă;
 Etc.

Competența specifică 2. Practicarea unui mod sănătos de viață, manifestând interes pentru o alimentație corectă

produse de igienă personală (săpunuri, şampoane, geluri deduş, pastă de dinţi, bureţi de baie etc.);
 Povestirea şi prezentarea materialelor ce reactualizează anumite experienţe de viaţă ale copilului; Discuţii despre sănătate și simptomele unor boli;
 Realizarea albumelor, desenelor, cărţilor despre prieteni, persoane cunoscute; Discuţii despre regulile de igienă personală și importanța respectării lor; Activități bazate pe softuri educaționale din resurse deschise/închise; Etc.

 Jocuri liber alese/cu subiect, prin care copiii ar putea utiliza22

3.1. Recunoașterea
comportamentelorsănătoase şi de risc.
3.2. Reacționarea adecvată în
situaţii periculoase.
3.3. Exersarea modalităților dea acţiona în caz de pericol/abuz.
3.4. Aplicarea regulilor decirculație rutieră și
comportament corect în
mijloacele de transport.

 Exerciţii de descriere a situaţiilor de risc, de elaborare a re- DFFS
gulilor de prevenire și excludere a situațiilor excepționale, de Standard 7. Copilul va fi capabil să residentificare a comportamentului corect în situaţii de risc;
pecte regulile de securitate personală.
 Utilizarea imaginilor cu ilustrarea situaţiilor de risc (consumul Indicatori: 152, 153, 154, 155, 156, 157.
de lichide necunoscute, apropierea de un fier de călcat conectat sau de o flacără etc.) şi elaborarea, de către copii, a reguli- DPESlor de comportament într-o astfel de situaţie;Standard 5. Copilul va fi capabil să cea Poveşti, povestiri ce prezintă situaţii periculoase și discutarea ră ajutor adultului când are nevoie.
posibilității de evitare a acestora sau a riscurilor pe care le pre- Indicatori: 266, 267, 269.
supun;
 Realizarea afişelor, cărțuliilor despre obiecte periculoase, pen- DC
tru evitarea pericolelor;
Standard 4. Copilul va fi capabil să ge Expunerea exemplelor elocvente despre comportamentele nereze soluții pentru diverse situații,dăunătoare și periculoase din viaţa personală a copiilor și/sau probleme, întrebări.
a unor personaje literare;
Indicatori: 581.
 Discuții despre regulile de protecţie şi evitare a pericolelor; Studiu de caz/analiza diferitor situații de utilizare a obiectelor
periculoase, încălcarea regulilor de securitate rutieră și comportament adecvat în transport;
 Discuţii despre sănătate, pericole, servicii și persoane de încredere, securitate rutieră; Simularea unor situaţii corecte/incorecte, exersarea acţiunilor
corecte; Jocuri didactice, jocuri cu text și cânt, jocuri de rol, cu utilizarea simbolurilor care indică eventuale pericole; Întâlniri cu ofițeri de poliție, medici, psihologi, excursii la stația
de pompieri;
 Observații referitoare la traficul rutier, la străzile pe care mergmașinile ș.a.; Activități bazate pe softuri educaționale din resurse deschise/închise; Etc.

Competența specifică 3. Determinarea și respectarea regulilor de securitate, dând dovadă de înțelegere și interes

23

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC2.1. Explicarea funcţiilor
 Activități de implicare a copiilor în prepararea, servirea şi lua- DFFS
benefice sau dăunătoare ale
rea unei gustări sănătoase;
Standard 5. Copilul va fi capabil să reanumitor alimente pentru
 Discuţii despre alimentele care sunt mai sănătoase şi mai nu- cunoască beneficiile unei alimentații
organismul uman.
tritive, beneficiile consumului de apă, legume, fructe și riscu- sănătoase.
rile consumului de băuturi îndulcite etc.; igienă și comporta- Indicatori: 122, 123, 124.
ment;

Competența specifică 2. Practicarea unui mod sănătos de viață, manifestând interes pentru o alimentație corectă

1.1. Respectarea regulilor Exerciții și jocuri de identificare a obiectelor de igienă perso- DFFSde comportare și igienă
nală, colectivă;Standard 6. Copilul va fi capabil să aplipersonală.
 Exersarea deprinderilor de igienă personală și colectivă;ce regulile de menținere a sănătății și
1.2. Descrierea şi respectarea
 Studiu de caz despre importanța respectării constante a regu- igienei personale.
regulilor de îngrijire și igienă
lilor de igienă și consecințele nerespectării lor;
Indicatori: 141, 142, 143.
a organismului uman.
 Realizarea posterelor, cărților despre sănătate;
1.3. Păstrarea, îngrijirea şi Realizarea desenelor, afişelor, poezioarelor sau cântecelelorordonarea lucrurilor
despre regulile sanitar-igienice;personale și a locului de Discuții/lecturi referitoare la sănătate și igienă;joacă.
 Corelarea experienţei proprii cu alte surse de informaţii, utili1.4. Determinarea elementelor
zând cărţi, lecturi literare, casete video și audio, ilustraţii, reprincipale ale regimului zilei.
viste, emisiuni radio şi TV;
1.5. Argumentarea importanței  Transformarea momentelor de tranziție și rutină în activități
igienei personale în viața dede învățare;zi cu zi.
 Crearea contextelor de învățare; Activități bazate pe softuri educaționale din resurse deschise/închise; Etc.

Competenţa specifică 1. Identificarea și aplicarea regulilor igienico-sanitare în diferite contexte, asigurând menținerea sănătății

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

24

 Activități practice, în care copilul exersează diferite roluri: Standard 6. Copilul va fi capabil să aplijocuri privind alimentaţia, servirea mesei şi comportamentul ce regulile de menținere a sănătății șisănătos în timpul mesei;
igienei personale.
 Jocuri didactice, joc de rol, simulări;Indicatori: 141.
 Activităţi de simulare a acţiunilor de igienă personală, de aranjare și servire a mesei, de prepapare a bucatelor;
DPES Realizarea desenelor, cărților, afișelor, posterelor;
Standard 1. Copilul va fi capabil să se Povestirea explicativă;perceapă în mod pozitiv ca persoană
 Comentarea filmulețelor, imaginilor din cărţi;unică, cu caracteristici specifice.
 Vizionarea filmulețelor educative;
Indicatori: 194.
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse deschise/închise; Etc.

3.1. Recunoașterea
 Discuții despre impactul calamităților naturale și a acțiunilor DFFS
comportamentelorpe care trebuie să le întreprindă omul în timpul lor;
Standard 7. Copilul va fi capabil să res Joc de rol cu diverse personaje, care pot oferi ajutor în situaţii pecte regulile de securitate personală.
sănătoase şi de risc.
de risc (medici, pompieri, poliţişti etc.);
3.2. Respectarea regulilor privind
Indicatori: 158, 159, 160, 161, 162, 163,
 Reguli de protecţie în utilizarea unor obiecte precum: foarfeprotecţia vieţii proprii şi a
164, 165, 166.
ca, ciocanul, cuţitul, obiecte ascuţite, instru­mente;celor din jur.
 Discuții despre utilizarea chibri­turilor; probarea/consumarea
3.3. Identificarea situaţiilor deDPESalimentelor noi; interacţiu­nea cu persoanele necunocute; Conversații despre comportamente corecte și periculoase în Standard 4. Copilul va fi capabil să mapericol și a persoanelor debaza exemplelor din viaţa personală a copiilor;încredere.
nifeste încredere în adulţii cunoscuţi şi
Vizualizarea filmelor, desenelor animate despre situaţii de să interacţioneze cu aceştia.
3.4. Utilizarea elementelor de
risc, accidente rutiere, violență, abuz sexual și comportament Indicatori: 259.
acordare a primului ajutor.
adecvat în asemenea cazuri;
3.5. Aplicarea regulilor deStandard 5. Copilul va fi capabil să ceaExersarea situațiilor de risc la plimbare, în excursii, în încăpere; ră ajutor adultului când are nevoie.
comportament civilizat
 Studiu de caz despre pericole şi căi de acţiune în situaţii de Indicatori: 270.
în diferite mijloace derisc, abuz sexual, violență;transport, pe stradă, șiExerciții de identificare a surselor și persoanelor de încredere,a regulilor de circulație
compararea stărilor de sănătate şi boală;rutieră.

Competența specifică 3. Determinarea și respectarea regulilor de securitate, dând dovadă de înțelegere și interes2.2. Recunoaşterea produselor
alimentare sănătoase/nesănătoase şi optarea
pentru consumarea zilnică afructelor și legumelor.
2.3. Aplicarea deprinderilor
cultural-igienice în timpul
servirii mesei.
2.4. Participarea la servirea
mesei şi la prepararea unor
bucate.

25

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Exersarea deprinderilor motrice în activități individuale și colective,
demonstrând interes pentru cunoașterea și dezvoltarea propriului organism
1.1. Coordonarea acțiunilor fizice  Activități și jocuri de mișcare în interior/încăpere sau în aer DFFSde bază.
liber, unde copiii vor exersa mișcările respective;
Standard 1. Copilul va fi capabil să efec1.2. Explorarea variațiilor
 Jocuri dinamice, prin care se vor exercita aruncări și prinderi tueze diverse mișcări și activități fizice.
de mers, a alergărilor șide mingi;
Indicatori: 14, 15, 18, 19, 20, 24.
săriturilor.
 Jocuri cu text și cânt, în care sunt prezente mișcările de bază;1.3. Demonstrarea acțiunilor
 Exerciții și jocuri cu mingea (de apucare, de aruncare);motrice utilitar-aplicative:
 Activităţi de mişcare cu diferite jucării (căluţi pentru a fi călăaruncări, prinderi, târâri,riţi, cărucioare sau maşini pe care să le împingă, sărituri prinurcări și coborâri.
tre cercuri);Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5-3 ani)

4.1.2. Educație fizică

 Exerciții și activități despre respectarea regulilor de comportament la grădiniță, pe stradă, în curte, în transport, în timpul
circulației rutiere; Întâlniri cu ofițeri de poliție, medici, psihologi, excursii la stația
de pompieri;
 Observații asupra traficului rutier, informații despre agenții
de poliție; Conversații despre fluidizarea transportului, străzilor pe caremerg mașinile ș.a.; Discuții despre pericolele la care sunt supuşi atunci când utilizează timp îndelungat gadgeturile;
 Activități bazate pe softuri educaționale din surse deschise/închise; Etc.

26

 Balansări și fluturări simultane de brațe înainte și lateral, cu și DFFS
fără acompaniament;
Standard 1. Copilul va fi capabil să efec Îndeplinirea pașilor ritmici: gimnastică cu și fără acompania- tueze diverse mișcări și activități fizice.
ment;
Indicatori: 16, 21, 22.
 Mișcări de brațe și pași ritmici cu acompaniament;
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și Jocuri și activități care implică alergări pe loc, în tempou ma- controleze și dirijeze propriile mișcări
ximal (5-10 sec); mișcarea brațelor înainte-jos; sărituri pe am- prin utilizarea adecvată a simțurilor.
bele picioare în tempou diferit;
Indicatori: 96.
 Activități bazate pe jocuri de atenție, de imitare, jocuri pentru DPES
echilibru, reacție, jocuri pentru ținere, prindere, aruncări;Standard 3. Copilul va fi capabil să re Ștafete cu transmiterea mingii, a cercurilor;cunoască şi să exprime adecvat o varie Etc.
tate de emoţii.
Indicatori: 219.
DLC
Standard 4. Copilul va fi capabil să
pronunțe corect sunete, cuvinte alelimbii materne.
Indicatori: 444.
Competența specifică 3. Aplicarea achizițiilor dobândite în diverse activități individuale și colective,
manifestând interes pentru sporirea potențialului motric3.1. Încadrarea în activitatea
 Aranjări în formații la comanda cadrului didactic, cu schimbul DFFS
comună de deplasare în
locului formației, perechii;Standard 1. Copilul va fi capabil să efecperechi.
 Jocuri de mișcare pentru exersarea acțiunilor motrice în tueze diverse mișcări și activități fizice.
formații;Indicatori: 17,25.

2.1. Demonstrarea vitezei dereacție și de repetiție lasolicitarea cadrului didactic.
2.2. Reproducerea mișcărilorde brațe și a pașilor în
gimnastica ritmică.
2.3. Demonstrarea îndemânării
în acțiuni motrice.

Competența specifică 2. Manifestarea calităților motrice în diverse activități, dând dovadă de independență și perseverență

 Jocuri de mişcare în interior/încăpere sau în aer liber, în care
copiii sunt încurajaţi să urce trepte sau diferite denivelări; Trasee mici, în care se pot combina deprinderile motrice; Etc.

27

Exemple de activităţi de învăţare

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani) Jocuri de atenție, de imitare etc.;
 Jocuri pentru echilibru, reacție etc.;
 Jocuri pentru ținere, prindere, aruncări; Ștafete cu transmiterea mingii, a cercurilor; Etc.

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Exersarea deprinderilor motrice în activități individuale și colective, demonstrând interes pentru
cunoașterea și dezvoltarea propriului organism
1.1. Coordonarea mișcărilor fizice  Discuții despre rolul și efectele:DFFS
de bază.
- practicării sistematice a gimnasticii matinale;
Standard 1. Copilul va fi capabil să efec1.2. Utilizarea variațiilor de mers
- practicării independente a exercițiului fizic;tueze diverse mișcări și activități fizice.
după semnal, cu schimbarea- compoziției corporale;
Indicatori: 26, 29, 30, 34.
direcției.
 Activități și jocuri care cuprind variate forme de deplasări, tre- Standard 4. Copilul va fi capabil să-și
1.3. Demonstrarea acțiunilor
ceri peste obstacole, diferite forme de mers, alergări, sărituri; controleze și dirijeze propriile mișcări
motrice utilitar-aplicative:
 Mici trasee, care implică mers: pe vârfuri, ridicând genunchii; prin utilizarea adecvată a simțurilor.
aruncări, prinderi, târâri,cu pași alăturați; în coloană; în cerc, fără a se ține de mâini; în Indicatori: 100, 103.
urcări, coborâri, mers cu pas
perechi; în coloană, câte doi; cu oprire; cu întoarceri; șerpuit;încrucișat, sărituri.
 Jocuri dinamice, ce implică alergare în coloană, respec1.4. Recunoașterea importanței
tând distanța; alergare în grup; alergare pe o linie dreaptă și
gimnasticii matinale înșerpuit; alergare cu opriri;
activitatea motrică.
 Exerciții dinamice, cu sarcini de aruncare și prindere a mingii; mișcări cu brațele în diferite direcții; mișcări de rotație abrațelor, corpului; mișcări cu obiecte în mâini (săculețe cu nisip, cercuri);Unităţi de competenţă

3.2. Practicarea exercițiilor fizice
pentru dezvoltarea fizică
armonioasă din poziții debază ale corpului.
3.3. Încadrarea în activități
motrice de grup.
3.4. Aplicarea achizițiilor motriceîn condiții de joc.

28

 Activități și jocuri de mișcare în interior/încăpere sau în aer DFFS
liber, unde copiii vor exersa mișcări de dezvoltare a vitezei, Standard 1. Copilul va fi capabil să efecforţei, rezistenţei, îndemânării, detentei, coordonării, simţului tueze diverse mișcări și activități fizice.
echilibrului;
Indicatori: 33, 36, 37.
 Jocuri dinamice, care implică exerciții de aruncare – prinderea mingii; de prindere – transmitere a mingii; de aruncare a DPES
mingii (altui obiect) în ţintă verticală/orizontală;Standard 10. Copilul va fi capabil să co Trasee mici, în care copiii vor exersa alergarea lentă şi de vite- opereze cu ceilalți.
ză; cu ocolirea obstacolelor, trecere peste obstacole; alergare Indicatori: 344.
la deal – la vale; alergare ridicând genunchii; alergare în coloană; alergare şerpuit; Balansări și fluturări simultane de brațe înainte și lateral, cu șifără acompaniament; Îndeplinirea pașilor ritmici: gimnastică cu și fără acompaniament; Mișcări de brațe și pași ritmici cu acompaniament; Etc.
Competența specifică 3. Aplicarea achizițiilor dobândite în diverse activități individuale și colective,
manifestând interes pentru sporirea potențialului motric3.1. Încadrarea în activitatea
 Aranjări în formații la comanda cadrului didactic, cu schimbul DPES
comună de deplasare în
locului formației, regrupări din una în două coloane;Standard 1. Copilul va fi capabil să seperechi și coloană.
 Exerciții pentru întoarceri la stânga, la dreapta, prin săritură și perceapă în mod pozitiv ca persoană
împrejur, în diferite formații;unică, cu caracteristici specifice.
 Jocuri de mișcare pentru exersarea și aplicarea achizițiilor do- Indicatori: 27, 28, 31, 32.
bândite în activitățile motrice colective și de grup;

2.1. Dezvoltarea vitezei dereacție în cadrul exercițiilor
și jocurilor care necesită
reacții prompte la semnalele
auditive și vizuale.
2.2. Perfecționarea îndemânării
în condiții variate (parcursuri
aplicative).
2.3. Demonstrarea rezistenței
în cadrul exercițiilor fizice,
jocurilor, ștafetelor și
parcursurilor exersate.
2.4. Coordonarea mișcărilorde brațe și a pașilor debază în ritmică și dans cu
acompaniament.

Competența specifică 2. Manifestarea calităților motrice în diverse activități, dând dovadă de independență și perseverență mișcări cu talpa și degetele piciorului (îndoiri-dezdoiri, ridicări, adunarea sforii cu degetele); întoarcerea corpului în diferite direcții: înainte, înapoi, lateral; Etc.

29

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Exersarea deprinderilor motrice în activități individuale și colective,
demonstrând interes pentru cunoașterea și dezvoltarea propriului organism
1.1. Coordonarea acțiunilor
 Aranjări în formații și formații de adunare la comanda cadrului DFFS
motrice individuale ladidactic, schimbul formației;Standard 1. Copilul va fi capabil săorganizarea grupului de Activități care implică întoarceri la stânga, la dreapta și împre- efectueze diverse mișcări și activități
copii.
jur; întoarceri prin săritură;fizice.
1.2. Practicarea acțiunilor
 Jocuri de mișcare cu realizarea sarcinilor în coloană;Indicatori: 38, 42, 43.
motrice utilitar-aplicative Activități care implică mers, alergări și sărituri în tempou variat, Standard 4. Copilul va fi capabil să-șiîn explorarea deplasărilor,cu întoarceri, cu pași încrucișați, cu ocolirea obstacolelor, cu controleze și dirijeze propriile mișcări
depășirea obstacolelor șitransportarea obiectelor, individual și în grup;
prin utilizarea adecvată a simțurilor.
manipularea obiectelor Discuții despre rolul și efectele:
Indicatori: 109, 104.
individual și în grup.
- practicării sistematice a gimnasticii matinale;
1.3. Descrierea formelor de- practicării independente a exercițiului fizic;
practicare a gimnasticii- compoziției corporale;matinale.
 Etc.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

3.2. Explorarea deprinderilor Exerciții cu caracter aplicativ, care implică:DPES
motrice de bază pentru- mers: pe vârfuri, pe călcâi, cu spatele înainte, cu genunchii Standard 6. Copilul va fi capabil să reconsolidarea variațiilor
ridicați;cunoască, să aprecieze și să respecte
de deplasări cu caracter- alergări: lente, cu ridicarea genunchilor, printre și peste asemănările și deosebirile dintre oaaplicativ.
obstacole;meni.
3.3. Aplicarea achizițiilor motrice- sărituri: pe ambele picioare, peste obstacole, într-un picior Indicatori: 278.
și de interacționare de grup
și altul;
în condiții de joc.
- transportări: săculețe cu nisip, mingi, bastoane, cercuri dediferite dimensiuni;
 Etc.

30

 Aranjări în formații de adunare la comanda cadrului didactic, DFFS
schimbul formației;Standard 1. Copilul va fi capabil să Exerciții pentru întoarceri la stânga, la dreapta, prin săritură și efectueze diverse mișcări și activități
împrejur, în diferite formații;fizice.
 Jocuri de mișcare pentru exersarea acțiunilor motrice în Indicatori: 39, 40, 41.
formații; Jocuri de mișcare pentru exersarea și aplicarea achizițiilor do- DPES
bândite prin activități motrice colective și de grup;Standard 8. Copilul va fi capabil să Jocuri dinamice, care implică alergare lentă şi de viteză; cu oco- perceapă regulile și efectele acestora.
lirea obstacolelor, cu trecere peste obstacole; alergare la deal Indicatori: 315.
– la vale; alergare ridicând genunchii; alergare în coloană; aler- Standard 10. Copilul va fi capabil săgare şerpuit;coopereze cu ceilalți.
 Jocuri mobile, care cuprind sărituri pe ambele picioare, în lun- Indicatori: 354.
gime de pe loc (cu elan); sărituri cu atingerea obiectului suspendat; sărituri din cerc în cerc; sărituri de la înălţimi, cu aterizare moale pe saltea; sărituri de pe un picior pe altul;
 Etc.
Competența specifică 3. Aplicarea achizițiilor dobândite în diverse activități individuale și colective,
manifestând interes pentru sporirea potențialului motric3.1. Explorarea capacităților
 Jocuri de mișcare și ștafete, care implică dezvoltarea calităților DFFS
motrice individule, demotrice (coordonarea, viteza, suplețea, rezistența); jocuri pen- Standard 1. Copilul va fi capabil săinteracțiune și colaborare, în
tru realizarea sarcinilor în echipă;efectueze diverse mișcări și activități
funcție de regulile jocului.
 Ștafete cu depășirea obstacolelor, individual și în grup;
fizice.
3.2. Practicarea exercițiilor cu
 Exerciții și jocuri pentru dezvoltarea fizică armonioasă, care im- Indicatori: 45, 46, 47.
obiecte pentru dezvoltareaplică utilizarea pozițiilor de bază a picioarelor (stând depărtat,
fizică armonioasă.
mult depărtat, pe genunchi etc.) și a brațelor (înainte, lateral,
3.3. Încadrarea în activități
sus etc.);
comune de deplasare în Jocuri de imitare a diferitor mișcări;coloană cu viteză variată.
 Aranjări în formații la comanda cadrului didactic, cu schimbul
locului formației, cu regrupări din una în două coloane cu viteză variată; Exerciții pentru întoarceri la stânga, la dreapta, prin săritură șiîmprejur, în diferite formații și cu viteză diferită; Etc.

2.1. Încadrarea în activitatea
comună de deplasare în
perechi și coloană.
2.2. Explorarea deprinderilor
motrice de bază pentru
consolidarea variațiilor
de deplasări cu caracter
aplicativ.
2.3. Aplicarea achizițiilor motriceși de interacționare de grupîn condiții de joc.

Competența specifică 2. Manifestarea calităților motrice în diverse activități, dând dovadă de independență și perseverență

4.2. Eu, familia și societatea

DEZVOLTARE PERSONALĂEDUCAȚIE PENTRU SOCIETATE

Competențe specifice

1. Recunoașterea identității personale în diverse situații, manifestândîncredere în sine și independență.
2. Demonstrarea emoțiilor în raportcu persoane/lucruri/fenomene,dând dovadă de atitudine pozitivă.
3. Aprecierea valorilor culturii naționale, demonstrând atitudine respectuoasă față de apartenența sa.

1. Identificarea relațiilor cu adulții șisemenii, manifestând politețe în
familie și societate.
2. Aplicarea regulilor de comportament în familie/comunitate, demonstrând responsabilitate față desine și cei din jur.
3. Respectarea diferențelor/diversității culturale, promovând valorile
culturii naționale.

31

32
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC1.1. Reacționarea la numele și
unele date proprii într-un
mod adecvat.
1.2. Identificarea unor obiecte
din mediu în raport cu
propriile posibilități.
1.3. Realizarea unor elemente deautoservire.

 Exerciții despre nume și prenume;DPES Ghicitori-descrieri ale părţilor corpului;Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în Jocuri de autocunoaștere: vizualizarea în oglindă a mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici
elementelor corporale şi denumirea acestora;
specifice.
 Discuţii despre părţile corpului şi rolul acestora. Jo- Indicatori: 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177.
curi de continuare a frazelor: „Când mănânc, foloDFFS
sesc …”;
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze și Exerciții privind formularea răspunsurilor la întredirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată
bări despre propriul exterior, despre activităţile, doa simțurilor.
rinţele şi jucăriile personale, despre viaţa în creşă;Indicatori: 95, 96, 97, 98.
 Activități de autoservire și menaj;
Standard 6. Copilul va fi capabil să aplice regulile
 Exerciții creative: „Ce poate/ce nu poate”;
de menținere a sănătății și igienei personale.
 Activități situaționale, de demonstrare a propriului
Indicatori: 130, 131, 132, 133.
Eu, răspunzând „Nu!” la cererile adultului sau insisDLC
tând „Eu – singur!”; Activități bazate pe softuri educaționale din resurse Standard 1. Copilul va fi capabil să asculte și săînțeleagă semnificația mesajului vorbit.
deschise/închise;
Indicatori: 372.
 Etc.
DC
Standard 1. Copilul va fi capabil să identificerelația cauză-efect în urma unor interacțiuni cu
obiecte, fenomene, oameni.
Indicatori: 552, 554.

Competenţa specifică 1. Recunoașterea identității personale în diverse situații, manifestând încredere în sine și independență

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5–3 ani)

4.2.1. Dezvoltare personală

33

 Jocuri–exercițiu de recunoaștere a emoțiilor de DPES
bază: bucurie, tristețe, furie, mulțumire, teamă;Standard 2. Copilul va fi capabil să-și adapteze
 Jocuri de imitație a emoțiilor mimate de către adult; trăirile și să-și controleze pornirile impulsive.
 Jocuri-simboluri;
Indicatori: 200, 201.
 Exerciții de explorare, în grup sau individual, a unor Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi
imagini despre oameni, animale, plante și discuţii pe să exprime adecvat o varietate de emoţii.
baza ilustraţiilor;
Indicatori: 215, 216, 217, 218, 219, 220.
 Lucrări practice; Jocuri de rol, în grupuri mici, pentru alegerea
activităților preferate: „De-a vânzătorul”, „De-a doctorul” etc.;
 Jocuri interactive, în baza resurselor educaționale
deschise (video); Etc.

3.1. Recunoașterea apartenenței
sale la familie, comunitate,țară.
3.2. Exprimarea interesului
pentru cunoașterea unor
tradiții și obiceiuri ale
neamului.

 Conversații pe baza unor imagini despre sărbători; DPES Jocuri de creație popular-artistice;Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în Cântece și poezii din folclor despre familie, neam, mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici
țară;
specifice.
 Fotografii, ilustrații, pliante, albumuri sugestive pen- Indicatori: 172.
tru subiectele: „Familia mea”, „Satul/orașul meu”;
 Jocuri de imitare a portului național;

Competența specifică 3. Aprecierea valorilor culturii naționale, demonstrând atitudine respectuoasă față de apartenența sa

2.1. Demonstrarea emoţiilor
pozitive faţă de persoane
cunoscute, animale,jucării, folosind expresii
non-verbale şi verbale.
2.2. Exprimarea emoțiilor
în cadrul jocurilor și alactivităților preferate.

Competența specifică 2. Demonstrarea emoțiilor în raport cu persoane/lucruri/fenomene, dând dovadă de atitudine pozitivă

Standard 12. Copilul va fi capabil să descopere
omul ca parte a mediului înconjurător și ființă
socială.
Indicatori: 695.

34

3

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC Jocuri de prezentare;
DPES Jocuri de identificare şi denumire a trăsăturilor în Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă înfuncție de: culoarea ochilor – „Cine are ochii albaştri mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici
se ridică în picioare” –, lungimea părului, înălţime, specifice.
greutate, forma feţei etc. şi valorizarea diferenţelor; Indicatori: 178, 180, 181, 182, 183, 184.
 Exerciții de creare a situațiilor în care copilul să-și exprime propria opinie („Eu cred ...”); Discuţii despre obiectele din jur;
DFFS Jocuri interactive de prezentare, în faţa grupului, a Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze
unor obiecte personale, care exprimă cel mai bine obiecte pentru dezvoltarea motricității fine.
ceea ce îi place fiecăruia să facă/preferințele fiecă- Indicatori: 60, 61, 62.
ruia;Standard 6. Copilul va fi capabil să aplice regulile
 Lectura în imagini despre profesii/meserii: medic, de menținere a sănătății și igienei personale.
artist, pictor, poliţist, preot, cercetător, pompier, Indicatori: 134, 135, 137,136, 138, 139, 140.
contabil, prezentator de televiziune etc.;3 Jocuri de identificare: „Ghiceşte cui îi aparţine ...?” DLC– educatorul arată un anumit obiect sau o imagine Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă proa obiectului, iar copiii vor ghici profesia/meseria în gresiv vocabularul.
care este utilizat obiectul dat;
Indicatori: 396, 400.

Să se opereze cu imaginea femeii și bărbatului la prezentarea diverselor meserii, în vederea evitării stereotipurilor de gen.

1.3. Participarea în alegerea
activităților pe care vrea
să le realizeze.

1.1. Prezentarea informațiilor
despre sine și membrii
familiei.
1.2. Recunoașterea obiectelor
proprii și ale celor comune,
având grijă de ele.

Competenţa specifică 1. Recunoașterea identității personale în diverse situații, manifestând încredere în sine și independență

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani) Povești despre familie și neam;Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste Activități bazate pe softuri educaționale din resurse încredere în adulţii cunoscuţi şi să interacţioneze
deschise/închise;cu aceştia.
 Etc.
Indicatori: 246.

35

2.1. Recunoașterea unor emoţii/stări emoționale.
2.2. Implicarea în joc aprincipalelor instrumente şi
activităţi ale unor profesii/
meserii cunoscute, apreciindrolul lor.
2.3. Evidențierea stării de spiritși a sentimentelor, în diverse
situații/activități.

 Jocuri prin care să se cultive răbdarea;
DPES Jocuri de rol prin care să recunoască și să denumeas- Standard 2. Copilul va fi capabil să-și adapteze
că stări, emoții, sentimente;trăirile și să-și controleze pornirile impulsive.
 Jocuri didactice de ordonare, grupare, selectare a Indicatori: 202, 203, 204, 205, 206.
imaginilor care redau stări emoționale;
Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi Povestiri create, având ca temă exprimarea unor să exprime adecvat o varietate de emoţii.
emoții din viața copiilor;
Indicatori: 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227.
 Exerciții de redare a emoțiilor, prin intermediul de- DLC
senelor, semnelor etc.;
Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferi Teatru cu măști;te modalități de comunicare verbală, non-verbală
 Jocuri de mimă;și paraverbală.
 Vizionări de filme/desene animate;
Indicatori: 467.
 Activităţi practice de menaj în sala de grupă (pregă- Standard 7. Copilul va fi capabil să demonstreze
tirea mesei, aranjarea jucăriilor etc.), în curtea gră- interes față de carte și lectură.
diniţei, acasă, împreună cu părinţii;Indicatori: 501.
 Jocuri/activități comune de menaj cu educatorul,părinţii, bunicii, alţi copii;
 Jocuri de imitare privind profesii/meserii cunoscute; Exerciții despre starea emoțională: „Sunt fericit/
trist/supărat/speriat.”;
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse
deschise/închise; Etc.

Competența specifică 2. Demonstrarea emoțiilor în raport cu persoane/lucruri/fenomene, dând dovadă de atitudine pozitivă

 Desene: „Eu – în familie”, „Familia mea”;
Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime co Activități bazate pe softuri educaționale din resurse rect din punct de vedere gramatical.
deschise/închise;
Indicatori: 425.
 Etc.
Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească
limbajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
Indicatori: 533.

36

4

Competența specifică 3. Aprecierea valorilor culturii naționale, demonstrând atitudine respectuoasă față de apartenența sa

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC Jocuri orientate spre memorizarea şi reproducerea DPES
adresei domiciliului, a grădiniţei;Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în Jocuri de descriere a propriei personalități și a mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici
membrilor de familie, evidențiind rolurile de gen specifice.
(cu ce se ocupă mama, tata, alți membri ai familiei)4 Indicatori: 185, 188, 189, 190, 191, 192,193, 194,
și povestind cum își imaginează armonia în viitoarea 195, 196, 197.
sa familie;
 Jocuri și activități de identificare a unor organe in- DFFS
terne și funcțiile acestora;
Standard 2.Copilul va fi capabil să manipuleze
 Conversații despre rolul organelor interne în funcţi- obiecte pentru dezvoltarea motricității fine.
onarea organismului omului;
Indicatori: 63, 64, 65.

Orientare și ghidare în activitățile realizate în parteneriat, în vederea depășirii stereotipurilor de gen.

1.1. Prezentarea informației
despre sine și membrii
familiei, descriind
apartenența sa.
1.2. Demonstrarea atitudinii
grijulii față de bunurile
publice și cele comune.
1.3. Confecționarea unor
obiecte, apreciind unicitatea
și valoarea lor.

Competenţa specifică 1. Recunoașterea identității personale în diverse situații, manifestând încredere în sine și independență

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

3.1. Prezentarea informațiilor
 Discuții despre apartenența sa la familie, comunita- DPES
despre apartenența sa late, țară;Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în
familie, comunitate, țară.
 Jocuri de imitare, de exemplu: „Masa de sărbătoare mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici
3.2. Demonstrarea interesuluiîn familie” etc.;
specifice.
pentru tradițiile și obiceiurile  Exerciții creative despre apartenența sa la familie, Indicatori: 181, 184.
neamului.
comunitate, țară;Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste în Jocuri cu subiecte și roluri diverse, cum ar fi: credere în adulţii cunoscuţi şi să interacţioneze„Plugușorul”, „Casa mare”, „În ospeție la bunici”, cu aceştia.
„Noi primim oaspeți” etc.;
Indicatori: 248, 249, 250.
 Conversaţii pe baza unor imagini despre sărbători; Jocuri aplicative de confecționare a unor obiecte necesare pentru tradițiile și obiceiurile neamului; Etc.

37

 Jocuri prin care se solicită realizarea sarcinilor de di- Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze șiversă complexitate;
dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată
 Poveşti, poezii, ghicitori despre profesii/meserii, re- a simțurilor.
date prin imagini/planşe;Indicatori: 104, 105, 106, 108.
 Vizite, excursii la locuri de muncă, care să trezească Standard 6. Copilul va fi capabil să aplice regulile
interesul copiilor (cabinetul de stomatologie, fabri- de menținere a sănătății și igienei personale.
ca de ciocolată etc.);
Indicatori: 141.
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse
deschise/închise; Etc.

2.1. Identificarea emoțiilor
adecvate contextului.
2.2. Descrierea profesiilor/
meseriilor cunoscute,apreciind valoarea lor.
2.3. Exprimarea dorințelor,
necesităților și opiniilor îndiverse situații.
2.4. Demonstrarea răbdării/stăpânirii de sine în cadrul
activităților zilnice.

 Jocuri-exercițiu, lecturi după imagini, exerciții de DPES
identificare a emoțiilor;
Standard 2. Copilul va fi capabil să-și adapteze
 Activități de lectură, povestire, recitare (exprimarea trăirile și să-și controleze pornirile impulsive.
satisfacției, uimirii, bucuriei, utilizând mimica, ges- Indicatori: 207, 208, 209, 211.
turile, comunicarea paraverbală);Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi Jocuri-exercițiu, jocuri de masă cu imagini, pentru să exprime adecvat o varietate de emoţii.
realizarea legăturii dintre acțiuni și emoții;Indicatori: 228, 229, 230, 231, 232, 233, 234, 235,
 Excursii tematice la unitățile comerciale din localita- 236.
te și la locul de muncă al părinților; Observări fragmentare, direcționate spre activitatea DLC
oamenilor determinată de un conținut economic Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferisau orientare economică;te modalități de comunicare verbală, non-verbală
 Exerciții verbal-logice, care dezvăluie indicii esențiali și paraverbală.
ai reprezentărilor economice;
Indicatori: 471.
 Activități independente, de exemplu: repararea ta- Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească limblourilor, jocurilor de masă, cărților etc.;
bajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
 Activități de confecționare a jucăriilor-cadou pentru Indicatori: 538.
copiii din grupele mici; Expoziție de lucrări: „Eu sunt gospodar”;

Competența specifică 2. Demonstrarea emoțiilor în raport cu persoane/lucruri/fenomene, dând dovadă de atitudine pozitivă

1.4. Argumentarea deciziei înalegerea activității pe carevrea să o realizeze.

38

3.1. Descrierea apartenenței sale  Discuții-panel privind apartenența sa;
DPES
la familie, comunitate, țară.  Poezii și povești;Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în
3.2. Respectarea tradițiilor
 Activități de participare la pregătirea şi desfăşurarea mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici
și obiceiurilor neamului,
zilelor de sărbătoare împreună cu rudele;specifice.
apreciind valoarea lor.
 Excursii în atelierele meșterilor populari, la Muzeul Indicatori: 197.
Ținutului Natal din comunitate, la Muzeul de Etno- Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste
grafie și Istorie Naturală;încredere în adulţii cunoscuţi şi să interacţioneze Jocuri cu diverse subiecte: „De-a meșterii”, „În ateli- cu aceştia.
er”, „Casa mare”;
Indicatori: 256, 257.
 Convorbiri cu meșterii despre confecționarea obiectelor tradiționale; Audierea colindelor, cântecelor pascale, legendeloretc.;
 Activități practice: desen, confecționarea unor lucruri naționale, de exemplu mărțișoare; Vizionări de spectacol, filme tematice, concerte„Limba și cultura poporului nostru, locuri pitorești,simboluri de stat”;
 Etc.

Competența specifică 3. Aprecierea valorilor culturii naționale, demonstrând atitudine respectuoasă față de apartenența sa

 Activități de redare a emoțiilor prin creații artisticoplastice (desen, pictură, modelaj);
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse
deschise/închise; Etc.

39

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC Jocuri de rol: „Eu, în cadrul familiei mele”;
DPES
 Sarcini care necesită ajutor reciproc;
Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încrede Exerciţii de exprimare a formelor de politețe; re în adulții cunoscuți și să interacționeze cu aceștia.
 Exerciţii de exprimare a solicitării ajutorului faţă Indicatori: 240, 241, 242, 243, 244, 245, 246.
de colegi, educatori sau părinţi;Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor când
 Citirea şi analiza unor poveşti despre solicitarea are nevoie.
ajutorului;
Indicatori: 263, 264.
 Jocuri energizante, realizate cu alți copii;
Standard 6. Copilul va fi capabil să interacționeze po Activități bazate pe softuri educaționale din re- zitiv cu copiii de vârstă apropiată.
surse deschise/închise;
Indicatori: 274, 275, 276, 277.
 Etc.
DFFS
Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze obiecte pentru dezvoltarea motricității fine.
Indicatori: 55, 58, 59.
Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte regulile
de securitate personală.
Indicatori: 149, 150.

2.1. Perceperea regulilor decomportament pentruînțelegerea efectelor
acestora.

 Jocuri de formare a grupurilor;
DPES Exerciții de identificare a unui anumit tip de Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încredecomportament din viața cotidiană;re în adulții cunoscuți și să interacționeze cu aceștia.
 Desene: „Familia mea”, „Grupa mea”, „Prietenii Indicatori: 240, 241, 242, 243, 244, 245, 246.
mei”;

Competenţa specifică 2. Aplicarea regulilor de comportament în familie/comunitate, demonstrând responsabilitate față de sine și cei din jur

1.1. Recunoașterea unor situații
reale privind inițierea
interacţiunilor pozitive cu
membrii familiei, cu adulții șisemenii.
1.2. Aplicarea celor mai simple
formule de politețe îndiverse contexte.
1.3. Adaptarea comunicării cuadulții și semenii în diverse
situații, prin înțelegere și
respect.

Competenţa specifică 1. Identificarea relațiilor cu adulții și cu semenii, manifestând politețe în familie și societateUnităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5-3 ani)

4.2.2. Educație pentru societate

40

3.1. Recunoașterea asemănărilor
şi deosebirilor dintre
oameni.
3.2. Demonstrarea abilităților decooperare cu ceilalți.
3.3. Descoperirea principalelor
aspecte despre țară, despre
valorile copiilor din grupă.

 Exerciţii de stimulare a unor comportamente DPES
adecvate în diferite situaţii;Standard 7. Copilul va fi capabil să recunoască, să Interviu despre persoanele din casă, din curte, aprecieze și să respecte asemănările și deosebirile
din sala de grupă;dintre oameni.
 Planșe interactive;
Indicatori: 289, 290, 291.
 Exerciții în care să împartă și să înapoieze jucării Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile
altor copii;
și efectele acestora.
 Jocuri de imitare a portului național și a diferi- Indicatori: 309, 310.
tor naționalități;Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume respon Activități bazate pe softuri educaționale din re- sabilități, să negocieze și să participe la luarea decisurse deschise/închise;ziilor.
 Etc.
Indicatori: 323, 324.
Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu
ceilalți.
Indicatori: 338, 339, 340, 341.
Standard 11. Copilul va fi capabil să manifeste empatie faţă de celelalte persoane.
Indicatori: 357, 358.

Competenţa specifică 3. Respectarea diferențelor/diversității culturale, promovând valorile culturii naționale

2.2. Demonstrarea unui
 Exerciţii de dialog şi jocuri privind regulile de Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor cândcomportament grijuliu fațăconduită;are nevoie.
de sine și cei din jur.
 Activități bazate pe softuri educaționale din re- Indicatori: 264.
2.3. Exercitarea unor acțiuni,
surse deschise/închise.
demonstrând o atitudine Etc.
responsabilă față de bunurilemateriale, exploatându-le/utilizându-le cu atenție.

41

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC1.1. Prezentarea unor situații
reale privind inițierea
interacţiunilor pozitive cu
membrii familiei, cu adulții șisemenii.
1.2. Utilizarea formulelor depolitețe în diverse contexte.
1.3. Exprimarea verbală asentimentelor față deadulți, semeni, inițiind și
realizând lucruri care știu că
le vor plăcea, îi vor bucura
pe adulți (părinți, bunici,
educatori etc.).

 Exerciţii de descriere a relaţiilor dintre DPES
sine şi membrii familiei în diverse mo- Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încredere în
mente ale zilei sau la anumite eveni- adulții cunoscuți și să interacționeze cu aceștia.
mente, în timpul realizării diferitor sar- Indicatori: 247, 248, 249, 250, 251, 252.
cini şi responsabilităţi;Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor când are ne Caracterizarea/prezentarea părinţilor voie.
(exteriorul lor, ocupaţiile lor, relaţiile cu Indicatori: 265, 266, 267, 268, 269.
copiii etc.);
Standard 6. Copilul va fi capabil să interacționeze pozitiv cu
 Situaţii problematice, de inițiere a copiii de vârstă apropiată.
interacțiunilor cu alți adulți, atunci Indicatori: 278, 279, 280, 281.
când se despart de membrii familiei(activități desfășurate în baza unor su- DFFS
Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte regulile de secubiecte din poveşti, povestiri); Exerciţii de identificare a unor paşi pe ritate personală.
care trebuie să-i urmeze la solicitarea Indicatori: 152.
ajutorului în diferite situaţii;DLC
 Jocuri de cooperare și comunicare;Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progresiv voca Jocuri de imitare, manifestând politețea
bularul.
în familie, la grădiniță, în comunitate;
Indicatori: 398.
 Activități bazate pe softuri educaționale
din resurse deschise/închise;DC Etc.
Standard 1. Copilul va fi capabil să identifice relația
cauză-efect în urma unor interacțiuni cu obiecte, fenomene,
oameni.
Indicatori: 556.

Competenţa specifică 1. Identificarea relațiilor cu adulții și cu semenii, manifestând politețe în familie și societateUnităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani)42Competenţa specifică 2. Aplicarea regulilor de comportament în familie/comunitate, demonstrând responsabilitate față de sine și cei din jur

3.1. Identificarea asemănărilor și  Convorbiri despre drepturile şi obligaţi- DPES
deosebirilor dintre oameni,
unile copilului;Standard 7. Copilul va fi capabil să recunoască, să apreacceptând diversitatea.
 Studiu de caz privind necesitatea res- cieze și să respecte asemănările și deosebirile dintre
3.2. Adaptarea comportamentupectării membrilor familiei;oameni.
lui la regulamentul grupei şi  Discuţii despre importanţa şi necesi- Indicatori: 292, 293, 294, 295.
al grădiniței.
tatea respectării regulilor de conduită Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile și efeccivilizată;tele acestora.
 Povestiri, poezii, scenete;
Indicatori: 311, 312, 313, 314.

Competenţa specifică 3. Respectarea diferențelor/diversității culturale, promovând valorile culturii naționale

2.1. Recunoașterea respon Jocuri de formare a grupurilor;
DPES
sabilităților microgrupului Vizionarea teatrului de păpuși;Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încredere în
din care face parte pentru a  Jocuri interactive referitoare la grija adulții cunoscuți și să interacționeze cu aceștia.
le respecta.
față de persoanele în etate și persoane- Indicatori: 247, 249, 250, 251, 252.
2.2. Adoptarea/manifestarea
le cu nevoi speciale;
Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor când are netoleranței și grijii față de Lecturi în imagini tematice;voie.
persoanele în etate și Dialoguri despre normele de conduită; Indicatori: 266, 267, 268, 269.
persoanele cu nevoi speciale.  Jocuri-exercițiu privind păstrarea bunu- Standard 6. Copilul va fi capabil să interacționeze pozitiv cu
2.3. Exprimarea atitudinii
rilor materiale în familie, la grădiniță, în copiii de vârstă apropiată.
responsabile față de bunurile
comunitate;
Indicatori: 281.
materiale, exploatându-le/ Activități bazate pe softuri educaționale Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte regulile de secuutilizându-le cu atenție.
din resurse deschise/închise;ritate personală.
 Etc.
Indicatori: 292, 294.
Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile și efectele acestora.
Indicatori: 311, 312, 313, 314.
Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume responsabilități,să negocieze și să participe la luarea deciziilor.
Indicatori: 325, 326, 327, 328.
Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu ceilalți.
Indicatori: 343.

43

Exemple de activităţi de învăţare

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)Standarde și indicatori din SÎDC Lectura imaginilor;
Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume responsabilități, Jocuri organizate împreună cu diferiți să negocieze și să participe la luarea deciziilor.
copii;
Indicatori: 325, 326, 327, 328.
 Activități bazate pe softuri educaționale Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu ceilalți.
din resurse deschise/închise;
Indicatori: 342, 344, 345.
 Etc.
Standard 11. Copilul va fi capabil să manifeste empatie faţăde celelalte persoane.
Indicatori: 359, 360.

1.1. Descrierea unor situații
reale privind inițierea
interacţiunilor pozitive cu
membrii familiei, cu adulții șisemenii, în diverse contexte.
1.2. Utilizarea formulelor depolitețe în diverse contexte,argumentând valoarea lor.
1.3. Exprimarea respectului fațăde semeni, față de părinți șibunici, acordându-le ajutor
când aceștia au nevoie în
activitățile gospodărești, încurte, pe stradă.

 Dialoguri despre membrii familiei;
DPES Exerciţii de stimulare a unor comportamen- Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încrederete în diferite situaţii și contexte;în adulții cunoscuți și să interacționeze cu aceștia.
 Jocuri de rol de manifestare a politeții;Indicatori: 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259.
 Poezii, poveşti şi fabule despre solicitarea Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor când areajutorului;
nevoie.
 Desene, picturi, colaje: „Casa părinţilor/a Indicatori: 270, 271.
bunicilor”, „Patria/plaiul natal”;
Standard 6. Copilul va fi capabil să interacționeze pozitiv
 Activități bazate pe softuri educaționale din cu copiii de vârstă apropiată.
resurse deschise/închise;
Indicatori: 282, 283, 284, 285.
 Etc.
DFFS
Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze diversemișcări și activități fizice.
Indicatori: 46.
Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte regulile desecuritate personală.
Indicatori: 159, 162.

Competenţa specifică 1. Identificarea relațiilor cu adulții și semenii, manifestând politețe în familie și societateUnităţi de competenţă

3.3. Respectarea culturii sale și
recunoașterea aspectelor
altor culturi.

44

2.1. Descrierea particularităților  Jocuri de formare a grupurilor;DPES
de comportament al Exerciții de stimulare a unor comportamen- Standard 7. Copilul va fi capabil să recunoască, să apreunei persoane oneste,te adecvate în diferite situații;cieze și să respecte asemănările și deosebirile dintre
responsabile, grijulii.
 Jocuri de rol privind aspecte de negociere şi oameni.
2.2. Acceptarea și aplicarea
de participare la luarea deciziilor;
Indicatori: 303, 305, 306.
regulilor de comportament Lecturi cu imagini despre persoanele în eta- Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile și
respectuos față dete și persoanele cu nevoi speciale;efectele acestora.
persoanele în etate și Jocuri interactive de învățare a regulilor de Indicatori: 315, 316, 317, 318, 139, 320.
persoanele cu nevoi speciale.
comportament în familie, la grădiniță, în co- Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume respon2.3. Demonstrarea spiritului demunitate;sabilități, să negocieze și să participe la luarea deciziilor.
cetățean prin luarea deciziilor  Studiu de caz privind necesitatea respectării Indicatori: 329, 330, 331, 332, 333, 334, 335.
și respectarea codurilor
membrilor familiei/comunității;Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu
de conduită, a valorilor și Desene, picturi, colaje: „Familia mea”, „Gru- ceilalți.
regulilor stabilite.
pa mea”, „Prietenii mei ”;
Indicatori: 346, 351, 352.
 Jocuri de echipă;Standard 11. Copilul va fi capabil să manifeste empatie Activități bazate pe softuri educaționale din faţă de celelalte persoane.
resurse deschise/închise;
Indicatori: 361, 362, 363, 364.
 Etc.

Competenţa specifică 2. Aplicarea regulilor de comportament în familie/comunitate, demonstrând responsabilitate față de sine și cei din jur

DCStandard 2. Copilul va fi capabil să observe, să compareși să evalueze acțiuni, evenimente și experienţe.
Indicatori: 569.
Standard 4. Copilul va fi capabil să genereze soluții pentru diverse situații, probleme, întrebări.
Indicatori: 583, 584, 585.

DLC
Standard 1. Copilul va fi capabil să înțeleagă semnificația
mesajului vorbit.
Indicatori: 384.

45

Competenţa specifică 3. Respectarea diferențelor/diversității culturale, promovând valorile culturii naționale

DCStandard 2. Copilul va fi capabil să observe, să compareși să evalueze acțiuni, evenimente și experiențe.
Indicatori: 569.
Standard 12. Copilul va fi capabil să descopere omul ca
parte a mediului înconjurător și ca ființă socială.
Indicatori: 701.

3.1. Identificarea asemănărilor şi  Convorbiri despre drepturile şi obligaţiunile DPES
deosebirilor dintre persoane
copilului;Standard 7. Copilul va fi capabil să recunoască, să apredupă diferite criterii (gen, Discuţii despre importanţa şi necesitatea res- cieze și să respecte asemănările și deosebirile dintre
aspect exterior, vârstă,pectării regulilor de conduită civilizată;oameni.
profesie, mediu cultural şi Demonstrarea şi descrierea propriului patri- Indicatori: 302, 303, 304.
lingvistic etc.).
moniu cultural și al altor copii;
Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile și
3.2. Adaptarea comportamentului  Vizite, excursii cu scop cultural;efectele acestora.
la solicitările parvenite din  Filme educative, cu conținut intercultural;
Indicatori: 315, 316, 317, 318, 139, 320.
partea celorlalți, asumându-și  Dialog intercultural;Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume respondiverse roluri în grup: de lider,  Jocuri interactive;
sabilități, să negocieze și să participe la luarea deciziilor.
de facilitator, de prezentator.  Activități bazate pe softuri educaționale din Indicatori: 329, 330, 331, 332, 333, 334, 335.
3.3. Aprecierea și respectarea
resurse deschise/închise;Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu
propriului patrimoniu cultural  Etc.
ceilalți.
și pe cel al altor copii.
Indicatori: 347, 352, 353.
Standard 11. Copilul va fi capabil să manifeste empatiefaţă de celelalte persoane.
Indicatori: 362, 363, 364, 365.

4.3. Limbaj și comunicare
EDUCAȚIE PENTRU LIMBAJ ȘI COMUNICARE

Competențe specifice

1. Receptarea și înțelegerea mesajului oral în diverse situații de comunicare,manifestând atenție și atitudine pozitivă.
2. Exprimarea mesajelor orale, demonstrând comportament verbal,
non-verbal, paraverbal, în contexte de comunicare cunoscute.
3. Receptarea și reproducerea conținutului emotiv și ideatic al unui text literar, apreciind valoarea educativă a acestuia.
4. Receptarea diverselor mesaje scrise, dând dovadă de curiozitate în diferite contexte.
5. Producerea de mesaje simple scrise, manifestând interes și creativitate.

46

47

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Receptarea și înțelegerea mesajului oral în diverse situații de comunicare,manifestând atenție și atitudine pozitivă
1.1. Reacţionarea adecvată la Localizarea sunetelor, obiectelor, persoanelor; DLC
sunete, cuvinte simple,
 Indicarea vietăţii, persoanei, jucăriei etc. după Standard 1. Copilul va fi capabil să asculte și să
rostite clar de către adult.
sunetul produs;înțeleagă semnificația mesajului vorbit.
1.2. Identificarea unor persoane,  Jocuri de recunoaștere a cuvintelor ce denu- Indicatori: 372, 373, 374, 375, 376.
jucării, vietăți din mediul
mesc obiecte, însușiri, acțiuni (de exemplu: Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
apropiat, după sunetele„Ridică imaginea!”, „Arată jucăria!”, „Cine dese- modalități de comunicare verbală, non-verbală și paproduse de către acestea.
nează?” „Arată ce este mare!” etc.);
raverbală.
1.3. Recunoaşterea denumirilor  Realizarea unor comenzi („Dă!”, „Pune!”, „Des- Indicatori: 459, 460, 461, 462.
unor obiecte, însușiri, acţiuni
chide!), a unui enunț („Adă mingea roșie!”);DPES
uzuale din mediul familiar.
 Activități de înțelegere a tipului de enunţ: întreStandard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încrede1.4. Reacţionarea corespunzăbare, bucurie (de exemplu: „Strada cu surprize”,
re în adulţii cunoscuţi şi să interacţioneze cu aceştia.
toare la audierea unei
„Vesel-trist” etc.);
Indicatori: 242.
comenzi, a unui enunț
 Exerciții de corelare a mesajului cu anumite mişStandard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor adulsimplu.
cări;tului când are nevoie.
1.5. Recepţionarea şi recunoaş-  Jocuri de atenție pentru receptarea mesajului
Indicatori: 263, 264.
terea, după intonaţie, a(de exemplu: „Surpriza activității”, „Cutiuța ferStandard 6. Copilul va fi capabil să interacționeze potipului de enunţ transmis (omecată”);
zitiv cu copiii de vârstă apropiată.
întrebare, o bucurie etc.).
 Etc.
Indicatori: 275, 276.
1.6. Exprimarea interesuluiDCpentru conținutul mesajelor.
Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, să compare și să evalueze acțiuni, evenimente și experiențe.
Indicatori: 564.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5-3 ani)

4.3.1. Educație pentru limbaj și comunicare

48

DFFS
Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze obiecte pentru dezvoltarea motricității fine.
Indicatori: 57.
Competenţa specifică 2. Exprimarea mesajelor orale, demonstrând comportament verbal,
non-verbal, paraverbal, în diverse contexte
2.1. Repetarea unor sunete,
 Exerciții de repetare a unor sunete, onomato- DLC
grupuri de sunete simple,
pee, a cuvintelor-răspunsuri (de exemplu: „Ma- Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progrecuvinte.
şinuţele”, „Cum face gâsca, pi­sica?”, „Trenuţul” siv vocabularul.
2.2. Repetarea/formulareaetc.);
Indicatori: 391, 392, 393, 394, 395.
răspunsurilor simple, pe Jocuri de determinare a obiectului, acţiunii ce se Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime corectteme familiare sau în baza
aude (de exemplu: apa curge „s-s-s”, o mașină din punct de vedere gramatical.
unor materiale prezentate
merge „br-br-br” etc.) și pronunțarea grupurilor Indicatori: 417, 418, 419, 420, 421, 422, 423.
(imagini, filme animate etc.).
de sunete;
Standard 4. Copilul va fi capabil să pronunțe corect
2.3. Producerea ghidată de Jocuri de mișcare, pentru exersarea corectă a sunete, cuvinte ale limbii materne.
enunţuri, folosind intonaţia,actului respirator (de exemplu: „Mirosim floa- Indicatori: 443, 444.
gesturile, mimica.
rea”, „Menținem balonașele în aer” etc.);
Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
2.4. Repetarea/oferirea
 Activități de formulare a răspunsurilor la între- modalități de comunicare verbală, non-verbală și painformaţiilor elementarebările adresate (de exemplu: „Cine este aceas- raverbală.
referitoare la sine și lata/acesta?”, „Ce face Maria/Ion?”, „Cum este Indicatori: 461, 462.
apropiații săi.
mingea?”);DPES
2.5. Manifestarea dorinţei de a Completarea enunțurilor simple (de exemplu:
Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în modvorbi.
„Mașina este ...”);
pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici specifice.
 Exerciții de utilizare a formulelor de salut, de răIndicatori: 185, 186, 188, 189, 190.
mas bun, de politețe etc.;
Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi să
exprime adecvat o varietate de emoţii.
Indicatori: 215, 216.

Standard 9. Copilul va fi capabil să se orienteze întimp și spațiu.
Indicatori: 639.

49

 Repetarea/verbalizarea elementară a imagini- Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încredelor (de exemplu: „Ce vezi?”, „Cine este ...?”, „Ce re în adulţii cunoscuţi şi să interacţioneze cu aceştia.
face ... ?, „Unde este ... ?”);
Indicatori: 246.
 Verbalizarea elementară a unor imagini ce re- Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor adulprezintă activități zilnice (de exemplu: „Fetița/ tului când are nevoie.
Băiețelul/Păpușa doarme. Fetița/Băiețelul/ Indicatori: 263.
Păpușa s-a trezit. Fetița/Băiețelul/Păpușa mănâncă.” etc.);DC
 Activități de reproducere expresivă a enunţu- Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, să comrilor simple, însoțite de mişcări, intonaţie (de pare și să evalueze acțiuni, evenimente și experiențe.
exemplu: „Ga-ga-ga! Cine face-așa?” Copiii răs- Indicatori: 563.
pund: „Gâsca face-aşa: ga-ga-ga! / Gâsca înnoi- Standard 3. Copilul va fi capabil să valorifice
tă, uite-aşa. / Să facem şi noi ca ea!” etc.);
experiențele acumulate în diverse contexte.
 Simularea unei situații din mediul cunoscut (de Indicatori: 572, 573.
exemplu: „La grădiniță”, „De-a prinţesele”, „La
telefon”);
DFFS Activități de utilizare a resurselor educaționale Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze obiecdigitale interactive;
te pentru dezvoltarea motricității fine.
 Joc în perechi (adult – copil) prin formulare de Indicatori: 57.
întrebări-răspunsuri: „Cum te numeşti?”, „Câţiani ai?”, „Cum o/îl cheamă pe mama/tata?”; Relaționare în joc cu colegii și adulții; Etc.

50

Competenţa specifică 3. Receptarea și reproducerea conținutului emotiv și ideatic al unui text literar,
apreciind valoarea educativă a acestuia
3.1. Reacționarea emoțională
 Vizionarea teatrului de păpuși: „Ridichea”, DLC
la audierea conținutului„Gogoașa” etc.;
Standard 1. Copilul va fi capabil să asculte și săpoveștilor/poeziilor în baza  Redarea expresivă și elementară a mișcărilor, înțeleagă semnificația mesajului vorbit.
imaginilor/marionetelor.
gesturilor și mimicii în baza conținutului poeziei, Indicatori: 372, 373, 374, 375, 376.
3.2. Repetarea/formulareapoveștilor;
Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progrerăspunsurilor simple la Răspunsuri la întrebări simple în baza imagini- siv vocabularul.
întrebările adresate în bazalor;
Indicatori: 392, 394.
textului.
 Completări de enunțuri audiate (de exemplu: Standard 4. Copilul va fi capabil să pronunțe corect
3.3. Recunoașterea personajelor„Trăia odată o... ”, „ Car-car/ M-a pus mama nuci sunete, cuvinte ale limbii materne.
din text în baza imaginilor/să ... (car)” etc.;
Indicatori: 440, 442.
cardurilor.
 Recitarea poeziilor cu onomatopee (de exem- Standard 7. Copilul va fi capabil să demonstreze inte3.4. Reproducerea ghidată aplu: „Gâște, gâște”);
res față de carte și lectură.
textelor simple.
 Ordonarea fișelor/cardurilor cu personaje în Indicatori: 495, 496, 497, 498.
3.5. Înscenarea unor texte
baza conținutului poveștii;simple.
 Activități de identificare a personajelor: „Cine DPES
3.6. Exprimarea interesului
este ... ?” „Arată ...”, „Aceasta este ...”, „Da – Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi să
pentru audierea repetată aNu!” etc.;
exprime adecvat o varietate de emoţii.
textelor literare.
 Selectarea marionetelor-personaje dintr-o po- Indicatori: 215.
veste;
Standard 6. Copilul va fi capabil să interacționeze po Recitarea poeziilor din folclor/literatura pentru zitiv cu copiii de vârstă apropiată.
copii;
Indicatori: 276, 277.
 Înscenarea unui episod din poveşti (teatru demasă) cu sprijinul adultului;DC Reproducerea textelor scurte, concomitent sau Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, să comîn urma vizionării de filme animate (poveşti), cu pare și să evalueze acțiuni, evenimente și experiențe.
anumite repetări;Indicatori: 563, 564.
 Activități de utilizare a resurselor educaționale Standard 3. Copilul va fi capabil să valorifice
digitale interactive;
experiențele acumulate în diverse contexte.
 Teatru de masă: „Foișorul”, „Gogoașa” etc.;
Indicatori: 572, 573.

51

4.1. Explorarea elementară acărţii prin intermediul unorsimţuri.
4.2. Determinarea prenumeluidupă pozele prezentate.
4.3. Reproducerea ghidată
a conținutului simplu al
cardurilor/imaginilor.
4.4. Manifestarea interesului
pentru a răsfoi o carte
și a dorinței de a audiaconținutul ei.

DCStandard 4. Copilul va fi capabil să genereze soluții
pentru diverse situații, probleme, întrebări.
Indicatori: 579.

 Diferenţierea tipurilor de cărţi (muzicale, senzo- DLC
riale, moi, cu imagini etc.);
Standard 7. Copilul va fi capabil să demonstreze inte Activități cu Loto mare;res față de carte și lectură.
 Jocuri: „Cine este acesta/aceasta?”, „Adevărat – Indicatori: 495, 496, 497, 498.
Fals”, „Cum o cheamă pe ... ?” etc.;
Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească limbajul Căutarea unor obiecte, vietăţi dintr-o carte;scris/tipărit în activitățile zilnice.
 Repetarea/verbalizarea imaginilor;
Indicatori: 530.
 Corelarea mesajului oral cu anumite imagini, cu
DPESsprijinul adultului;Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în mod Examinarea, răsfoirea cărţilor (cărţi de colorat,
pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici specifice.
cărţi cu imagini mari etc.);
Indicatori: 174.
 Lecturarea ghidată a imaginilor din cartea cu
DFFSpovești;Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze obiec Audierea repetată a textului solicitat;te pentru dezvoltarea motricității fine.
 Simularea citirii imaginii/textului;
Indicatori: 55, 57.
 Etc.

Competenţa specifică 4. Receptarea diverselor mesaje scrise, dând dovadă de curiozitate în diferite contexte

 Activități de simulare a unor situații (de exem- Standard 4. Copilul va fi capabil să genereze soluții
plu: adoarme păpușa și cântă „Na-ni-na, dormi, pentru diverse situații, probleme, întrebări.
adormi, fetița mea!”; „Trop-trop merge calul!” Indicatori: 579, 580.
etc.;
 Jocuri liber alese;
DFFS Solicitare repetată a audierii/vizionării textului; Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze obiec Manifestarea dorinței de a opera de sine stătă- te pentru dezvoltarea motricității fine.
tor cu marionetele – personaje din povești (tea- Indicatori: 55, 57.
tru de masă); Etc.

52

Poezii, jocuri: „Băiţa” de I. Hadârcă, „Tăpuşele” – creație populară, „Tăpuşele” de Iu. Filip, „Iată bunicul” – joc popular francez, „Cine şi
cum strigă”, „În curtea de păsări”, „Gâdilici”, „Car-car”, „Cine ce vrea” de Iu. Filip, „Gâştele” de Iu. Filip, „Căluţul” de Iu. Filip, „Căţeluş cu părul
creţ” – creație populară, „Apuşoară, apuşoară” – creație populară, „Vine trenul” de V. Romanciuc, „Păsărică, păsărea” de Iu. Filip, „Vine capra de la piaţă” de C. Dragomir, „Iepuraşul” de A. Suceveanu, „Cântec de leagăn” etc.;
Povestiri: „Toamna” de Sp. Vangheli, „Bobocel” de I. Druţă etc.;Poveşti: „Gogoaşa” (text adaptat), „Ridichea” (text adaptat), „Găinuşa porumbacă”, „Foişorul” (text adaptat) etc.;
Culegeri: „Învăţăm împreună limba română”; „Culegere de poveşti, snoave şi povestiri”, Chişinău, 2016; „Culegere de texte” (Suplimentpentru proiectarea activităţilor integrate în instituţiile preşcolare), Chişinău, 2012 etc.

Creaţii literare orientative

DC
Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, să compare și să evalueze acțiuni, evenimente și experiențe.
Indicatori: 564.

 Jocuri: „Arată imaginea”, „Unde este scris ... ?”; DLC
 Scrierea unor semne mari, cu diferite instru- Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
mente, pe diverse suprafeţe (foaie, tablă, nisip modalități de grafism: desene, semne, forme, pregraetc.);
fisme.
 Jocuri cu mânuțele, degeţelele etc.;
Indicatori: 540.
 Jocuri cu şireturi, năsturei, cleşte etc. sub supraDFFS
vegherea adultului;Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze compoziții
 Determinarea obiectului ascuns (de exemplu,
plastice (desene, picturi, modelaje și aplicații).
într-un bol cu orez sunt ascunse bile mici);
Indicatori: 68, 69, 70, 72.
 Redare de mâzgălituri și verbalizarea/prezentaStandard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze și
rea lor;dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată a Simularea scrisului pe diferite suporturi;simțurilor.
 Etc.
Indicatori: 97, 98.

Competența 5. Producerea de mesaje simple scrise, manifestând interes și creativitate

5.1. Deosebirea tipăriturii(scrisului) de imagine.
5.2. Realizarea unor elemente
grafice.
5.3. Manifestarea dorinţei de ascrie.

53

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Receptarea și înțelegerea mesajului oral în diverse situații de comunicare,manifestând atenţie şi atitudine pozitivă
 Diferenţierea unor cuvinte cu sonoritate asemănătoare DLC
1.1. Perceperea şi diferenţierea(de exemplu: moș-coș, coş-cos, punte-munte);
Standard 1. Copilul va fi capabil să
unor sunete din cuvinte cu
 Activități de determinare a erorilor în pronunție;înțeleagă semnificația mesajului vorbit.
sonoritate asemănătoare.
 Exerciții de dezvoltare a aparatului fono-articulator;
Indicatori: 377, 378, 379, 380, 381.
1.2. Recunoașterea unor surse Jocuri de mișcare pentru exersarea corectă a actului respi- Standard 7. Copilul va fi capabil să desonore (persoane, jucării,rator, cu accent pe pronunţia corectă (de exemplu: „Con- monstreze interes față de carte și lectură.
vieţuitoare, obiecte) din
ducem corăbioara”, „Strâmbăturile” etc.);
Indicatori: 501.
mediul apropiat după sunetele
 Identificarea obiectului, acţiunii ce se aude (de exemplu: DPSE
produse.
atunci când curge apa/merge o mașină/sună clopoţelul); Standard 3. Copilul va fi capabil să recu1.3. Recunoașterea denumirilor
unor obiecte, clase de obiecte  Stabilirea mărimii unor obiecte, vieţuitoare, după sunete- noască şi să exprime adecvat o varietate
le produse (de exemplu, pentru cazurile: câine-căţel, pui- de emoţii.
uzuale, acţiuni, însuşiri dingăină, clopot-clopoţel);Indicatori: 226.
mediul familiar.
1.4. Recepţionarea şi recunoaşte-  Selectarea şi ordonarea unor imagini/carduri în baza me- Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară
sajului audiat;ajutor adultului când are nevoie.
rea după intonaţie a tipului deenunţ transmis (o întrebare, o  Găsirea imaginilor ce redau obiecte, clase de obiecte, fe- Indicatori: 266, 267.
nomene, acțiuni, însușiri;Standard 8. Copilul va fi capabil să perbucurie, o rugăminte etc.).
1.5. Exprimarea interesului pentru  Gruparea imaginilor ce reprezintă acțiuni, însușiri cu ceapă regulile și efectele acestora.
caracter opus (de exemplu: „casă mare – casă mică”, Indicatori: 311.
receptarea și înțelegerea„minge albă – minge neagră”, „fata babei doarme – fata DFSIP
mesajelor verbale, a unormoșneagului muncește” etc.);
Standard 1. Copilul va fi capabil să efecîmbinări de cuvinte.
 Determinarea tipului de enunţ: întrebare, solicitare, bucu- tueze diverse mișcări și activități fizice.
rie etc. (de exemplu: prin mimare, mişcare);
Indicatori: 37.
 Jocuri prin alegerea emoticonului (de exemplu: „Dispoziția Standard 4. Copilul va fi capabil să-și conmea”, „Cum te simți?” etc.);troleze și dirijeze propriile mișcări prin Executarea unor solicitări didactice simple, cum ar fi: „As- utilizarea adecvată a simțurilor.
cultă!”, „Aranjează!”, „Desenează!”, „Arată!”, „Deschide!”, Indicatori: 99.
„Colorează!” etc.;Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani)

54

2.1. Articularea unor sunete,
grupuri de sunete în cuvinte,îmbinări de cuvinte.
2.2. Alcătuirea de întrebări şirăspunsuri simple în diferite
situaţii de comunicare.
2.3. Reproducerea/producerea demesaje scurte, recurgând la
expresivitatea verbală (accent,intonaţie).
2.4. Povestirea coerentă a anumitor situații/evenimente dinviața cotidiană (trecut, prezent).

 Jocuri de pronunție corectă a sunetelor;DLC
 Repetarea textelor cu grupuri de sunete planificate (de Standard 2. Copilul va fi capabil să-și exexemplu: „Cu-cu cuc / Toata ziua stau în nuc / Şi mă nu- tindă progresiv vocabularul.
mesc cuc.” (Toți copiii pronunţă „Cuc! Cuc!”); „Zboară cucu Indicatori: 396, 397, 398, 399, 400.
ca năucul / Și tot cântă” (Toți copiii zic: „Cu-cu! Cu-cu!”); Standard 3. Copilul va fi capabil să se extexte cu unele frământări de limbă (de exemplu: „Jos într- prime corect din punct de vedere gramaun tufiş / Un târâş / Spre mine venea / Şi tot sâsâia. – Cum tical.
crezi că făcea?” (Copiii imită: „S-s-s!”);Indicatori: 424, 425, 426, 427, 428, 429.
 Exerciţii de reproducere a sunetelor audiate (de exemplu, Standard 4. Copilul va fi capabil să
atunci când curge apa, merge o mașină/o motocicletă, pronunțe corect sunete, cuvinte ale limsună clopoţelul mic/mare etc.);
bii materne.
 Exerciții de dezvoltare a aparatului fono-articulator;
Indicatori: 445, 446, 447.
 Activități de depistare și corectare a unor tulbu- Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizezerări ușoare de limbaj (de exemplu: „cartiță-cratiță”, diferite modalități de comunicare verbală,„stlugule-strugure”);
non-verbală și paraverbală.
 Jocuri verbale (de exemplu: „Numiți cât mai multe obiecte Indicatori: 463, 464, 465, 466, 467.
din încăpere”, „Cum este mama?” etc.);
DPES
 Activități de modificare a formei cuvintelor (de exemplu: Standard 1. Copilul va fi capabil să se„masă-măsuță”);
perceapă în mod pozitiv ca persoană uni Jocuri de tipul întrebare-răspuns, cum ar fi: „Cine are coa- că, cu caracteristici specifice.
dă?”;Indicatori: 178, 180, 181, 182, 184.

Competenţa specifică 2. Exprimarea mesajelor orale, demonstrând comportament verbal, non-verbal, paraverbal, în diverse contexte

 Efectuarea a 2-3 comenzi corelate între ele (de exemplu:„Ia pixul şi desenează!”); Redare prin mimare, mişcări, comunicare non-verbală, aînţelegerii mesajului; Semnalare prin răspuns non-verbal/verbal scurt a înţelegerii mesajului audiat; Participare la jocuri libere, alese ca urmare a înțelegerii
regulilor; Reacționare la sensul unor îmbinări de cuvinte (de exemplu: „harnici ca albinele”, „puternici ca un stejar”, „înalți
ca bradul”);
 Etc.

55

2.5. Formularea enunțului,
respectând ordinea corectă apărților de propoziție.
2.6. Descrierea ghidată a unor
obiecte, vietăţi, imagini/carduri, după diferite criterii,
aspecte.
2.7. Oferirea de informaţii
elementare referitoare la sineşi la alte persoane apropiate.
2.8. Manifestarea dorinţei de a
discuta cu adulţii şi colegii
săi, respectând unele norme
elementare de etichetă
verbală.

 Exerciții de utilizare a numărului și genului substantivului Standard 3. Copilul va fi capabil să recu(„Una-multe”);
noască şi să exprime adecvat o varietate Jocuri verbale, de exemplu: „Eu întreb, tu răspunzi”, „Mi- de emoţii.
crofonul fără fir”, „Răspunde – aruncă – întreabă” (varian- Indicatori: 221, 222, 223, 224, 225.
tă simplificată), „Alcătuiește cât mai multe întrebări”;
Standard 4. Copilul va fi capabil să mani Construire de dialoguri în situații de comunicare familiară feste încredere în adulţii cunoscuţi şi să
etc.
interacţioneze cu aceştia.
 Jocul „Ce putem face cu o batistă?”;Indicatori: 248, 249, 250.
 Jocuri verbale, de activizare a pronumelui (de exemplu: „A Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară
cui este …?”, „Cine a desenat balonul?” etc.);
ajutor adultului când are nevoie.
 Joc de rol (de exemplu: „La telefon”, „La magazin”, „La bu- Indicatori: 265.
nica”, „La grădiniţă” etc.), folosind norme elementare deDCetichetă verbală;Standard 1. Copilul va fi capabil să iden Construirea mesajelor cu alternarea ritmului şi intonaţiei;tifice relația cauză-efect în urma unor
 Reproducerea mesajelor concomitent sau în urma vizionăinteracțiuni cu obiecte, fenomene, oarii de texte ecranizate (mp4);meni.
 Crearea mesajelor pe teme libere;
Indicatori: 556, 557.
 Reproducerea anumitor evenimente familiare (de exemStandard 2. Copilul va fi capabil să obplu: „Cum ai petrecut ziua de duminică?”, „Ce ai făcut azi
serve, să compare și să evalueze acțiuni,
dimineață?” etc.);
evenimente și experiențe.
 Jocuri verbale (de exemplu: „Numeşte ce vezi”, „Ce face
Indicatori: 566.
…?” „Cum este …?”, „Unde este …?”) şi completare/alcăStandard 11. Copilul va fi capabil să utilituire de propoziţii;zeze metode și instrumente de integrare Activitate de utilizare a gradelor de comparație („Înalt/mai
a mediului înconjurător.
înalt decât/cel mai înalt” etc.);
Indicatori: 686.
 Verbalizarea imaginii cu subiect (se va urmări respectarea
ordinii corecte a părţilor de propoziţie: subiect, predicat); DFFS Activități de descriere elementară şi recunoaştere a obiec- Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze diverse mișcări și activități fizice.
tului, a vietăţii etc.;
 Caracterizarea persoanelor (de exemplu: jocul „Spune Indicatori: 37.
cine este ... ?”, „Cubul” (variantă simplificată), folosind
limbajul textului etc.);

56

5Încurajarea exersării diferitor roluri de către fete și băieți, în vederea depășirii stereotipurilor de gen.

 Relatare despre sine, despre persoanele apropiate;
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și con Conversaţii pe teme familiare;troleze și dirijeze propriile mișcări prin Răspunsuri la întrebări simple, de identificare: „Eu sunt/ utilizarea adecvată a simțurilor.
mă numesc … . Am ochii … ”;
Indicatori: 99.
 Jocuri de rol (de exemplu: „De-a mama şi de-a tata”)5;
 Prezentare elementară a autoportretului, a portretului altor persoane; Relatare despre mediul în care locuiesc;
 Expunerea întâmplărilor din experienţa zilnică; Participarea activă la discuţiile dintr-un grup; Întreţinere de dialoguri în perechi, în grupuri a câte 3-4
copii, respectând unele norme elementare de etichetă
verbală; Solicitare de informaţii de la adult, de la colegi; Etc.
Competența 3. Receptarea și reproducerea conținutului emotiv și ideatic al unui text literar,
apreciind valoarea educativă a acestuia
3.1. Perceperea conținutului
 Stabilirea denumirii cărții în baza imaginii de pe copertă; DLC
textului literar (povești, poezii)  Reconstituirea imaginilor (puzzle) și prezentarea elemen- Standard 1. Copilul va fi capabil săîn baza imaginilor/cardurilor/tară a celor obținute;înțeleagă semnificația mesajului vorbit.
filmulețelor educative și Evidențierea ideii textului (cu sprijinul adultului/educato- Indicatori: 378, 380.
raportarea imaginilor la textul
rului);
Standard 2. Copilul va fi capabil să-și exaudiat.
 Deosebirea poveștii de poezie sau ghicitoare;tindă progresiv vocabularul.
3.2. Crearea răspunsurilor la Jocuri verbale, cum ar fi: „Spune ce este ... ?” etc.;
Indicatori: 396, 397, 398, 399, 400.
întrebările adresate în baza Redarea unor poezii/fragmente din text, recurgând la me- Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze
textului.
sajul non-verbal, paraverbal;
diferite modalități de comunicare verbală,3.3. Caracterizarea personajelor
 Vizionarea teatrului de păpuși/textelor ecranizate și mani- non-verbală și paraverbală.
preferate și aprecierea
festarea emoțiilor;
Indicatori: 465, 467, 468, 469.
faptelor lor.
 Răspunsuri la întrebări în baza textului (relativ desfă- Standard 7. Copilul va fi capabil să deșurat);
monstreze interes față de carte și lectură.
 Jocul verbal: „Ghici personajul”;
Indicatori: 501, 502, 503.

57

3.4. Reproducerea expresivă/creativă a textelor literare cu/fără imagini.
3.5. Exprimarea interesului pentru
audierea/reproducerea
textelor literare.

 Identificarea personajelor în baza imaginilor;
DPES Aprecierea elementară a comportamentului unor perso- Standard 3. Copilul va fi capabil să recunaje;noască şi să exprime adecvat o varietate
 Recunoașterea personajelor după descrierea făcută de că- de emoţii.
tre adult;
Indicatori: 221, 226.
 Dezlegarea ghicitorilor/descrierii, de exemplu: „Cine este Standard 7. Copilul va fi capabil să recuvicleană, roșcată și iubește găinile?” etc.;
noască, să aprecieze și să respecte ase Ordonarea fișelor/cardurilor cu personaje în baza mănările și deosebirile dintre oameni.
conținutului poveștii;Indicatori: 292, 293.
 Simularea mișcărilor personajelor și recunoașterea lor;
Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asu Reproducerea poveştilor (fragmente);
me responsabilități, să negocieze și să Recitarea expresivă a poeziilor din folclor/poeziilor pe ro- participe la luarea deciziilor.
luri;
Indicatori: 326, 327
 Înscenări de poveşti;Standard 11. Copilul va fi capabil să ma Completarea enunţului, a ultimului vers al poeziei audiate nifeste empatie faţă de celelalte persoaetc.;ne.
 Repovestirea textului în baza întrebărilor;
Indicatori: 360.
 Jocuri: „Desaga cu povești”, „Împărăția poveștilor” etc.;DC Folosirea, în limbaj, a formulelor de început specificeStandard 2. Copilul va fi capabil să obpoveștilor;
serve, să compare și să evalueze acțiuni,
 Construirea propozițiilor;
evenimente și experiențe.
 Compunerea sfârșitului unui text (poveste, poezie);
Indicatori: 565, 566.
 Completarea unui text ce conține omisiuni;
Standard 3. Copilul va fi capabil să valo Găsirea cuvintelor-rimă (de exemplu: „casă – masă”; „ouă
rifice experiențele acumulate în diverse– rouă – plouă – nouă” etc.);
contexte.
 Compunerea unei povestiri pe temă liberă;Indicatori: 574.
 Alcătuire, în baza imaginii, a unei noi povești/povestiri;Standard 4. Copilul va fi capabil să gene Participare în prezentarea teatrului de masă, de păpuși
reze soluții pentru diverse situații, proetc.;
bleme, întrebări.
 Crearea unor jocuri de rol;Indicatori: 581, 582.
 Jocuri creative (de exemplu: „Telefonul fără fir”);

58

4.1. Recunoaşterea diferitor tipuri  Identificarea diferitor tipuri de cărți: carte cu povești, car- DLCde cărţi după imagini (cărți
te de colorat, carte cu imagini etc. şi a componentelor ei; Standard 7. Copilul va fi capabil să desonore, cărți pentru desen, Recunoaşterea titlului unei cărţi după imaginea de pe co- monstreze interes față de carte și lectucărți cu povești/poezii etc.).
pertă;
ră.
4.2. Recunoașterea prenumelui său  Excursie la bibliotecă (librărie);
Indicatori: 499, 500, 501, 502, 504.
scris cu litere mari de tipar.
 Examinarea cărţilor, verbalizarea/prezentarea lor;
Standard 8. Copilul va fi capabil să efec4.3. Distingerea mesajului simplu
 Jocuri: „Cine astăzi nu-i la grădiniță?”, „Eu numesc prenu- tueze corespondențe între sunet și literă.
din imagini/o serie de 2-3
mele, tu arăți poza”;
Indicatori: 515, 516, 517.
imagini corelate, care prezintă  Citirea globală și ghidată a numelui scris cu litere mari de Standard 9. Copilul va fi capabil să foloevenimente familiare.
tipar;
sească limbajul scris/tipărit în activitățile
4.4. Recunoașterea unor simboluri/  Lectura a 2-3 imagini (benzi desenate), ce reprezintă eve- zilnice.
semne care transmit mesaje
nimente consecutive: „Ne pregătim de grădiniță” etc.;
Indicatori: 531, 532, 534.
simple.
 Jocul „Ordonează imaginile”;
DPES
 Corelarea simbolurilor cu diverse mesaje simple (deStandard 5. Copilul va fi capabil să ceară
exemplu: soarele semnifică timp frumos; zebra – trecere
ajutor adultului când are nevoie.
de pietoni);
Indicatori: 262.
 Etc.

Competența 4. Receptarea diverselor mesaje scrise, dând dovadă de curiozitate în diferite contexte

 Activități de utilizare a resurselor educaționale digitale interactive;
 Manifestarea dorinţei de a audia, viziona, înscena poezii,
povestiri, poveşti şi a le reproduce/repovesti; Participare la concursul „Cel mai bun recitator” etc.

59Competenţa specifică 5. Producerea de mesaje simple scrise, manifestând interes și creativitate

Poezii, jocuri: „Tăpuşele” de I. Hadârcă, „Tăpuşele” de Iu. Filip, „Mărul” de V. Rusnac, „Familia mea” de C. Dragomir, „Degeţele” – joc popular, „Pisicuţă, pis-pis-pis” – creație populară, „O broscuţă” de L. Lari, „Nouraşul” de L. Butnaru, „Vine moşul de la vie” – creație populară,„Liliacul” de C. Dragomir, „O broscuţă” de L. Lari, „Floarea din farfurie” de C. Dragomir, „Trenule, trenuţule” de L. Deleanu, „Mama” de Gr.
Vieru, „Lună” – creație populară, „Fugi, nor, fugi” – creație populară, „Buburuză” – creație populară, „Melcul” – creație populară, „Colind” –creație populară, „Cucul și cocoșul” de Gr. Vieru etc.;
Povestiri: „Două baloane”, „Familia mea” de T. Arghezi, „Bucurie ” de I. Bejenaru, „Pâine de la iepure” de P. Darie etc.;Poveşti: „Vulpea şi racul” – creație populară rusească, „ De ce ursul n-are coadă” –creație populară românească, „Ridichea”, „Foişorul” etc.;
Legende: „Legenda omului de zăpadă”, „Legenda primăverii” etc.;
Culegeri: „Învăţăm împreună limba română”; „Culegere de poveşti, snoave şi povestiri”, Chişinău, 2016; „Culegere de texte” (Suplimentpentru proiectarea activităţilor integrate în instituţiile preşcolare), Chişinău, 2012 etc.

Creații literare orientative

5.1. Recunoașterea existenței
 Jocul de rol „La magazin” (redarea sumei de bani prin di- DLC
scrisului (tipăritul) șiverse metode/semne);
Standard 10. Copilul va fi capabil să utiliimportanței acestuia.
 Desenarea diferitor obiecte, ce conțin unele elemente gra- zeze diferite modalități de grafism: dese5.2. Trasarea elementelor grafice în
fice (decorarea șervețelului de masă, a ulciorului, desena- ne, semne, forme, pregrafisme.
anumite contexte.
rea și decorarea umbrelei etc.);
Indicatori: 541, 542.
5.3. Utilizarea desenelor, diverselor  Efectuarea diferitor exerciţii de dezvoltare a muscuDPSE
tipuri de linii, pentru alaturii fine a mâinii (de exemplu: alegerea, cu fiecaStandard 6. Copilul va fi capabil să intetransmite semnificații.
re deget, a boabelor de porumb şi orez; apropierearacționeze pozitiv cu copiii de vârstă
5.4. Manifestarea dorinţei de afiecărui deget, în parte, de centrul palmei şi îndreptarea
apropiată.
scrie.
lor etc.);
Indicatori: 278.
 Folosirea corectă a instrumentelor de scris; Jocul „Ghici: ce ți-am scris?”;DFFS Verbalizarea/prezentare a ceea ce a desenat, a scris (prin Standard 3. Copilul va fi capabil să realisimboluri);zeze compoziții plastice (desene, picturi, Crearea medalioanelor cu desene ale copiilor în modelaje și aplicații).
cheia unui text;
Indicatori: 76, 77, 81, 82.
 Desenarea emoticoanelor (de exemplu: emoticoane care
reprezintă o persoană veselă/tristă/indispusă etc.).

60
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Receptarea și înțelegerea mesajului oral în diverse situații de comunicare,manifestând atitudine pozitivă, concentrare și atenție
1.1. Perceperea semnificaţiei unor Recunoaşterea semnificaţiei unor sunete din cu- DLC
sunete din cuvinte, a cuvintelor,vinte (casă-case, dorm-dormi), a cuvintelor (ca- Standard 1. Copilul va fi capabil să înțeleagă
enunţurilor cu sonoritate
să-clasă, gard-card, vânt-cânt etc.), a enunţurilor semnificația mesajului vorbit.
asemănătoare.
cu sonoritate asemănătoare („Am un cos cu fruc- Indicatori: 382, 383, 384, 385.
1.2. Identificarea unor surse sonorete” sau „Am un coş cu fructe”, „Eu pat mingea/
DPSE(persoane, vietăţi, obiecte,
Eu bat mingea”) în anumite contexte cotidiene;
Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şiacţiuni etc.), a mărimii şi Jocuri de mișcare pentru exersarea corectă asă exprime adecvat o varietate de emoţii.
depărtării acestora, dupăactului respirator (de exemplu: „Acvariul cu
Indicatori: 230.
sunetele produse.
peștișori”, „Strâmbăturile”);
Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă re1.3. Identificarea obiectelor, Activități de depistare și corectare a unor erori
gulile și efectele acestora.
claselor de obiecte, a acţiunilor,
din cuvinte și enunțuri;Indicatori: 315, 319.
însuşirilor, caracteristicilor etc.,  Determinarea acţiunilor efectuate (de exemplu:
DFSIP
potrivit denumirii lor.
ruperea hârtiei, lovirea cu creionul în masă);1.4. Recepţionarea, recunoaşterea, Jocuri didactice (de exemplu: „Telefonul fără fir”, Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze didupă intonaţie, a tipului de„Adevărat – Fals”, „Reprezintă ce ai auzit”, „Des- verse mișcări și activități fizice.
Indicatori: 38,39.
mesaj transmis (o întrebare,chide urechea bine” etc.);o rugăminte, o nedumerire, o Stabilirea mărimii şi a depărtării unor obiecte Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze
și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecbucurie, o indignare, o cerinţă
după sunetele produse;etc.).
 Clasificarea imaginilor (obiecte, însuşiri, acţiuni vată a simțurilor.
Indicatori: 104, 105.
1.5. Înţelegerea semnificaţiiloretc.);
diferitor structuri verbale orale.  Jocuri didactice (de exemplu: „Cine va găsi mai
DC1.6. Manifestarea interesului
multe … ?”, „Ce fel de timp este astăzi?” etc.);
Standard 4. Copilul va fi capabil să genereze
pentru receptarea expresiilor
 Executarea diferitor însărcinări potrivit mesajuluisoluții pentru diverse situații, probleme, întreîn contexte de comunicare
audiat: „Grupează!”, „Uneşte!”, „Aşază!”, „Încerbări.
cunoscute.
cuieşte!”, „Compară!”;Indicatori: 584.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

61

2.1. Pronunţarea independentă,clară, a tuturor sunetelor limbii
materne, a grupurilor de suneteîn cuvinte, expresii mai dificile.

 Pronunţarea corectă a tuturor sunetelor limbii, a DLC
unor grupuri de sunete mai dificile;Standard 4. Copilul va fi capabil să pronunțe co Reproducerea frământărilor de limbă;rect sunete, cuvinte ale limbii materne.
 Găsirea cuvintelor ce rimează (de exemplu: „plo- Indicatori: 448, 449, 451, 452.
ioasă/ uleioasă”; „parc/ţarc”; „varză/barză” etc.);

Competenţa specifică 2. Exprimarea mesajelor orale, demonstrând comportament verbal, non-verbal, paraverbal, în diverse contexte

 Realizarea consecutivă a 2-3 sarcini necorelate Standard 5. Copilul va fi capabil să realizeze opeîntre ele (de exemplu: „Dă-mi cartea ta și închide raţii cu mulțimi de obiecte (grupare, clasificare,
dulapul.”);sortare, triere, comparare, ordonare, seriere).
 Exerciţii de recunoaştere a tipului de mesaj după Indicatori: 594, 596, 598.
intonaţie: întrebare, rugăminte, nedumerire, cerinţă etc.;
 Punerea în corespondenţă a mesajelor audiate
cu imagini/carduri, simboluri corespunzătoare; Semnalare prin răspuns non-verbal/verbal a înţelegerii mesajului/textului audiat; Dezlegarea ghicitorilor prin demonstrarea obiec­
tului;
 Înţelegerea sensului cuvintelor, expresiilor (deexemplu: „dinte”, „pâine”, „Cine ştie carte arepatru ochi”, „A lua apă în gură” etc.);
 Activități de percepere a sensului unor cuvinte(„ac de cusut/acul albinei/acul ariciului/acul bradului” etc.);
 Exprimarea interesului pentru ascultarea și discutarea unor genuri și specii literare diferite(poezii, povești, snoave etc.);
 Activități de utilizare a resurselor educaționale
digitale interactive;
 Etc.

62

2.2. Crearea, susţinerea unui dialog  Completarea cuvintelor (de exemplu: „cra...”, Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă
în situaţii de comunicare„îm...”, „în...”, „bl...”, „tra...” etc.);
progresiv vocabularul.
cunoscute, folosind întrebări
 Compunerea cuvintelor noi (de exemplu: „floare Indicatori: 401, 402, 403, 404, 405, 407, 408,
deschise şi răspunsuri– florăreasă, înflorit” etc.) şi construirea propo- 410, 411, 412, 413.
desfăşurate.
zițiilor;
Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime
2.3. Producerea de mesaje clare, Alcătuirea întrebărilor (de exemplu: „Explozia corect din punct de vedere gramatical.
logice, folosind expresivitatea
stelară”, „Cine va alcătui mai multe …” etc.);
Indicatori: 430, 431, 432, 433, 434, 435.
verbală, non-verbală, Construire şi susţinere de dialoguri;Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeparaverbală (intensitate, ritm,
 Respectarea etichetei comunicării în dialog;
ze diferite modalități de comunicare verbală,intonație, accent, gesturi, mimică  Situații-problemă (de exemplu: „Ce-ai face non-verbală și paraverbală.
etc.).
dacă …”, „De ce doreşti să devii medic?”, „Eu în- Indicatori: 470, 471, 472, 474, 478, 479, 481.
2.4. Descrierea detaliată, logică, clară,treb, tu răspunzi”, „Potriveşte întrebarea” etc.);DPES
a unor obiecte, imagini/carduri,  Jocuri de rol (de exemplu: „La bibliotecă”, „InterStandard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă
vietăți, personaje, după diferiteviul”, „Convorbire la telefon”);
în mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteriscriterii, aspecte.
 Conversaţii pe diverse teme;
tici specifice.
2.5. Prezentarea de informaţii logice  Reproducerea mesajelor cu alternarea ritmului
Indicatori: 194, 196.
referitoare la sine şi la universul
şi intonaţiei, gesturilor și mimicii;
Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi
imediat.
 Discuție liberă despre faptele, întâmplările dinsă exprime adecvat o varietate de emoţii.
2.6. Expunerea logică, coerentă,viața personală;Indicatori: 229, 231.
creativă, a anumitor evenimente.  Prezentare logică, coerentă, corectă, din punct
Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor
2.7. Formularea enunțului dezvoltat,
de vedere gramatical, a unei informaţii;adultului când are nevoie.
respectând ordinea corectă a Caracterizare și descriere a obiectelor, vieţuitoaIndicatori: 271.
părților de propoziție (subiect,
relor, persoanelor etc.;
Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă repredicat și alte părți de Verbalizare logică, coerentă a imaginii, a şirului
gulile și efectele acestora.
propoziție).
de imagini cu subiectul;
Indicatori: 317, 318.
2.8. Manifestarea dorinţei de a Clasificarea obiectelor după anumite criterii etc.;relaţiona cu persoanele din Povestirea unui episod, respectând succesiunea DC
Standard 1. Copilul va fi capabil să identificemediul apropiat, respectândevenimentelor etc.;relația cauză-efect în urma unor interacțiuni cu
normele elementare de etichetă  Exerciții de aplicare a gradelor de comparație;verbală.
 Utilizarea corectă a numărului, genului, cazului obiecte, fenomene, oameni.
substantivului (de exemplu: întrebările cazului Indicatori: 558, 559.
genitiv – „Al, a, ai, ale cui?”);63

 Activități de utilizare a timpului verbului („Azi de- Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, săsenez ... , ieri am desenat ... , mâine voi desena compare și să evalueze acțiuni, evenimente și... ”);
experiențe.
 Povestire detaliată despre sine, despre persoa- Indicatori: 567, 568, 569, 570.
nele apropiate;
DFSIP Prezentarea autoportretului, a portretului altor
Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze dipersoane;verse mișcări și activități fizice.
 Relatarea unor evenimente (de exemplu: „La
Indicatori: 38, 39.
culesul strugurilor” etc.), respectând consecutivitatea lor;
 Crearea începutului/conținutului/sfârșitului textului (poveste, povestire); Compunerea povestirii în baza genericului dat;
 Modificarea comportamentului unei persoane
într-o anumită situație creată; Alcătuire de numărători/poezii/ghicitori; Crearea mesajelor, felicitărilor, pentru un anumit
eveniment; Jocuri verbale (de exemplu: „Ghici cine este …”);
 Folosirea diferitor tipuri de pronume (personal,
posesiv, demonstrativ);
 Discuții libere despre fapte, întâmplări din viața
personală; Relatarea coerentă și logică a povestirilor în baza
benzilor desenate/unei suite de imagini (utilizarea verbelor la timpul: trecut, prezent, viitor);
 Verbalizarea/prezentarea imaginii cu subiect dat; Participare activă la discuţiile dintr-un grup; Întreţinere de dialoguri în perechi, în grup; Iniţiere, susținere a dialogului pe diverse teme,
cu respectarea normelor elementare de etichetă
verbală; Etc.

64

Competenţa 3. Receptarea și reproducerea conținutului emotiv și ideatic al unui text literar,
apreciind valoarea educativă a acestuia
3.1. Perceperea conținutului
 Stabilirea denumirii cărții și a autorului acesteia; DLCemoțional-expresiv al textului Corelarea conținutului fragmentelor din texte cu Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă
în baza imaginilor/creațiilor
imagini propuse;progresiv vocabularul.
ecranizate și reproducerea unor  Desprinderea ideii unui text;
Indicatori: 401, 403, 404, 406, 409, 410, 411,
secvențe/textului.
 Reconstituirea imaginii (puzzle) și verbalizarea/ 412, 413.
3.2. Alcătuirea de întrebări și
prezentarea imaginii finale;
Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime
formularea de răspunsuri
 Deosebirea poveștii de poezie/povestire/ghici- corect din punct de vedere gramatical.
complete, detaliate, la întrebările
toare/numărătoare;
Indicatori: 432, 435.
adresate în baza textului.
 Jocuri verbale: „Spune ce este …?”, „Continuă ce Standard 5. Copilul va fi capabil să utilize3.3. Analizarea comportamentului
ai auzit”, „Ghici ghicitoarea mea!”, „Adevărat – ze diferite modalități de comunicare verbală,personajelor și corelarea lui cu
Fals” etc.;
non-verbală și paraverbală.
întâmplările din viața personală.  Vizionarea textelor ecranizate și redarea expresi- Indicatori: 473, 474, 476, 475, 480.
3.4. Reproducerea logică, coerentă,vă a unor fragmente;
Standard 7. Copilul va fi capabil să demonstreze
expresivă, creativă a textelor Deosebirea genurilor şi speciilor literare (poves- interes față de carte și lectură.
literare.
tea, poezia, povestirea, ghicitoarea, numărătoa- Indicatori: 505, 506, 507, 508, 510, 511.
3.5. Manifestarea dorinței de a reda
rea, frământarea de limbă etc.);
DPSE
conținutul textului prin diferite Jocul „Spune ce ai auzit?”;Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă
forme.
 Răspunsuri complete și detaliate la diverse întreîn mod pozitiv ca persoană unică, cu caracterisbări;tici specifice.
 Alcătuirea întrebărilor în baza textului;
Indicatori: 194, 196.
 Jocuri verbale: „Explozia stelară”, „Eu întreb, tu
Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şirăspunde” etc.;
să exprime adecvat o varietate de emoţii.
 Dezlegarea și alcătuirea ghicitorilor;
Indicatori: 216, 236.
 Dezlegarea întrebărilor de logică;Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor
 Caracterizarea detaliată a personajelor (prin diadultului când are nevoie.
verse tehnici: „Cubul”, „Diagrama Venn” etc.);
Indicatori: 271.
 Aprecierea comportamentului personajului;65 Determinarea personajului și a textului după Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă reenunțurile propuse, audiate (de exemplu: „Un- gulile și efectele acestora.
de-i oare vulpoaica cea hâtră, care m-a pus să Indicatori: 317.
șed o noapte întreagă cu coada în iaz. Las’ că
DFFSacuș mă răzbun eu!” etc.);
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze
 Jocuri verbale: „Cubul”, „Bulgărul de zăpadă”;și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adec Transpunere în situația personajului, identificânvată a simțurilor.
du-se cu el, trăind aceleași întâmplări și sentiIndicatori: 106.
mente;
 Modificarea comportamentului unui personaj DC
Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, sădintr-o poveste/povestire;
 Simularea mișcărilor personajelor și caracteriza- compare și să evalueze acțiuni, evenimente șiexperiențe.
rea lor; Jocuri verbale: „Îmi place acest personaj, deoa- Indicatori: 567, 568, 570.
Standard 3. Copilul va fi capabil să valorificerece …”;
experiențele acumulate în diverse contexte.
 Recitarea expresivă a poeziilor din folclor; Jocuri, cum ar fi: „Numește personajul străin”, Indicatori: 575.
„Cu cine vrei să te asemeni?”, „Ce învățăminte
DCtragem?”;Standard 1. Copilul va fi capabil să identifice Repovestirea, pe fragmente sau integral, a texrelația cauză-efect în urma unor interacțiuni cu
tului;
obiecte, fenomene, oameni.
 Deosebirea genurilor și speciilor literare (po­ezie,
Indicatori: 558, 559.
poveste, povestire, snoavă, ghicitoare, proverb
Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, săetc.);
compare și să evalueze acțiuni, evenimente și Crearea unor jocuri de rol;experiențe.
 Jocuri diverse: „Telefonul fără fir”, „Microfonul
Indicatori: 567.
magic”, „Interviul”, „De vorbă cu o frunză”, „Dialog cu Moş Crăciun”, „Interviu cu fata babei” etc.;
 Povestirea în lanţ; Folosirea, în limbaj, a formulelor de început și desfârșit ale poveștilor;66

4.1. Recunoaşterea diferitor tipuri
de cărţi (pliante, cu imagini, cupoveşti, cu versuri, pentru desenetc.) şi a componentelor lor.
4.2. Identificarea unor cuvinte uzuale
din mediul apropiat, scrise cu
litere mari de tipar.

 Deosebirea diferitor tipuri de cărți – carte cu DLCpovești, carte cu versuri, carte pliantă, carte cu Standard 7. Copilul va fi capabil să demonstreze
imagini etc. – şi a componentelor acestora;
interes față de carte și lectură.
 Jocul „Ce are cartea?”;
Indicatori: 505, 506, 507, 508, 509, 510, 511.
 Determinarea titlului unei cărţi în funcție de ima- Standard 8. Copilul va fi capabil să efectueze
ginea de pe copertă, a tipului de carte;corespondențe între sunet și literă.
 Diferenţierea unui text în proză de unul în ver- Indicatori: 518, 519, 520, 521, 522, 523, 524,
suri;
525, 526, 527, 528.

Competenţa 4. Receptarea diverselor mesaje scrise, dând dovadă de curiozitate în diverse contexte

 Introducerea unor personaje noi într-o poveste,
povestire cunoscută; Jocuri creative: „Lădița cu imagini” (de exemplu,
extragerea a 2-3 imagini și alcătuirea unui text înbaza lor); Activități de utilizare a resurselor educaționale
digitale interactive; Demonstrarea diverselor tipuri de teatru pentru
colegi (teatru de umbre, teatru cu mascote pentru degete, teatru cu marionete etc.);
 Jocul „Noi suntem actori”;
 Jocuri de rol: „Întâlnire cu personajul preferat”
etc.; Numirea expresiilor din text. Jocul „Cele mai frumoase expresii”;
 Exprimarea curiozității de a cunoaște texte noi; Participare la serbări, întâlniri cu scriitorii, matinee literare (de exemplu: „De vorbă cu Guguță”,„În lumea poveștii/poeziei” etc.);
 Participare la concursul „Cel mai bun recitator”;
 Etc.

67

4.3. Desprinderea semnificației
globale dintr-o imagine/serie deimagini care prezintă întâmplări,fenomene, evenimente
cunoscute.
4.4. Identificarea semnificației unor
simboluri/semne care transmit
mesaje de necesitate imediată,din mediul familiar.
4.5. Manifestarea interesului pentru
decodarea mesajelor scrise.
 Realizarea diverselor tipuri de cărticele;
DPES Recunoaşterea şi numirea literelor mari de tipar Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şide pe diferite suporturi;
să exprime adecvat o varietate de emoţii.
 Asocierea literelor cu sunetele (de exemplu: o Indicatori: 229.
imagine care reprezintă un lup ce scoate sunete,
DFFSalături fiind date literele: U-U-U-U!; o imagine
Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze
reprezentând o mamă care-și leagănă copilul şi
compoziții plastice (desene, picturi, modelaje șicântă: „A-a-a; A-a-a”; imaginea unei ciori care îşiaplicații).
cheamă puii: „Car-r-r, car-r-r.” etc.);
Indicatori: 85, 86, 87, 88.
 Jocuri verbale (de exemplu: „Continuă/formează
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze
cuvântul” – sunt date imaginile unui obiect şi aleși dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecunei litere corespunzătoare inițialei obiectuluivată a simțurilor.
reprezentat: urs şi litera U; măr – M; boboc şi liIndicatori: 105, 107.
tera B etc.);
 Jocuri verbale: „Spune cuvinte ce încep cu sunetul …” „Ce sunet se aude la sfârșitul cuvântului?”; Citirea globală a etichetelor. Corelarea etichetelor cu denumirea obiectelor; Jocuri: „Ce este scris?”, „Da – Nu”;
 Jocuri de identificare, cum ar fi: „Arată dulapul
prietenului tău!”; Jocuri care au cuvinte scrise sub imagine, precum: „Loto”, „Domino”;
 Găsirea cuvintelor scrise cu litere de tipar;
 Corelarea cuvintelor compuse din una-două silabe cu imaginile corespunzătoare; Lectura unei serii de imagini: „Regimul zilei”;
 Ordonarea imaginilor potrivit conținutului lor șiverbalizarea acestora; Joc didactic: „Cine-i și din ce poveste este? (deexemplu: într-o imagine este reprezentat ursul
din povestea „Ursul păcălit de vulpe”, în alta –ursul din povestea „ Mașa și ursul”);

68

5.1. Reproducerea unor mesaje scrise  Confecţionarea bileţelelor, invitațiilor, felicitări- DLC
simple în contexte uzuale delor etc.;
Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească
comunicare.
 Efectuarea diferitor exerciţii de dezvoltare a limbajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
5.2. Trasarea elementelor grafice șimusculaturii fine a mâinii (de exemplu: haşurare, Indicatori: 535, 536, 537, 538.
a contururilor literelor, folosind
colorare în interiorul unui contur; improvizare a Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze diresurse variate.
torsului lânii; decorare a literelor mari decupate ferite modalități de grafism: desene, semne, for5.3. Exprimarea de idei, trăiri
cu seminţe, crupe colorate, petale etc.);
me, pregrafisme.
personale și informații prin
 Scrierea combinațiilor de pregrafisme pe spații Indicatori: 543, 544, 545, 546, 547, 548, 549.
intermediul limbajelor
mari și mici (de exemplu: gardul din linii oblice,
neconvenționale.
bastonul umbrelei etc.);
 Modelarea literei din diferite materiale: sârmă
moale, aţă, hârtie etc.;

Competenţa 5. Producerea mesajelor scrise simple, manifestând interes și creativitate Denumirea semnificației unor simboluri întâlnite
în situații cotidiene (de exemplu: „+” – farmacie;
zebra – trecere de pietoni etc.);
 Decodificarea semnificației simbolurilor pentru
vreme și a calendarului naturii etc.;
 Realizarea corespondenței dintre unele simboluri/imagini și anumite mesaje/cuvinte (modelarea propoziţiei, modelarea cuvântului); Exerciții de mnemotehnică; Jocul de rol „La librărie” (prezentarea conținutului cărții de către copii); Determinarea conținutului cărții după imaginea
sau titlul cărții; Decodificarea imaginilor din anumite cărți cupovești/povestiri; Discuții cu colegii despre ce au aflat din cărți înbaza imaginilor; Etc.

69Creații literare orientative

 Scrierea bilețelelor, mesajelor, folosind diverse DFFS
desene, simboluri (de exemplu: „Scrisoare lui Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze
Moș Crăciun” „Felicitare” etc.);
obiecte pentru dezvoltarea motricității fine.
 Redarea conținutului unei întrebări sau a unui Indicatori: 65.
enunț prin diverse desene, tipuri de linii, simbo- Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze
luri;
compoziții plastice (desene, picturi, modelaje
 Etichetarea originală a unor obiecte personale; și aplicații).
 Realizarea unui panou: „Peretele vorbitor” Indicatori: 86, 87.
(copiii propun diverse mesaje și informații pe oDPESanumită temă);Standard 2. Copilul va fi capabil să-și adapteze
 Joc creativ: „Ghici: ce ți-am scris?”;trăirile și să-și controleze pornirile impulsive.
 Participare la concurs: „Cel mai interesantIndicatori: 208.
poster” creat din diverse desene, cuvinte și simboluri;
 Crearea, în grup, a povestirilor și scrierea aces­
tora de către educator/educatoare; Crearea ecusoanelor, medalioanelor etc.;
 Desenarea emoticoanelor (vesel, trist, îngândurat); Etc.

Poezii: „Dragu-mi-i să cânt” de V. Rusnac, „Care-i anotimpul?” de An. Ciocanu, „Pui de stea” de I. Hadârcă, „Vine iarna” de L. Deleanu,„Ghiocelul” de M. Garaz, „Floare pentru mămica” de Iu. Filip, „Darul”, „Am un plai ca din poveste” de Gr. Vieru, „Curcubeul”, „Biografia verii”
de A. Blandiana, „Vine, vine Moş Crăciun!” de O. Cazimir, „Leneşul Păcală” (snoavă), „Săptămâna florilor” de E. Dragoş, „Căţeluşul Şchiop”(fragment) de E. Farago, „Zgârcitul” de P. Cărare, „Şoricelul educat” de I. Ţurcanu, „O singură literă” de I. Ţurcanu, „Luci, soare, luci” – creație
populară, „Paparuda” – creație populară, „Colind”, „Florile dalbe”, „Ştefănică” de I. Anton etc.;Poveşti: „Motanul, cucoşul şi vulpea” – poveste populară rusească, „Spicuşorul”, „Fata ciobanului cea înţeleaptă”, „Vulpea, motanul şicocoşul”, „Fraţii”, „Sarea în bucate”, „Fata moşului cea cuminte” de P. Ispirescu etc.;
Culegeri: „Învăţăm împreună limba română” – culegere de poveşti, snoave şi povestiri, Chişinău, 2016; „Culegere de texte” (Suplimentpentru proiectarea activităţilor integrate în instituţiile preşcolare), Chişinău, 2012 etc.

5.4. Manifestarea interesului pentru
schimbul de mesaje scrise.

4.4. Științe și tehnologii
FORMAREAREPREZENTĂRILORELEMENTARE
MATEMATICEEDUCAȚIEPENTRU MEDIUEDUCAȚIEDIGITALĂ

Competențe specifice

1. Operarea cu mulțimi de obiecte în
baza criteriilor de clasificare, asigurând înțelegerea organizării lumiiînconjurătoare.
2. Integrarea numerelor naturale, așirurilor numerice și operațiilor
aritmetice, în diverse situații deînvățare, dând dovadă de atenție,corectitudine și coerență.
3. Estimarea și măsurarea înălţimii,
lungimii, lăţimii, grosimii, masei,
valorii şi capacităţii unor corpuri, valorificând simțurile și instrumentele
de măsură.
4. Identificarea și construirea formelor
geometrice, demonstrând inițiativă,curiozitate și creativitate.
5. Determinarea și localizarea în spațiu
și timp a obiectelor, evenimentelor,manifestând interes și perseverență.
6. Emiterea unor soluții creative și logice în rezolvarea problemelor, argumentând propriile idei și decizii.

70

1. Recunoașterea și descrierea componentelor, fenomenelor, proceselor, relațiilor, din mediul înconjurător, demonstrând corectitudine în folosirea terminologiei specifice.
2. Aplicarea metodelor și instrumentelor de explorareinvestigare a mediului înconjurător, demonstrândinteres și curiozitate în colectarea rezultatelor.
3. Adoptarea unui comportament adecvat în mediulînconjurător, manifestând
responsabilitate și atitudine pozitivă față de acesta.

1. Recunoașterea și aplicarea tehnologiilor, resurselor digitale interactive, în diferite contexte
educaționale și cotidiene, dând dovadă de responsabilitate față de securitatea personală.

71

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCDLC
Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă
progresiv vocabularul.
Indicatori: 395.

DFFS
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea
adecvată a simțurilor.
Indicatori: 98.

Competenţa specifică 1. Operarea cu mulțimi de obiecte în baza criteriilor de clasificare,asigurând înțelegerea organizării lumii înconjurătoare
1.1. Identificarea principalelor  Activități de selectare a jucăriilor, fructelor, legumelor, DCînsușiri ale obiectelor:animalelor preferate;
Standard 5. Copilul va fi capabil să realizezeformă, mărime, culoare
 Activități și jocuri de descriere a corpurilor conform prin- operaţii cu mulțimi de obiecte (grupare, claș.a.
cipalelor însușiri;sificare, sortare, triere, comparare, ordonare,
1.2. Trierea și gruparea Jocuri de grupare a obiectelor, jucăriilor, ființelor, plante- seriere).
corpurilor în funcție de unlor etc. („Mingile la coş”, „În livadă”, „Grădina de flori”, Indicatori: 588, 589.
anumit criteriu (mărime,„Trenuleţul” „Cuburi mari – cuburi mici”, „Păpuşi mari şi Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și
culoare, categorie).
mici” ș.a.);să descrie caracteristicile lumii vii și ale celei
 Activități de comparare a unor cantități;nevii.
 Etc.
Indicatori: 655.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5-3 ani)

4.4.1. Formarea reprezentărilor elementare matematice72

4.1. Identificarea formei
obiectelor.
4.2. Asamblarea unor forme
din 3-4 piese.

 Jocuri de recunoaștere a formei unor jucării (de exemplu: DC
rotunde), a unor corpuri („Săculețul fermecat”, „Cum sunt Standard 8. Copilul va fi capabil să identificeeu?” ș.a.);formele geometrice în modelele date și în me Jocuri de potrivire a formelor;
diul înconjurător.
 Activități de asamblare a puzzle-urilor din 3-4 piese;
Indicatori: 626, 627.
 Jocuri de construcţii;Competenţa specifică 4. Identificarea și construirea formelor geometrice, demonstrând inițiativă, curiozitate și creativitate

Competenţa specifică 2. Integrarea numerelor naturale, a șirurilor numerice, operațiilor aritmetice, în diverse situații de învățare,dând dovadă de atenție, corectitudine și coerență
2.1. Compararea unor
 Activități de apreciere a unor cantități;DC
cantități, utilizând Activități de numărare a jucăriilor preferate, a obiectelor, Standard 6. Copilul va fi capabil să opereze cu
cuvintele: „mult/puțin”.
plantelor, animalelor ș.a.;numere și șiruri numerice.
2.2. Numărarea obiectelor Numărarea corpurilor din mediul înconjurător în orice Indicatori: 601, 602.
până la trei.
moment al zilei (atât în cadrul instituției preșcolare, câtși în afara ei); Pauze dinamice, cântece ce cuprind numere naturale șinumărarea;
 Etc.
Competenţa specifică 3. Estimarea și măsurarea înălţimii, lungimii, lăţimii, grosimii, masei, valorii şi capacităţii unor corpuri,valorificând simțurile și instrumentele de măsură
3.1. Estimarea mărimii unor Jocuri de estimare a mărimii unor corpuri („Ghiceşte: cum DC
obiecte.
este – mare/mic?”;
Standard 7. Copilul va fi capabil să utilizeze
3.2. Ordonarea corpurilor Jocuri de stabilire a asemănărilor și deosebirilor dintre unitățile de măsură la determinarea înălţi­după mărimea acestora.
două obiecte, ființe;mii, lungimii, lățimii, grosimii, masei, valorii și Jocuri de comparare a două corpuri de același tip capacității unor corpuri.
(mare/mic);
Indicatori: 616, 617.
 Activități și jocuri de ordonare a două sau mai multe cor- Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze
puri în funcție de mărimea acestora (de la cel mai mare metode și instrumente de investigare a mecătre cel mai mic și invers, respectând relațiile spațiale în diului înconjurător.
ordonarea obiectelor într-un șir);Indicatori: 680, 681.
 Etc.

73

5.1. Determinarea părților zilei  Jocuri de determinare a părților zilei (zi, noapte), a stării DC(zi/noapte) și succesiunii
vremii (însorit, înnorat, cald, frig etc.);
Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, săacestora.
 Utilizarea cartonașelor și imaginilor ce implică semnele compare și să evalueze acțiuni, evenimente și
5.2. Distingerea asemănărilor/
caracteristice fiecărei părți a zilei. Compararea acestora experiențe.
deosebirilor dintre douăprin identificarea elementelor distinctive;
Indicatori: 563.
acțiuni, evenimente de Jocuri de comparare a acțiunilor copiilor, evenimentelor Standard 9. Copilul va fi capabil să se orienteacelași tip.
la care iau parte, prin stabilirea asemănărilor și deosebi- ze în timp și spațiu.
5.3. Identificarea și pozițiorilor dintre ele;
Indicatori: 639, 640.
narea unor obiecte în Jocuri de amplasare a unor obiecte/jucării în dreapta și Standard 10. Copilul va fi capabil să observe șispațiu.
stânga copilului;să descrie caracteristicile lumii vii și ale celei
 Activități de selectare a unor obiecte potrivit indicației, fie nevii.
din dreapta sau stânga preșcolarului;
Indicatori: 656.
 Etc.
DFFS
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea
adecvată a simțurilor.
Indicatori: 96.

Competenţa specifică 5. Determinarea și localizarea în spațiu și timp a obiectelor, evenimentelor, manifestând interes și perseverență

 Jocuri cu piese de diferite culori, forme, mărimi;
DFFS Jocuri de masă;Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze Activități în care sunt implicate diverse jucării interactive; compoziții plastice (desene, picturi, modelaje Etc.
și aplicații).
Indicatori: 72.
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea
adecvată a simțurilor.
Indicatori: 97.

74

6.1. Recunoașterea soluțiilor
 Jocuri care solicită identificarea mai multor soluţii („Să DC
unor probleme, bazânduconstruim un castel”, „Găsește soluția” ș.a.);Standard 3. Copilul va fi capabil să valorifice
se pe experiența acumula-  Utilizarea întrebărilor deschise pentru a-l orienta pe co- experiențele acumulate în diverse contexte.
tă anterior.
pil să găsească soluții: „Ce trebuie să facem ca să finisăm Indicatori: 572, 573.
6.2. Acordarea răspunsurilor laconstrucția? Cum vei continua?”;Standard 4. Copilul va fi capabil să generezeîntrebări logice, utilizând  Activități de recunoaștere a situațiilor, aserțiunilor ade- soluţii pentru diverse situaţii, probleme, întrecuvintele: da și nu.
vărate și neadevărate (pentru situațiile adevărate, afirmă bări.
prin „da”, iar pentru cele false – prin „nu”). Lucrul cu ima- Indicatori: 578, 579, 580.
ginile;DPES Activități bazate pe jocuri logice („De-a adevăratelea”,
Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască
„Formează perechile”, „Sunt la fel?”);şi să exprime adecvat o varietate de emoţii.
 Etc.
Indicatori: 217.
Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă
regulile și efectele acestora.
Indicatori: 310.
Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume
responsabilități, să negocieze și să participe laluarea deciziilor.
Indicatori: 324.

Competența specifică 6. Emiterea unor soluții creative și logice în rezolvarea problemelor, argumentând propriile idei și decizii

DLC
Standard 1. Copilul va fi capabil să asculte și săînțeleagă semnificația mesajului vorbit.
Indicatori: 372.
Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească
limbajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
Indicatori: 530.

75

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCDLC
Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă
progresiv vocabularul.
Indicatori: 400.

Competenţa specifică 1. Operarea cu mulțimi de obiecte în baza criteriilor de clasificare,asigurând înțelegerea organizării lumii înconjurătoare
1.1. Determinarea relațiilor
 Jocuri și exerciții de apreciere globală a cantităţii și de de- DC
cantitative dintre douăterminare a egalității/inegalității dintre grupuri;Standard 5. Copilul va fi capabil să realizeze
grupuri de obiecte, Folosirea, în cadrul activităților de comparare a mulțimilor operaţii cu mulțimi de obiecte (grupare, clautilizând expresiile: mult/de obiecte, a limbajului aferent: unu/mult, mai mult/tot sificare, sortare, triere, comparare, ordonare,
unu, mai mult/mai puțin/atât/mai puțin;seriere).
tot atât.
 Realizarea corespondențelor între mulțimi echivalente (cu Indicatori: 590, 591, 592, 593.
1.2. Trierea și gruparea
aceeași cantitate);
Standard 6. Copilul va fi capabil să opereze cu
obiectelor în mulțimi în Jocuri și exerciții de triere a corpurilor după culoare, mări- numere și șiruri numerice.
funcție de 1-2 criteriime, formă ș.a.;
Indicatori: 607.
(formă, mărime, culoare,  Jocuri și exerciții de grupare, clasificare a corpurilor după Standard 10. Copilul va fi capabil să observe
lungime, lățime, grosime,formă (rotundă, triunghiulară, pătrată), mărime (mare, și să descrie caracteristicile lumii vii și ale ceînălțime etc.).
mică, mijlocie), culoare (roșu, galben, albastru, verde, ca- lei nevii.
1.3. Clasificarea corpurilor în
feniu), lungime (lung, scurt), lățime (lat, îngust), grosime Indicatori: 660.
baza unui criteriu dat.
(gros, subțire), înălțime (înalt, scund);DFFS Activități de formare a mulțimilor din 1-5 corpuri;Standard 2. Copilul va fi capabil să manipu Activități de formare a puzzle-urilor cu mulțimi;leze obiecte pentru dezvoltarea motricității
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse desfine.
chise și închise;
Indicatori: 62.
 Etc.
Standard 5. Copilul va fi capabil să recunoască beneficiile unei alimentații sănătoase.
Indicatori: 119, 120.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani)

76

Competenţa specifică 2. Integrarea numerelor naturale, a șirurilor numerice, operațiilor aritmetice, în diverse situații de învățare,dând dovadă de atenție, corectitudine și coerență
2.1. Recunoașterea numerelor  Activități ludice de recunoaștere a numerelor naturale;DC
naturale 1-3 (5).
 Pauze dinamice, cântece și poezii simple cu numere;Standard 6. Copilul va fi capabil să opereze cu
2.2. Numărarea până la 3
 Jocuri și exerciţii de distingere a poziției fiecărui număr în numere și șiruri numerice.
(5) în șir crescător șişirul numerelor naturale 1-5;
Indicatori: 603, 604, 605, 606, 607, 608.
descrescător.
 Jocuri și exerciţii de numărare în ordine crescătoare şi des2.3. Raportarea numărului lacrescătoare a jucăriilor, florilor, copacilor, rechizitelor, vecantitate și invers.
selei, animalelor etc.;
2.4. Modelarea numerelor Jocuri și exerciții de raportare a numărului la cantitate, denaturale din diverse
efectuare a corespondențelor între cantitate și număr;materiale.
 Activități practice de formare a unor mulțimi de obiecte în
baza numărului propus;
 Jocuri de masă cu numere;
 Activități de modelare a cifrelor din diverse materiale (ață,sârmă, bețișoare, plastilină etc.);
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse
deschise/închise și pe jocuri interactive;
 Etc.
Competenţa specifică 3. Estimarea și măsurarea înălţimii, lungimii, lăţimii, grosimii, masei, valorii şi capacităţii unor corpuri,valorificând simțurile și instrumentele de măsură
3.1. Estimarea și compararea  Jocuri și exerciții de estimare a mărimii, lungimii, lățimii, DC
masei unor corpuri.
grosimii, înălțimii și masei corpurilor;
Standard 5. Copilul va fi capabil să realizeze
3.2. Compararea obiectelor Activități practice și exerciții de recunoaștere și comparare operaţii cu mulțimi de obiecte (grupare, claprin suprapunere șia masei unor corpuri în raport de 1 la 4;
sificare, sortare, triere, comparare, ordonare,juxtapunere, în funcție
 Exerciţii de comparare a două obiecte prin intermediul ce- seriere).
de mărimea, lungimea,
lui de al treilea – măsură convenţională;Indicatori: 592, 593.
lățimea, grosimea șiStandard 7. Copilul va fi capabil să utilizezeînălțimea acestora.
unitățile de măsură la determinarea înălţimii, lungimii, lățimii, grosimii, masei, valorii șicapacității unor corpuri.
Indicatori: 618, 619, 620.

774.1. Recunoașterea figurilor
geometrice (cerc, pătrat,
triunghi).
4.2. Compararea figurilor
geometrice, stabilindasemănările și deosebirile
dintre ele.
4.3. Ordonarea figurilor
geometrice în baza unuimodel/criteriu propus.
4.4. Crearea construcţiilor și
desenelor, folosind forme
geometrice.

 Jocuri și exerciții de recunoaștere a figurilor geometrice în DC
modelele oferite: cerc, triunghi, pătrat;
Standard 8. Copilul va fi capabil să identifice Jocuri de sortare a figurilor geometrice după mărime și formele geometrice în modelele date și în
culoare;mediul înconjurător.
 Jocuri și exerciții de ordonare a figurilor geometrice de Indicatori: 628, 629, 630, 631.
același tip în șir crescător/descrescător după mărime;
DFFS Exerciții și activități de grupare a obiectelor după formă
Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze(de exemplu: o farfurie, un ceas, o roată sunt obiecte decompoziții plastice (desene, picturi, modelajeformă rotundă și se aseamănă cu cercul);
și aplicații).
 Activități de construire a figurilor geometrice din diferite
Indicatori: 77, 78, 84.
materiale (ață, sârmă, bețișoare, chibrituri, plastilină etc.);
 Activități practice de construire a desenelor din figuri geometrice cunoscute; Activități bazate pe jocuri logice de formare a mulțimilor,de aranjare a pieselor în tablou, de formare de perechi;
 Activități în care sunt utilizate jocuri de construcții și jocuri
de masă; Activități bazate pe softuri educaționale din resurse deschise/închise și pe jucării interactive;
 Etc.

Competenţa specifică 4. Identificarea și construirea formelor geometrice, demonstrând inițiativă, curiozitate și creativitate

3.3. Ordonarea în șir crescător  Activități practice de comparare a obiectelor prin supra- Standard 8. Copilul va fi capabil să identificeși descrescător apunere şi juxtapunere, în funcție de mărime, lungime, formele geometrice în modelele date și în
obiectelor, în conformitatelăţime, înălţime şi grosime, utilizând terminologia aferen- mediul înconjurător.
cu diferite criterii,tă (lung/scurt/de aceeaşi lungime, lat/îngust/de aceeaşi Indicatori: 631.
utilizând terminologialăţime, înalt/scund/de aceeaşi înălţime, gros/subţire/deDFFS
aferentă matematicii.
aceeaşi grosime, mare/mic/de aceeaşi mărime);
Standard 2. Copilul va fi capabil să manipu Jocuri și exerciţii de triere și aranjare a cel mult 5 obiecte
leze obiecte pentru dezvoltarea motricității
în ordine crescătoare/descrescătoare, după mărime, lunfine.
gime, lățime, grosime, înălţime;Indicatori: 61, 62.
 Etc.

78

 Jocuri de evidențiere a caracteristicilor unor evenimente; DC Exerciții și jocuri de stabilire a duratei unor evenimente, Standard 2. Copilul va fi capabil să observe,
fenomene, acțiuni;
să compare și să evalueze acțiuni, evenimen Exerciţii și jocuri de recunoaștere a părților zilei în baza re- te și experiențe.
gimului zilei, a poziției spațiale a soarelui pe parcursul zilei Indicatori: 565, 566.
și apariției stelelor și a lunii;
Standard 9. Copilul va fi capabil să se oriente Activități bazate pe conversaţie în baza imaginii: „Ce fac ze în timp și spațiu.
oamenii ziua, dar noaptea?”, „Cum este afară dimineața, Indicatori: 641, 642, 643, 644.
la amiază, seara sau noaptea?”;Standard 10. Copilul va fi capabil să observe
 Jocuri și exerciții de ordonare a părților zilei conform și să descrie caracteristicile lumii vii și ale ceconsecutivității acestora;
lei nevii.
 Activități de determinare a asemănărilor și deosebirilor Indicatori: 663.
dintre diferite evenimente, fenomene, acțiuni;
DFFS Activități practice de diferențiere a momentului
Standard 1. Copilul va fi capabil să efectuezedesfășurării acțiunii în raport cu viteza de deplasare, timdiverse mișcări și activități fizice.
pul petrecut și a duratei unor evenimente (de exemplu:
Indicatori: 26, 28, 35.
„Acum mâncăm, mai apoi dormim.”; „Melcul merge încet,
Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze
iar pisica – mai repede.”; „Spălatul pe față este o acțiune
compoziții plastice (desene, picturi, modelaje
care necesită mai puțin timp, decât baia.)”;și aplicații).
 Jocuri și exerciții de identificare a poziţiei copilului în raIndicatori: 82.
port cu sine și invers;
 Activități de plasare a unor obiecte în spaţiu, în raport cu DLC
Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime
copilul care se orientează în spațiu; Jocuri de formare a deprinderilor de a se orienta în spațiu, corect din punct de vedere gramatical.
pornind de la schema corporală și utilizând prepozițiile și Indicatori: 426, 428.
Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze
adverbele de loc;
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse închi- diferite modalități de comunicare verbală,non-verbală și paraverbală.
se/deschise;
Indicatori: 468.
 Etc.

Competenţa specifică 5. Determinarea și localizarea în spațiu și timp a obiectelor, evenimentelor, manifestând interes și perseverență

5.1. Recunoașterea
caracteristicilor unuieveniment, acțiuni,
fenomen.
5.2. Determinarea părților
zilei (dimineață, amiază,seară, noapte) și a
succesiunii acestora în
baza activităților zilnice șia schimbărilor existente în
natură.
5.3. Compararea unor
evenimente, fenomene,acțiuni, identificândasemănări și deosebiri
dintre ele.
5.4. Descrierea, în baza
activităţilor practice, anoţiunilor acum/mai apoi,
repede/încet.
5.5. Identificarea poziției înspațiu a unor obiecte,
utilizând terminologia
aferentă (stânga/dreapta,
sus/jos, în față/în spate,înainte/înapoi).
5.6. Localizarea obiectelor înspațiu în raport cu sine.

79

 Activități individuale și de grup privind rezolvarea DC
situațiilor-problemă;Standard 4. Copilul va fi capabil să genereze Activități în care sunt introduse elemente necunoscute/ soluţii pentru diverse situaţii, probleme, îninedite pentru a descoperi noi soluții;trebări.
 Exerciții provocatoare cu variate soluții;Indicatori: 581, 582.
 Conversații în baza unor imagini, filme vizionate, povești,DPES
povestiri audiate sau citite etc.;
Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume
 Activități bazate pe studiul de caz;
responsabilități, să negocieze și să participe
 Activități de emitere a unor idei prin explicarea acestora;la luarea deciziilor.
 Activități bazate pe formulare de răspunsuri în baza
Indicatori: 327, 328.
întrebărilor:„Cum ai reuşit?”, „Cum ai procedat?”, „De ce
consideri astfel?” ș.a., în scopul argumentării propriilordecizii;
 Activități bazate pe jocuri logice de construire a mulțimilor,de aranjare a pieselor în tablou, de diferențiere, de formare a perechilor; Activități bazate pe softuri educaționale din resurse închise/deschise; Etc.

Competența specifică 6. Emiterea unor soluții creative și logice în rezolvarea problemelor, argumentând propriile idei și decizii

6.1. Recunoașterea soluțiilor
adecvate situațiilor deproblemă propuse.
6.2. Soluționarea unor
problemele prin emiteri
de idei.
6.3. Explicarea propriiloracțiuni și decizii.

80
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Operarea cu mulțimi de obiecte în baza criteriilor de clasificare,asigurând înțelegerea organizării lumii înconjurătoare
1.1. Distingerea relațiilor dintre
 Activități practice de împărţire a obiectelor în părţi DCîntreg și părțile lui.
egale, a mulțimilor în două submulțimi, utilizând cu- Standard 5. Copilul va fi capabil să realizeze
1.2. Explorarea modalităţilor devintele: întreg, jumătate, o parte din întreg;
operaţii cu mulțimi de obiecte (grupare, claformare, clasificare, sortare  Exerciții și jocuri de alipire, înlăturare şi egalare a mul- sificare, sortare, triere, comparare, ordonare,și seriere a obiectelor dupăţimilor de obiecte, de stabilire a legăturii şi relaţiilor seriere).
2-3 criterii (formă, mărime,între întreg şi părţile lui componente;
Indicatori: 594, 595, 596, 597, 598.
culoare, dimensiune, număr,  Exerciţii și jocuri de formare și egalare a mulțimilor cu Standard 8. Copilul va fi capabil să identificemasă, capacitate, poziție
un element mai mult/puțin decât cele propuse;
formele geometrice în modelele date și înspațială etc.).
 Exerciții și jocuri de formare a mulțimilor, utilizând mediul înconjurător.
1.3. Compararea mulțimilor deoperatori logici (conjuncția, disjuncția și negația);Indicatori: 636.
obiecte, utilizând semnele de  Exerciții de intuire a mulţimii vide, ca mulţime fără ni- Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și
comparație (<, >, =).
ciun element;
să descrie caracteristicile lumii vii și ale celei
 Jocuri și exerciții de distribuire a unei mulțimi în nevii.
submulțimi, în concordanță cu 1-2 criterii;
Indicatori: 667.
 Activități practice de sortare a obiectelor de același tip
DFFSdupă culoare, mărime etc.;
Standard 5. Copilul va fi capabil să recunoas Exerciții de seriere și alternare, într-o anumită ordine,că beneficiile unei alimentații sănătoase.
a obiectelor din 2 sau 3 grupuri diferite (după formă,Indicatori: 123.
culoare, mărime, poziție spațială etc.);
 Exerciții și jocuri de utilizare a semnelor de comparație
(<, >, =); Activități de comparare a mulțimilor, aplicând procedee de suprapunere, juxtapunere și formare de perechi;
 Activități bazate pe jocurile de masă (cu legume, fructe, jucării, animale, forme geometrice etc.);
 Activități în care sunt integrate puzzle-uri cu imagini; Activități bazate pe softuri educaționale din resurse închise/deschise și pe jocuri interactive;
 Etc.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

81

Competenţa specifică 2. Integrarea numerelor naturale, a șirurilor numerice, operațiilor aritmetice, în diverse situații de învățare,dând dovadă de atenție, corectitudine și coerență
2.1. Distingerea aspectului Exerciţii și jocuri de raportare a numărului la cantitate DC
cardinal și ordinal al
și invers;
Standard 6. Copilul va fi capabil să opereze cu
numerelor naturale 0-10.
 Activități ludice de identificare a numerelor naturale în numere și șiruri numerice.
2.2. Identificarea și scrierea
limita 0-10;
Indicatori: 609, 610, 611, 612, 613, 614.
numerelor naturale 0-10.
 Pauze dinamice, cântece, poezii, numărători și povești
DPES
2.3. Determinarea modalităților
cu utilizarea numerelor;
Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceade compunere și descompu-  Activități practice de ordonare a numerelor naturale;pă în mod pozitiv ca persoană unică, cu caracnere a numerelor naturale
 Exerciții de completare a șirurilor de numere;
teristici specifice.
în limita lui 10.
 Exercițiu lacunar (cu numere/semne lipsă);Indicatori: 184.
2.4. Identificarea numerelor Labirinte cu numere;
vecine.
 Activități de modelare și scriere a numerelor naturale DLC
2.5. Realizarea numărării în șirîn limita 0-10;
Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime
crescător/descrescător în Exerciții și jocuri de abordare a modalităților de com- corect din punct de vedere gramatical.
limita 1-10 (20).
punere și descompunere a numerelor naturale în două Indicatori: 433, 434.
2.6. Compararea numerelor
numere;naturale, utilizând semnele
 Activități cu rigletele;de comparație.
 Exerciții și jocuri de identificare a numerelor vecine, a2.7. Efectuarea operaţiilor denumărului precedent sau următor;adunare şi scădere cu 1-2
 Exerciţii și jocuri de numărare în ordine crescătoare şiunităţi.
descrescătoare, sub aspect cardinal și ordinal, cu o unitate, 2 unități; Exerciții și jocuri de comparare a numerelor naturale,utilizând materiale didactice; Exerciții de alăturare și înlăturare a unei părți dintr-unîntreg; Exerciții și jocuri ce presupun efectuarea operației deadunare și scădere cu ajutorul materialului intuitiv;
 Activități de recunoaștere a simbolurilor matematice:
plus, minus, egal.
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse închise/deschise și pe jocuri interactive;
 Activități desfășurate prin metode interactive (Ciorchinele, Piramida, RAI); Etc.

82

Competenţa specifică 3. Estimarea și măsurarea înălţimii, lungimii, lăţimii, grosimii, masei, valorii şi capacităţii unor corpuri,valorificând simțurile și instrumentele de măsură
3.1. Determinarea lungimii,
 Jocuri și activități practice de determinare a lungimii, DClățimii, înălțimii, grosimii,
lățimii, grosimii, înălțimii, masei și capacității corpuri- Standard 7. Copilul va fi capabil să utilizeze
masei, capacității unor
lor, cu ajutorul unităților nestandarde de măsură (pa- corect unitățile de măsură la determinarea
corpuri, cu ajutorul unităților
sul, șchioapa, cotul, panglica, lingura, borcanul, sticla, înălţimii, lungimii, lățimii, grosimii, masei, vanestandarde de măsură.
căușul, sacul etc.);
lorii și capacității unor corpuri.
3.2. Recunoașterea instrumen Activități de distingere a corpurilor fluide și friabile;
Indicatori: 621, 622, 623, 624.
telor de măsurare (metrul,
 Activități de dezvoltare a simțului baric;
DFFS
rigla, cântarul, cana gradată).  Activități de comparare a două obiecte prin intermeStandard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze
3.3. Măsurarea lungimii, lăţimii,
diul celui de al treilea – măsură convenţională;obiecte pentru dezvoltarea motricității fine.
înălţimii, grosimii, masei,
 Exerciţii și jocuri de triere și ordonare în șir crescător/Indicatori: 65.
capacității (m, cm, kg, l) unor
descrescător a corpurilor după lungime, lățime, grosicorpuri cu unități standarde.
me, înălţime, masă, capacitate;
3.4. Estimarea valorii unor
 Activități de dezvoltare a terminologiei aferente lunbunuri/servicii și operarea cu
gimii (lung/scurt/de aceeași lungime), lăţimii (lat/unitățile monetare (lei, bani).
îngust/de aceeaşi lăţime), înălţimii (înalt/scund/deaceeaşi înălţime), grosimii (gros/subţire/de aceeaşi
grosime), masei (greu/ușor), capacității (plin/gol), valorii (scump/ieftin) și utilizarea gradelor de comparație; Activități practice de familiarizare cu noțiuni de conservare; Jocuri de recunoaștere a instrumentelor de măsurare
a dimensiunii (rigla, metrul și diversitatea lui), masei(cântarul și diversitatea lui), capacitatea (cana gradată), valoarea (bancnotele și monedele); Jocuri și activități practice de determinare a lungimii,
lățimii, grosimii, înălțimii, masei și capacității corpurilor, cu ajutorul unităților standarde de măsură (m, cm,kg, l);

83

4.1. Identificarea formele
geometrice în modele și în
forma obiectelor mediuluiînconjurător (cerc, triunghi,pătrat, dreptunghi, sferă,cub).
4.2. Distingerea asemănărilor și
deosebirilor dintre formele
geometrice.
4.3. Combinarea figurilor
geometrice pentru realizarea
altor forme geometrice,
figuri, creații.
4.4. Crearea unor șiruri de forme
geometrice după o anumită
regulă.

 Jocuri și exerciții de identificare a figurilor geometrice DCîn modele date și în forma obiecte­lor lumii înconjură- Standard 8. Copilul va fi capabil să identifice
toare: cerc, triunghi, pătrat, dreptunghi și a corpului forme geometrice în modelele date și în megeome­tric (cubul și sfera);diul înconjurător.
 Activități de recunoaștere a formelor geometrice am- Indicatori: 632, 633, 634, 635, 636.
plasate în diferite poziții spațiale;
DFFS Exerciții și jocuri de determinare a mărimii formelor
Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze
geometrice;compoziții plastice (desene, picturi, modelaje
 Activități de comparare a figurilor geometrice înși aplicații).
tre ele, precum și a unei figuri cu un corp geometric,
Indicatori: 86, 87, 88.
evidențiind asemănările și deosebirile dintre ele;
 Activități de construire a figurilor geometrice din dife- DLC
rite materiale (bețișoare igienice, elastice, hârtie, sâr- Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească
limbajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
mă, chibrituri, plastilină, materiale reciclabile etc.);
 Activități practice și jocuri de asamblare a unor figuri Indicatori: 537.
geometrice din alte figuri, a unor corpuri din figuri Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze
diferite modalități de grafism: desene, semgeometrice; Activități practice de realizare a figurilor, colajelor, de- ne, forme, pregrafisme.
Indicatori: 547, 549.
senelor din figuri geometrice cunoscute;Competenţa specifică 4. Identificarea și construirea formelor geometrice, demonstrând inițiativă, curiozitate și creativitate Activități practice în centrele Nisip și Apă, Joc de masă,Joc de rol; Activități practice de estimare a valorii unor bunuri; Jocuri de recunoaștere și operare cu bancnotele și monedele caracteristice Republicii Moldova;
 Jocuri referitoare la crearea bugetului și gestionarea
banilor; Activități axate pe metode interactive (Bula dublă,Acvariul);
 Etc.

84

5.1. Identificarea succesiunii
evenimentelor, zilelor(ieri/azi/mâine), zilelorsăptămânii, lunilor anului și
anotimpurilor.
5.2. Utilizarea instrumentelorși unităților de măsură atimpului (ziuă, săptămână,lună, anotimp, oră, minut)
pentru a stabili durata unoracțiuni/evenimente.
5.3. Distingerea direcției demișcare și de deplasare aunor ființe/corpuri.

 Activități practice, jocuri și exerciții de identificare a zi- DC
lelor săptămânii, lunilor anului, anotimpurilor;
Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, să Activități practice de determinare a duratei unor compare și să evalueze acțiuni, evenimente șiacțiuni cu ajutorul ceasului;
experiențe.
 Activități practice, exerciții și jocuri de stabilire a Indicatori: 567, 568, 569.
consecutivității evenimentelor, zilelor săptămânii, luni- Standard 9. Copilul va fi capabil să se orientelor anului și anotimpurilor;ze în timp și spațiu.
 Jocuri de denumire a lunilor anului conform tradiției Indicatori: 645, 646, 647, 648, 649.
populare;Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și Activități bazate pe conversaţie în baza imaginilor, fil- să descrie caracteristicile lumii vii și ale celei
melor vizionate ș.a.;nevii.
 Activități de observare, în mediul înconjurător, a tră- Indicatori: 671, 672.
săturilor semantice ale fiecărei unități de timp vizate;
DFFS Poezii, cântece, povestiri, povești, legende, ghicitori,
Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze
pauze dinamice relevante pentru noțiunile de timp (zidiverse mișcări și activități fizice.
lele săptămânii, lunile anului, anotimpurile ș.a.);
Indicatori: 38, 39.

Competenţa specifică 5. Determinarea și localizarea în spațiu și timp a obiectelor, evenimentelor, manifestând interes și perseverență

 Jocuri și exerciții de ordonare, seriere și alternare a formelor geometrice după un model propus sau criteriu;
 Activități bazate pe puzzle cu forme geometrice, inclusiv jocul Tangram; Activități în care sunt integrate jocuri de masă cu forme geometrice, jocuri de construcții; Activități realizate prin metode interactive (Pătrate divizate, Cubul, Trierea aserțiunilor, Bula dublă, Comunicarea rotativă, Piramida, Ciorchinele ș.a.); Activități bazate pe softuri educaționale din resurse
deschise/închise și pe jocuri interactive;
 Etc.

85

 Exerciţii și jocuri de recunoaștere a instrumentelor de Standard 4. Copilul va fi capabil să-și contromăsurare a timpului (calendarul, ceasul și diversitatea leze și dirijeze propriile mișcări prin utilizarealor);adecvată a simțurilor.
 Exerciții și jocuri de determinare a direcției de mișcare Indicatori: 107, 109.
și deplasare a unor ființe/corpuri;
DPES Exerciții și jocuri de identificare a poziţiei relative aStandard 1. Copilul va fi capabil să se perceaunor obiecte față de alte obiecte;pă în mod pozitiv ca persoană unică, cu carac Activități practice, exerciții și jocuri de identificare și loteristici specifice.
calizare a unor obiecte față de alte ființe (copii, adulți,Indicatori: 185, 195.
personaje din poveste, animale); Activități practice și jocuri de orientare și mișcare a co- DLC
pilului în spațiu închis și deschis, utilizând prepozițiile și Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime
corect din punct de vedere gramatical.
adverbele de loc (dictări grafice, labirinte);
Indicatori: 433, 434.
 Jocuri și exerciții de traversare a străzilor; Activități realizate prin metode interactive (Stabilirea Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze
succesiunii evenimentelor, Locuri celebre, Harta cu fi- diferite modalități de comunicare verbală,guri, Benzi desenate, Jurnalul grafic, Turnirul întrebări- non-verbală și paraverbală.
Indicatori: 479.
lor, Explozia stelară ș.a.); Activități bazate pe softuri educaționale din resurse Standard 8. Copilul va fi capabil să efectueze
corespondențe între sunet și literă.
deschise/închise și pe jocuri interactive;
Indicatori: 525.
 Etc.
Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze
diferite modalități de grafism: desene, semne, forme, pregrafisme.
Indicatori: 549.

6.1. Identificarea unor soluții
creative în rezolvarea
problemelor, dezvoltând
gândirea critică și logică.

 Activități individuale și de grup, ce țin de rezolvarea DC
problemelor;
Standard 4. Copilul va fi capabil să genereze Activități de selectare a ideilor, a celor mai potrivite și soluţii pentru diverse situaţii, probleme, înoriginale soluții;trebări.
Indicatori: 583, 584, 585, 586.

Competența specifică 6. Emiterea unor soluții creative și logice în rezolvarea problemelor, argumentând propriile idei și decizii

5.4. Determinarea și poziționarea
în spațiu a unor obiecte
în raport cu alte obiecte/ființe, utilizând terminologia
specifică (sus/jos, stânga/dreapta, în faţă/în spate,înainte/înapoi, pe/sub/între,
interior/exterior, aproape/departe, vertical/orizontal/
oblic).
5.5. Orientarea și executarea
unor mișcări în spațiu și pe
suprafață plană.

86

6.2. Compunerea și rezolvarea,
în formă intuitivă, aproblemelor simple deadunare și scădere.
6.3. Argumentarea acțiunilor,
ideilor și a deciziilor.

 Jocuri și activități ce solicită emiterea unor soluții cre- DPES
ative;
Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume
 Activități de identificare a situațiilor problematice, pro- responsabilități, să negocieze și să participe lavocatoare;luarea deciziilor.
 Activități axate pe conversații în baza unor imagini, a Indicatori: 330, 331, 335.
unor filme vizionate, povești, povestiri audiate sau citite etc.;
 Jocuri și activități de determinare a valorii de adevăr aunei aserțiuni;
 Jocuri logice de construire a mulțimilor, de aranjare apieselor în tablou, de găsire a diferențelor, de formare a perechilor, de transformări, cu cercuri, cu mulţimi
echivalente; Activități și jocuri de rezolvare a problemelor simple deadunare și scădere, preluate din viața reală (la magazin, în livadă, în pădure etc.);
 Activități de compunere a unor probleme după imagini
sau în baza unor situații concrete;
 Activități de argumentare a ideilor, soluțiilor și deciziilor luate;
 Activități de dezvoltare a toleranței și respectului fațăde opiniile colegilor; Activități realizate prin metode interactive (Studiul decaz, Brainstorming-ul, Trierea aserțiunilor, Comunicarea rotativă, RAI, Minicazurile, Mai multe capete la unloc ș.a.); Activități bazate pe softuri educaționale din resurse
deschise/închise; Etc.

87

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Recunoașterea și descrierea componentelor, fenomenelor, proceselor, relațiilor din mediul înconjurător,demonstrând corectitudine în folosirea terminologiei specifice
1.1. Recunoașterea principalelor  Activități de denumire a stării vremii: soare, vânt, DCstări ale vremii.
ploaie etc.;
Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și
1.3. Explicarea relației cauză-efect  Activități de determinare a stării vremii prin completa- să descrie caracteristicile lumii vii și ale celei
rea calendarului naturii;
nevii.
în interacțiune cu obiecte,
 Jocuri prin care sunt descoperite fenomenele naturii Indicatori: 654, 655, 656, 657, 658.
fenomene.
(ploaie, ninsoare, vânt), utilizând simțurile, imagini,1.4. Recunoașterea și descrierea
DPES
softuri educaționale, filme etc. („Pic-pic, poc-poc, vâja 2-3 animale/plante.
Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă
vâj”, „Cum este vremea?”, „Cald sau frig?”);1.5. Denumirea, în bazaîn mod pozitiv ca persoană unică, cu caracte Activități de explicare, pe bază de cauzalitate, a anuimaginilor, a corpurilor
ristici specifice.
mitor schimbări ale fenomenelor (de exemplu: „Dacăcerești (Soarele, Luna,
Indicatori: 172.
e înnorat – va ploua, dacă plouă – trebuie să iau umstelele).
brela” etc.);
DLC
1.6. Denumirea unor părţi ale Activități de descriere a vestimentației specifice fetelor Standard 1. Copilul va fi capabil să asculte și să
corpului uman.
și băieților în funcție de anotimp;înțeleagă semnificația mesajului vorbit.
 Jocuri și exerciții de diferențiere a corpurilor vii și inerte Indicatori: 372.
(corpuri vii – omul, animalele, plantele; corpuri nevii – Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă
jucării, obiecte de uz casnic, piatra etc.);
progresiv vocabularul.
 Activități de recunoaștere a părților corpului uman în Indicatori: 393, 394, 395.
bază imaginilor; Activități bazate pe conversație („Numește părţile
componente ale corpului uman. Prin ce se deosebeşte
omul de alte fiinţe?”); Activități bazate pe jocuri interactive;
 Etc.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5-3 ani)

4.4.2. Educație pentru mediu

88Competenţa specifică 2. Aplicarea metodelor și instrumentelor de explorare-investigare a mediului înconjurător,dând dovadă de interes și curiozitate în colectarea rezultatelor
2.1. Recunoașterea obiectelor, Jocuri de familiarizare cu trăsăturile obiectelor, fiin- DC
fenomenelor, ființelor înțelor;
Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze
baza observărilor.
 Jocuri de comparare a acțiunilor, obiectelor, ființelor, metode și instrumente de integrare a mediufenomenelor, prin stabilirea asemănărilor și deosebi- lui înconjurător.
2.2. Distingerea asemănărilor și
rilor dintre ele („De-a pirații”, „Căutătorii de comori”, Indicatori: 680, 681, 682.
deosebirilor dintre obiecte„Pot să aflu”, „Tare-moale” etc.);
cu ajutorul organelor de
DPES Activități bazate pe jocuri senzoriale;simț.
Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă
 Activități de recunoaștere a obiectelor, fenomenelor,
2.3. Formularea întrebărilor
în mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteființelor, prin formulare de întrebări („Ce este ...?”,
despre lumea înconjurătoare.
ristici specifice.
„Cum este ...?”);
Indicatori: 175, 176.
 Etc.
DLC
Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă
progresiv vocabularul.
Indicatori: 394.
Competenţa specifică 3. Adoptarea unui comportament adecvat în mediul înconjurător,manifestând responsabilitate și atitudine pozitivă față de acesta
3.1. Recunoașterea regulilor
 Jocuri de recunoaștere a principalelor reguli de pro- DC
de protecție a mediuluitecție a mediului înconjurător în baza imaginilor;
Standard 12. Copilul va fi capabil să descopereînconjurător în baza
 Activități practice de menținere a ordinii în mediul în- omul ca parte a mediului înconjurător și ființă
imaginilor.
conjurător;socială.
3.2. Menținerea ordinii în mediul  Activități de dezvoltare a dragostei față de ființele care Indicatori: 696.
îi înconjoară;înconjurător.
DFFS
 Etc.
3.3. Manifestarea atitudinii
Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte
pozitive față de plante,
regulile de securitate personală.
animale.
Indicatori: 149, 150.

89

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Recunoașterea și descrierea componentelor, fenomenelor, proceselor, relațiilor din mediul înconjurător,demonstrând corectitudine în folosirea terminologiei specifice
1.1. Evidențierea semnelor Jocuri de identificare a semnelor caracteristice fiecărui DC
caracteristice fiecărui
anotimp;Standard 1. Copilul va fi capabil să identificeanotimp.
 Povestiri despre anotimpuri;relația cauză-efect în urma unor interacțiuni
1.2. Aprecierea stării vremii,
 Activități de distingere a schimbărilor survenite în viaţa cu obiecte, fenomene, oameni.
utilizând semnele
omului, a plantelor și animalelor în fiecare anotimp;
Indicatori: 552.
convenționale.
 Dezlegarea ghicitorilor despre plante, animale, feno- Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și
1.3. Explicarea acțiunii
mene ale naturii;
să descrie caracteristicile lumii vii și ale celei
factorilor mediului asupra Exerciţii de recunoaștere a stării vremii, a fenomene- nevii.
organismelor.
lor naturii (soare, vânt, viscol, ploaie etc.) în momentul Indicatori: 659, 660, 661, 662, 663, 664, 665,
1.4. Identificarea diversității
producerii lor;
666.
plantelor, animalelor, în Jocuri de asociere a stării vremii cu simbolurile caracDFFS
raport cu mediul lor de trai.
teristice acesteia;
Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze
1.5. Distingerea părților
 Activități de explicare, pe bază de cauzalitate, a anumiobiecte pentru dezvoltarea motricității fine.
componente ale plantelor/
tor schimbări în natură și în lumea înconjurătoare;
Indicatori: 62.
animalelor.
 Exerciții și jocuri de clasificare a plantelor/animalelor
Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze
1.6. Recunoașterea unor corpuri(domestice/sălbatice/exotice; călătoare/sedentare; decompoziții plastice (desene, picturi, modelajecerești (Soarele, Luna,grădină/cameră/pădure; fructe/legume ș.a.);și aplicații).
stelele) în mediul natural.
 Activități de recunoaștere, în baza imaginilor, a părților
Indicatori: 80.
1.7. Recunoaşterea și descrierea
componente ale plantelor/animalelor (de exemplu: lapărţilor componente ale
plante – rădăcină, tulpină, frunză, floare; la animale – DLC
Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă
corpului uman.
cap, corp și membre); Activități de distingere a rolului plantelor și animalelor progresiv vocabularul.
Indicatori: 400.
în viața omului;Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani)

90

 Activități bazate pe vizionarea emisiunilor, desenelor animate, a prezentărilor Power Point, consultarea
enciclopedii­lor la diverse teme: Anotimpurile, Plantele,
Animalele, Corpurile cerești ș.a.; Jocuri de recunoaștere a corpurilor cerești; Jocuri și activități de identificare a părților corpuluiuman, de descriere a organele de simț; Jocuri de reconstituire a corpului uman din părți componente; Activități bazate pe conversație („Numește părţile
componente ale corpului uman. Prin ce se deosebeşte
omul de alte fiinţe?” ș.a.); Activități bazate pe jucării și jocuri interactive;
 Etc.
Competenţa specifică 2. Aplicarea metodelor și instrumentelor de explorare-investigare a mediului înconjurător,demonstrând interes și curiozitate în colectarea rezultatelor
2.1. Determinarea și explicarea
 Activități de evidențiere a proprietăților comune, a DCrelațiilor/interacțiunilor carediferențelor între obiecte, fenomene, ființe etc.;
Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze
cauzează anumite efecte.
 Jocuri de comparare a obiectelor, fenomenelor, fiin- metode și instrumente de integrare a mediu2.2. Observarea diferitorțelor ș.a.;lui înconjurător.
procese, fenomene, relații, Jocuri, exerciții și activități de explorare a mediului în- Indicatori: 683, 684, 685, 686, 687.
componente ale mediului
conjurător prin valorificarea organelor de simț;DFFS
înconjurător.
 Activități de observare, în aer liber și/sau în sala de Standard 4. Copilul va fi capabil să-și contro2.3. Utilizarea instrumentelorgrupă, a plantelor, animalelor din zona grădiniței, a leze și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea
specifice (lupa, rigla ș.a.) și
corpurilor nevii (apă, aer, sol), a fenomenelor naturii, adecvată a simțurilor.
a simțurilor în explorarea
caracteristice fiecărui anotimp, a etapelor de evoluție a Indicatori: 99.
componentelor, fenomenelor
unor corpuri vii, a influenței schimbărilor în natură asuDPES
naturii.
pra vieții animalelor, plantelor și a omului, a impactului
Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară aju2.4. Realizarea experiențelor
apei, hrănii, luminii asupra creșterii și dezvoltării unor
tor adultului când are nevoie.
simple în scopul înțelegerii
ființe, asupra activității oamenilor;
Indicatori: 265, 266, 267.
mediului înconjurător.

91

 Activități de explorare a mediului înconjurător, utili- Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume
zând lupa, rigla și alte instrumente;
responsabilități, să negocieze și să participe la Activități experiențiale simple (de exemplu: dizolvarea luarea deciziilor.
sării/zahărului în apă, înghețarea apei, scufundarea Indicatori: 325.
unor corpuri în apă, fierberea apei etc.);
DLC
 Activități de creare a modelelor unor corpuri din natură Standard 1. Copilul va fi capabil să înțeleagă
din diferite materiale;semnificația mesajului vorbit.
 Etc.
Indicatori: 379.
Competenţa specifică 3. Adoptarea unui comportament adecvat în mediul înconjurător,manifestând responsabilitate și atitudine pozitivă față de acesta
3.1. Recunoașterea nevoilor de Activități de descriere a activităților agricole, realizate DCbază ale ființei umane (apă,de către om în diverse anotimpuri;Standard 12. Copilul va fi capabil să descopeaer, hrană, adăpost, lumină).  Activități de descriere a modului de viaţă a omului;
re omul ca parte a mediului înconjurător și
3.2. Determinarea rolului
 Demonstrarea, în baza imaginilor, a impactului acțiu- ființă socială.
plantelor, animalelor în viața
nilor umane asupra mediului înconjutrător cu scopul Indicatori: 697, 698.
omului.
de a atenționa/a conștientiza importanța păstrării or3.3. Identificarea și descrierea
dinii și îngrijirii acestuia;
activităților omului în Activități bazate pe studiul de caz și conversație în baza
natură (activități agricole,
imaginilor (Rolul plantelor/animalelor în viața omuluigospodărești etc.).
ș.a.);
3.4. Identificarea regulilor de Vizionarea filmelor, a prezentărilor Power Point despreîngrijire a mediului ambiant.
regulile de protecție a mediului înconjurător;3.5. Menținerea unui mediu curat  Activități bazate pe softuri educaționale din resurse
prin aplicarea unor reguli deînchise/deschise;îngrijire.
 Etc.

2.5. Modelarea corpurilor dindiferite materiale.

92
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Recunoașterea și descrierea componentelor, fenomenelor, proceselor, relațiilor din mediul înconjurător,demonstrând corectitudine în folosirea terminologiei specifice
1.1. Distingerea și descrierea
 Activități de completare a calendarului naturii cu DC
fenomenelor naturii specificesemne convenționale;
Standard 10. Copilul va fi capabil să obsercelor patru anotimpuri.
 Jocuri și activități de identificare a fenomenelor și ve și să descrie caracteristicile lumii vii și ale
1.2. Aprecierea stării vremii prinsemnelor caracteristice fiecărui anotimp;
celei nevii.
completarea fișei de observare,  Joc de rol privind stabilirea prognozei meteo;
Indicatori: 667, 668, 669, 670, 671, 672, 673,
calendarului naturii.
 Activități de creare a calendarelor, cărţilor despre 674, 675.
1.3. Clasificarea corpurilor din natură
anotimpurile anului;
DFFSdupă diferite criterii.
 Exerciții și jocuri de clasificare a corpurilor din natură
Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze
1.4. Identificarea și descriereadupă diferite criterii (categorie, clasă, substanța din
diverse mișcări și activități fizice.
plantelor și animalelor (insecte,
care este constituit, stare de agregare, hrană, formă,Indicatori: 38, 39.
pești, amfibii, păsări, mamifere)
miros, gust, mediu de viață, mod de deplasare);Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuși a părților componente ale Jocuri și exerciții de comparare a corpurilor din natură
leze obiecte pentru dezvoltarea motricității
acestora.
prin identificarea asemănărilor și deosebirilor;fine.
1.5. Explicarea relațiilor dintre
 Activități bazate pe jocuri senzoriale;
Indicatori: 65.
plante, animale și mediile lor de  Exerciții și jocuri de identificare și descriere a părților
viață.
componente ale plantelor/animalelor (de exemplu: DLC
1.6. Recunoașterea diferitor forme
la plante – rădăcină, tulpină, frunză, floarea, fruct, Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă
de relief și bazine acvatice.
sămânță; la animale – cap, corp, membre, coadă, gât progresiv vocabularul.
Indicatori: 404, 405.
1.7. Identificarea și descriereaș.a.);
corpurilor cerești (planete, stele,  Dezlegarea ghicitorilor despre obiecte, fenomene, Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească limbajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
sateliți – Luna).
fiinţe;1.8. Identificarea unor organe interne  Activități de distingere a rolului plantelor, animalelor Indicatori: 536.
și funcțiile acestora.
și fenomenelor naturii asupra mediului înconjurător
1.9. Determinarea rolului organelor
și a acţiunilor de protecţie a acestora;de simţ în cunoaşterea lumiiînconjurătoare.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

93

 Activități de recunoaștere a plantelor și animalelorrare din Republica Moldova, evidențiind necesitatea
protecției acestora; Jocuri de recunoaștere a diferitor forme de relief șibazine acvatice (câmpie, deal, munte, râu, iaz, mare,ș.a.);
 Jocuri și activități de identificare a unor organeinterne și funcțiile acestora; Jocuri de determinare a rolului organelor de simț(ochi, ureche, limbă, nas) în cunoaşterea lumiiînconjurătoare; Vizionarea filmelor, emisiunilor despre prezentareadiferitor forme de relief, bazine acvatice, cosmos,
planete, animale, plante și modul lor de viață; Activități de conversație în baza imaginilor; Jocuri și exerciții de identificare și descriere a
corpurilor cerești; Activități desfășurate prin metode interactive(Tehnica Lotus, Stabilirea succesiunii evenimentelor,
Bula dublă, Cubul, Comunicarea rotativă, Schimbă
perechea, Acvariul, Învăţarea în cerc, Piramida,
Ciorchinele, Benzi desenate, Trierea aserţiunilor,
Diagrama Venn, Jurnalul grafic, Turul galeriei,
Turnirul întrebărilor, Explozia stelară ș.a.); Activități bazate pe softuri educaționale din resurseînchise/deschise și jocuri interactive;
 Etc.

94

Competenţa specifică 2. Aplicarea metodelor și instrumentelor de explorare-investigare a mediului înconjurător,demonstrând interes și curiozitate în colectarea rezultatelor
2.1. Utilizarea metodelor și Activități practice de investigare a mediului înconju- DC
instrumentelor de investigarerător cu ajutorul instrumentelor: lupei, termometru- Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze
a mediului înconjurător pentru
lui, microscopului, paharului gradat, pipetei ș.a.;
metode și instrumente de integrare a mecolectarea informației despre
 Activități de observare a relațiilor dintre animale, diului înconjurător.
lumea înconjurătoare.
plante și om, a asemănărilor și deosebirilor dintre Indicatori: 688, 689, 690, 691, 692, 693.
2.2. Explicarea și generalizarea
mediul lor de viață și cel uman;DFFS
rezultatelor unor observații, Activități de observare a schimbărilor ce se producStandard 2. Copilul va fi capabil să manipuinvestigații.
pe parcursul dezvoltării corpurilor vii;
leze obiecte pentru dezvoltarea motricității
2.3. Modelarea corpurilor, Activități de creare a unor grafice cu particularitățile
fine.
fenomenele naturii din diverse
copiilor din grupă (înălţime, masă corporală, prefeIndicatori: 65.
materiale reciclabile.
rinţe) la începutul și, respectiv, la sfârşitul fiecărui an
DLCşcolar pentru a sesiza evoluţia acestora;
 Activități experiențiale referitoare la: proprietățile Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze
apei, formele ei în natură, aerul și proprietățile lui, diferite modalități de comunicare verbală,mișcare, sol, plante, animale, etape de evoluție a non-verbală și paraverbală.
unor corpuri vii, fiziologia și igiena copilului, procese Indicatori: 474.
ecologice, fenomene ale naturii etc.;
 Activități de creare a modelelor unor corpuri, utilizând materiale naturale, reciclabile; Etc.
Competenţa specifică 3. Adoptarea unui comportament adecvat în mediul înconjurător,manifestând responsabilitate și atitudine pozitivă față de acesta
3.1. Distingerea și descrierea
 Activități de identificare a condițiilor specifice vieții DC
condițiilor specifice vieții umane.
umane;
Standard 12. Copilul va fi capabil să desco3.2. Identificarea și argumentarea
 Jocuri de descriere a modului de viaţă a omului;pere omul ca parte a mediului înconjurător
rolului omului în menținerea
 Activități de elaborare a regulilor de îngrijire şi ocro- și ființă socială.
unui mediu ecologic.
tire a mediului ambiant;Indicatori: 700, 701, 702, 703.
 Activități bazate pe studiul de caz;95

3.3. Participarea activă la îngrijirea și  Activități de comparare a comportamentului uman DLC
protecția mediului înconjurător.
în natură;Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze
3.4. Explicarea, prin cuvinte proprii,  Vizionarea filmelor, softurilor educaționale, a pre- diferite modalități de comunicare verbală,a rolului plantelor, animalelor,zentărilor Power Point despre regulile de protecție a non-verbală și paraverbală.
fenomenelor naturii în mediul
mediului înconjurător;Indicatori: 476.
înconjurător.
 Activități axate pe conversație („De ce e nevoie să
economisim resursele energetice?”, „Care este impactul mijloacelor de transport asupra mediului înconjurător?”, „Cum și de ce trebuie să ocrotim plantele, animalele?”, „De ce avem nevoie de plante sau
animale?” ș.a.); Activități de determinare a avantajelor şi dezavantajelor protecției mediului înconjurător; Activități practice de îngrijire și ocrotire a mediuluiînconjurător prin integrarea regulilor stabilite;
 Activități care evidențiază rolul omului în protecția
mediului înconjurător (de exemplu: Ziua Pământului,
Ziua Mediului etc.).
 Activități realizate prin metode interactive (Tehnica
viselor, Locuri celebre, Călătorie misterioasă, Harta
cu figuri, Tehnica blazonului ș.a.); Activități bazate pe softuri educaționale din resurseînchise/deschise și jocuri interactive;
 Etc.

96
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCDC
Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze metode și
instrumente de integrare a mediului înconjurător.
Indicatori: 690.

Competenţa specifică 1. Recunoașterea și aplicarea tehnologiilor, resurselor digitale interactive, în diferite contexte educaționale și
cotidiene, dând dovadă de responsabilitate față de securitatea personală
1.1. Recunoașterea și Activități de recunoaștere a tehnologiilor DFFS
utilizarea tehnologiilor și
educaționale digitate interactive (jucării in- Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte regulile deresurselor educaționale
teractive, dispozitive digitale ș.a.);securitate personală.
digitale interactive.
 Jocuri digitale interactive cu caracter divers; Indicatori: 163.
1.2. Respectarea regulilor de  Activități bazate pe jucării digitale interactiDPES
utilizare a TREDI.
ve;
Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în mod1.3. Identificarea pericolelor Activități ce vizează încadrarea softurilor
pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici specifice.
utilizării tehnologiilor
educaționale;
Indicatori: 194.
digitale.
 Jocuri cu aplicarea roboților interactivi;Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu ceilalți.
 Activități de distingere a posibilităților de utiIndicatori: 354.
lizare a tehnologiilor digitale (tabletă, calculator, telefon, jucării digitale interactive ș.a.); DLC
 Activități de determinare a eventualelor pe- Standard 1. Copilul va fi capabil să înțeleagă semnificația
ricole ale utilizării incorecte sau excesive a mesajului vorbit.
Indicatori: 383.
tehnologiilor digitale; Activități de evidențiere a beneficiilor utiliză- Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progresiv
vocabularul.
rii corecte a tehnologiilor digitale;
Indicatori: 404.
 Etc.
Standard 7. Copilul va fi capabil să demonstreze interesfață de carte și lectură.
Indicatori: 505.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

4.4.3. Educație digitală

4.5. ArteEDUCAȚIE PLASTICĂEDUCAȚIE MUZICALĂ

Competențe specifice

1. Recunoașterea elementelor delimbaj plastic în natură, în imagini
și compoziții plastice, manifestândinteres și curiozitate în perceperea
estetică a acestora.
2. Explorarea materialelor, instrumentelor și a tehnicilor de artă,în diverse activități, demonstrândcreativitate și originalitate în realizarea imaginilor, compozițiilor
plastice.
3. Aprecierea creațiilor personale șiale colegilor, a imaginilor plasticedin opere de artă, dând dovadă derespect față de valorile artei populare.

1. Receptarea emoţională a creaţiilor
muzicale cu un caracter variat, demonstrând interes și curiozitate.
2. Participarea copiilor la diferite
activități muzicale, manifestândexpresivitate corporală în relaţie cu
caracterul variat al muzicii.
3. Demonstrarea atitudinii pozitivefaţă de creaţiile muzicale, manifestând admirație pentru valorile muzicale naționale și universale.

97

98
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCDC
Standard 5.Copilul va fi capabil să realizeze operaţii
cu mulțimi de obiecte (grupare, clasificare, sortare,triere, comparare, ordonare, seriere).
Indicatori: 589.
Standard 7. Copilul va fi capabil să utilizezeunitățile de măsură la determinarea înălțimii, lungimii, lățimii, grosimii, masei, valorii și capacității
unor corpuri.
Indicatori: 616.

Competenţa specifică 1. Recunoașterea elementelor de limbaj plastic în natură, în imagini și compoziții plastice,manifestând interes și curiozitate în perceperea estetică a acestora
1.1. Recunoașterea culorilor
 Activități și jocuri de recunoaștere a culorilor DLC
primare în mediul înconjurător
primare ale obiectelor din mediul înconjurător Standard 1. Copilul va fi capabil să asculte și săşi în lucrările de artă.
(roșu, galben, albastru) şi în lucrările de artă;înțeleagă semnificația mesajului vorbit.
1.2. Determinarea particularităților  Jocuri de examinare tactilă și vizuală a obiecte- Indicatori: 372.
specifice (formă, mărime) unor
lor pentru distingerea formei și mărimii acesto- Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă proobiecte din artă sau realitate,
ra;gresiv vocabularul.
propuse pentru examinare.
 Jocuri și activități de observare a diversității na- Indicatori: 393.
turii pentru a-și îmbogăți arsenalul de imagini Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze difevizuale în crearea compoziţiilor plastice;rite modalități de grafism: desene, semne, forme,
 Etc.
pregrafisme.
Indicatori: 540.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5-3 ani)

4.5.1. Educație plastică

99Standard 8. Copilul va fi capabil să identifice formele geometrice în modelele date și în mediul înconjurător.
Indicatori: 627.
Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze metode și instrumente de integrare a mediului înconjurător.
Indicatori: 680, 681.
Competenţa specifică 2. Explorarea materialelor, instrumentelor și tehnicilor de artă, în diverse activități,demonstrând creativitate și originalitate în realizarea imaginilor, compozițiilor plastice2.1. Recunoaşterea materialelor Activități de familiarizare cu diverse instrumen- DFFS
şi instrumentelor utilizate în
te şi materiale (creioane colorate, cariocă, cre- Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze
desen, pictură, modelaj, colaj.
tă, acuarelă, pensulă, guașă, plastilină, cocă din compoziții plastice (desene, picturi, modelaje și
2.2. Modelarea unor forme simple
aluat, zăpadă, hârtie de desen, foarfecă, hârtie aplicații).
din argilă, plastilină, aluat șicolorată, burete etc.);
Indicatori: 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75.
alte materiale.
 Activități bazate pe tehnici și procedee de artă Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze și
2.3. Utilizarea materialelor, aîn modelaj (aplatizare, rulare, bătăi repetate, dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată ainstrumentelor grafice și a celor
presare între degetele mâinii, presare şi rotun- simțurilor.
picturale, în realizarea unor
jire între podurile palmei ș.a.);
Indicatori: 97, 98.
lucrări de artă.
 Activități de modelare a formelor simple (sfe- Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte regulile
2.4. Realizarea unor colaje dinre, cilindre, biscuiți, bomboane, covrigi, șarpe, de securitate personală.
diverse materiale.
melc etc.);
Indicatori: 149, 150.
2.5. Respectarea normelor de igienă  Activități de remodelare a formelor (transforDPES
personală şi de securitate amarea unei sfere într-un disc, a unui cilindru
Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în
muncii în situații concrete.
într-un inel etc.);
mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici
 Activități de desen cu creioane colorate, carioci,specifice.
cretă colorată etc.;
Indicatori: 176.
 Activități picturale în acuarelă, guașă, utilizândStandard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutordiferite tehnici de artă (ștampilare, dactilopicadultului când are nevoie.
tură, amprentare, suflare ș.a.), cu şi fără temaIndicatori: 264.
tică;

100

 Activități de colorare pe un contur propus;DC Jocuri de trasare a liniilor, de formare a punc- Standard 4. Copilul va fi capabil să genereze soluții
telor;
pentru diverse situații, probleme, întrebări.
 Activități bazate pe tehnici de artă pentru re- Indicatori: 580.
alizarea colajelor (aplicarea formelor decupate
din hârtie, colaj prin rupere și mototolire, colaj prin aplicarea materialelor din natură, vată,plastilină, colaj de tip mozaic etc.);
 Activități de familiarizare cu modalitățile de utilizare a materialelor, instrumentelor și tehnicilor de artă; Activități de inițiere a copiilor cu regulile de igienă personală şi securitate a muncii în cadrul
activităților de educație plastică; Etc.
Competența specifică 3. Aprecierea creațiilor personale și ale colegilor, a imaginilor plastice,dând dovadă de respect față de valorile artei populare
3.1. Aprecierea dirijată a propriilor  Activități de apreciere a propriilor creații;DPESlucrări.
 Jocuri și activități de familiarizare a copiilor cu Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi să
3.2. Manifestarea interesului pentru
diferite obiecte de artă decorativă;exprime adecvat o varietate de emoţii.
examinarea obiectelor de artă  Demonstrarea unor lucrări de artă, care ar trezi Indicatori: 216, 217.
decorativă și aplicată etc.
interesul pentru frumosul din natură;DLC
 Etc.
Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite modalități de grafism: desene, semne, forme,
pregrafisme.
Indicatori: 540.

101

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Recunoașterea elementelor de limbaj plastic în natură, în imagini și compoziții plastice,manifestând interes și curiozitate în perceperea estetică a acestora
1.1. Identificarea culorilor şi  Jocuri de identificare a culorii unor obiecte: primare DPESa nonculorilor în mediul(roşu, galben şi albastru), binare (oranj, verde, vio- Standard 2. Copilul va fi capabil să se perceapă înînconjurător și în lucrărilet) și a nonculorilor (alb, negru);
mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici spede artă plastică.
 Jocuri de recunoaștere a formelor obiectelor din cifice.
1.2. Distingerea formei,
mediul înconjurător și a celor confecționate de că- Indicatori: 179.
mărimii ale unor
tre copii;
DLC
obiecte din natură sau
 Jocuri de determinare a mărimii unor corpuri;Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progreconfecționate.
 Activități de percepere a detaliilor unor imagini
siv vocabularul.
1.3. Perceperea imaginii
plastice și integrarea lor într-o unitate;
Indicatori: 400.
plastice ca integritate Activități de recunoaștere a liniilor (subțiri, groase,compoziţională.
colorate, necolorate, drepte, frânte, curbe), a punc- DC
Standard 8. Copilul va fi capabil să identifice formele
1.4. Recunoașterea
telor (mari, mici);
elementelor de limbaj
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse geometrice în modelele date și în mediul înconjurător.
plastic utilizate în creareaînchise/deschise;
Indicatori: 628.
ornamentelor populare.  Etc.
Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și să descrie caracteristicile lumii vii și ale celei nevii.
Indicatori: 660, 664, 665.
Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze metodeși instrumente de integrare a mediului înconjurător.
Indicatori: 683.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani)

102

Competenţa specifică 2. Explorarea materialelor, instrumentelor și tehnicilor de artă, în diverse activități,demonstrând creativitate și originalitate în realizarea imaginilor, compozițiilor plastice2.1. Recunoaşterea
 Activități de recunoaștere a materialelor și instru- DFFS
materialelor şi amentelor de lucru (creioane colorate, creioane Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze obiecustensilelor utilizate
simple, cretă colorată, pastel, cariocă, acuarelă, te pentru dezvoltarea motricității fine.
în activități picturale,guașă, pensulă, plastilină, cocă din aluat, lut, slime, Indicatori: 62.
grafice, de modelaj, azăpadă, planşetă, hârtie de desen, hârtie colorată, Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze compoziții
celor decorativ-aplicate.
hârtie facturată, hârtie creponată, burete, clei ș.a.); plastice (desene, picturi, modelaje și aplicații).
2.2. Identificarea și aplicarea  Activități de identificare a regulilor de igienă per- Indicatori: 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84.
unor norme de igienă
sonală şi securitate a muncii în cadrul activităților Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte regulile
personală şi de securitate
picturale, grafice, de modelaj, decorativ-aplicative; de securitate personală.
a muncii.
 Activități de desen în creioane colorate, cerate, ca- Indicatori: 154, 157.
2.3. Utilizarea materialelor
rioci, cretă colorată, pastel etc.;
DPES
grafice în realizarea unor  Exerciții de colorare în contur, cu completare de eleStandard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile
imagini plastice.
mente, pentru crearea unor imagini complexe, deși efectele acestora.
2.3. Aplicarea diferitor tehnici
conturare a unor forme;
Indicatori: 311.
de lucru cu acuarelă, Exerciții de trasare a liniilor și de formare a puncteguașă.
lor în contextul creării diferitor lucrări personale și DLC
Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească limba2.4. Crearea unor colaje
prin cooperare;
simple, utilizând diverse  Jocuri de desenare a obiectelor de formă rotundă jul scris/tipărit în activitățile zilnice.
Indicatori: 531, 533.
materiale și tehnici de(mari şi mici);artă.
 Activități de redare a obiectelor casnice și din natu- Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
2.5. Modelarea unor forme
ră, a fenomenelor naturii, a evenimentelor impor- modalități de grafism: desene, semne, forme, pregrafisme.
simple, utilizând diferite
tante ș.a.;materiale de artă.
 Activități picturale în acuarelă, guașă, utilizând teh- Indicatori: 541.
2.6. Decorarea formelor,nici de artă (ștampilare, dactilopictură, amprenDC
utilizând materialetare, poantilism, monotipie simetrică, pictură cu
Standard 6. Copilul va fi capabil să opereze cu numediferite.
bastonașe igienice, pictură prin stropire, pictură
re și șiruri numerice.
prin imprimarea structurilor din natură, pictură prin
Indicatori: 608.
suflare ș.a.);103

 Activități de realizare a colajelor prin tehnici de artă Standard 8. Copilul va fi capabil să identifice formele(colaj prin aplicarea formelor decupate din hârtie; geometrice în modelele date și în mediul înconjurăcolaj prin rupere și mototolire; colaj prin rupere tor.
liberă; colaj prin aplicarea materialelor din natură Indicatori: 630.
(semințe, frunze, flori), a țesăturilor, vatei, plastili- Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze metodenei; colaj de tip mozaic, puzzle ș.a.);și instrumente de integrare a mediului înconjurător.
 Activități de creare a imaginilor din 2-3 piese, res- Indicatori: 687.
pectând proporția și relațiile spațiale dintre ele;
 Activități de modelare prin tehnici și procedee deapăsare: aplatizare, netezire, rulare, bătăi repetate,amprentare, presare între degetele mâinii, presare
şi rotunjire între podurile palmei, cu podul palmei șidegetele pe un suport solid ș.a.; Activități de modelare a formelor din piese separate (de exemplu: fructe, legume, păsări, animale,șiraguri de mărgele ș.a.); Activități de realizare a ornamentelor; Activități de decorare a formelor plane și spațiale
cu ornamente pictate, aplicate sau modelate; Exerciții de coordonare oculo-motorii;
 Activități de dezvoltare a motricității fine; Etc.
Competența specifică 3. Aprecierea creațiilor personale și ale colegilor, a imaginilor plastice,dând dovadă de respect față de valorile artei populare
3.1. Aprecierea dirijată
 Activități de analiză și apreciere a lucrărilor create DPESa lucrărilor de artăde ei înșiși și de colegi în baza unor criterii, fiind Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în
personale şi ale colegilor/
dirijați de către educator/educatoare;mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici specolegelor.
 Activități de dezvoltare a interesului pentru realiza- cifice.
rea lucrărilor comune;
Indicatori: 182.
 Activități de dezvoltare a interesului pentru desen, Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi să
pictură, modelaj, artă populară ș.a.;
exprime adecvat o varietate de emoţii.
Indicatori: 225, 226.

2.7. Coordonarea oculomotorie în realizarea
imaginilor plastice.

104
Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDCCompetenţa specifică 1. Recunoașterea elementelor de limbaj plastic în natură, în imagini și compoziții plastice,manifestând interes și curiozitate în perceperea estetică a acestora
1.1. Identificarea grupurilor
 Activități și jocuri de recunoaștere a culorilor pri- DFFSde culori (primare,mare, binare, calde/reci, cromatice/acromatice;Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze șibinare, nonculori, gama  Activități de fuziune a culorilor;
dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată aculorilor calde, reci) în Activități și exerciții de obținere a nuanțelor de cu- simțurilor.
diferite contexte artisticolori;
Indicatori: 104, 105.
plastice.
 Activități de recunoaștere și obținere a contraste- DPES
1.2. Recunoașterea nuanțelor
lor: cald/rece, închis/deschis;Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă înși amestecurilor de culori.  Jocuri de identificare a semnificației culorilor;
mod pozitiv ca persoană, unică cu caracteristici spe1.3. Observarea și numirea
 Activități de evidențiere a formei, mărimii, textu- cifice.
trăsăturilor generale și
rii și a motivelor ornamentale ale unor corpuri din Indicatori: 186, 187.
a detaliilor unor corpuri
natură;DLC(contur, formă, mărime,  Activități de îmbogățire a imaginilor vizuale prin ex- Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progretextură, ornamente ș.a.).
plorarea senzorială a corpurilor;siv vocabularul.
Indicatori: 404.

Unităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

3.2. Manifestarea interesului  Conversații despre unele obiecte de artă prezen- DLC
pentru artă în activitățile
tate (costum național, covor național, jucării confec- Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
picturale, grafice,ționate manual, vase etc.);
modalități de comunicare verbală, non-verbală și padecorativ-aplicative și Jocuri de receptare a frumosului în natură și în ope- raverbală.
modelaj.
re de artă;Indicatori: 467.
3.3. Recunoașterea diferitor
 Etc.
obiecte de artă decorativă
în mediul înconjurător și
exprimarea interesului
pentru ele.

105

 Activități de determinare a echilibrului dimensional Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime corect
dintre elemente și imaginea integră;din punct de vedere gramatical.
 Activități și jocuri de recunoaștere a punctelor și linii- Indicatori: 432.
lor (subțiri, groase, colorate, necolorate, drepte, frân- Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferitete, curbe, spiralate, întrerupte, neîntrerupte, oblice, modalități de comunicare verbală, non-verbală și paverticale, orizontale, închise, deschise ș.a.) în diferite raverbală.
ornamente, imagini plastice și obiecte de artă;Indicatori: 474.
 Activități de recunoaștere a ornamentarelor spe- Standard 8. Copilul va fi capabil să efectueze corescifice poporului moldovenesc (ornamente ţesute, pondențe între sunet și literă.
brodate, vopsite, crestate etc.);
Indicatori: 528.
 Activități bazate pe softuri educaționale din resurse Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească limbaînchise/deschise și jocuri interactive;
jul scris/tipărit în activitățile zilnice.
 Etc.
Indicatori: 538.

DC
Standard 8. Copilul va fi capabil să identifice formele
geometrice în modelele date și în mediul înconjurător.
Indicatori: 632, 633.
Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și să descrie caracteristicile lumii vii și ale celei nevii.
Indicatori: 667, 668, 673, 674.
Competenţa specifică 2. Explorarea materialelor, instrumentelor și tehnicilor de artă, în diverse activități,demonstrând creativitate și originalitate în realizarea imaginilor, compozițiilor plastice2.1. Identificarea și utilizarea  Activități de identificare a instrumentelor şi materi- DFFS
conștientă a ustensileloralelor utilizate în activități picturale, grafice, de mo- Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze obiecși a materialelor necesaredelaj, decorativ-aplicative (acuarelă, guașă, vopsele te pentru dezvoltarea motricității fine.
pentru a desena, aacrilice, pensulă, paletă, creioane colorate, cerate, Indicatori: 65.
modela şi a crea colaje.
cretă colorată, cărbune, pastel, carioci, marchere, Standard 3.Copilul va fi capabil să realizeze compoziții
2.2. Realizarea imaginilor
corector, cerneală, tuș, plastilină, cocă din aluat, lut, plastice (desene, picturi, modelaje și aplicații).
plastice, utilizând tehnicisăpun, formoplast, slime, zăpadă, material pentru Indicatori: 85, 86, 87, 88.
de lucru în pictură și
papier-mâché, eboșoare, roller, hârtie de desen, Standard 6. Copilul va fi capabil să aplice regulile dedesen grafic.
hârtie colorată, hârtie adezivă, hârtie creponată, menținere a sănătății și igienei personale.
hârtie cartonată, burete, fetru, foarfecă, clei ș.a.); Indicatori: 141.

1.4. Determinarea proporției
formelor realizate în
imagini plastice.
1.5. Distingerea diversității
punctelor, liniilor
şi a formelor din
ornamentele populare.

106

2.3. Utilizarea materialelor Activități de desen grafic în creioane colorate, cera- Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte regulile
din natură și a celor
te, carioci, cretă colorată, pastel, cărbune, marche- de securitate personală.
reciclabile la crearea
re, corector, cerneală, tuș, săpun etc.;
Indicatori: 161.
unor colaje și forme
 Activități picturale în acuarelă, guașă, vopsele acriDPES
volumetrice.
lice, utilizând tehnici de artă (ștampilare, dactilopicStandard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile
1.4. Modelarea unor forme,tură, amprentare, poantilism, monotipie simetrică,și efectele acestora.
utilizând diverse tehnici
monotipie cu firul de ață, pictură cu bastonașe igieIndicatori: 319.
de artă.
nice, pictură prin stropire, pictură prin imprimarea
1.5. Ornamentarea formelor
structurilor din natură, pictură prin suflare, pictură DLC
plane și volumetrice,cu buretele, pictură pe hârtie șifonată, pictură prin Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
utilizând diferite tehnici șiscurgere liberă și dirijată, pictură pe umed, mono- modalități de grafism: desene, semne, forme, pregrafisme.
materiale.
tip cromatic, pictură în tehnici mixte ș.a.);2.6. Dezvoltarea motricităţii
 Activități de trasare a liniei continue, prin care se Indicatori: 549.
fine în cadrul activităților
redă imaginea (figura, conturul) unui obiect, dintr-ode desen, pictură,singură trasare, fără a ridica instrumentul de scris
aplicație, modelaj.
de pe foaia de desen;
2.7. Respectarea normelor Activități de amplasare a obiectului în pagină;de igienă personală şi de  Activități de decupare a hârtiei după linie, oblic, desecuritate a muncii.
formă rotundă şi ovală; metoda rotunjirii colţurilor; Activități de decupare a unor figuri identice dinhârtie, strânse în formă de armonică şi a celor simetrice; Activități de realizare a colajelor prin diferite tehnici de artă (colaj prin aplicarea formelor decupate
exact; colaj prin rupere și mototolire, șifonare; colaj prin rupere liberă; colaj prin decupare simetrică,multiplă; colaj prin aplicarea materialelor din natură (semințe, frunze, flori ș.a.), țesăturilor, nasturilor,
pielii, ambalajelor, lânii, aței, penelor, vatei, crupelor și materialelor reciclabile (ziare, plastic, hârtie
ș.a.); colaj de tip mozaic, puzzle; colaje prin tehnici
mixte, Origami, Quilling ș.a.);107

 Activități de creare a imaginilor din mai multe piese, respectând proporția și relațiile spațiale dintreele; Activități de creare a cărților de povești; Activități de creare a diferitor corpuri din natură,utilizând materiale reciclabile (hârtie, carton, sacide polietilenă, fenoplast ș.a.); Activități de modelare prin apăsare, aplatizare, netezire, rulare, bătăi repetate, amprentare, presareîntre degetele mâinii, presare şi rotunjire între podurile palmei, presare şi rotunjire cu podul palmei,
cu degetele pe un suport solid, presare şi rotunjireîntre degetul arătător şi degetul mare, prin adâncire, prin vibrarea suprafeței, prin incizare, scobire,sugrumare, ciupire ș.a.; Activități de modelare a formelor din piese separate și dintr-o bucată de material; Activități de modelare a vaselor din ceramică; Activități de modelare în relief din plastilină, aluat,
argilă; Activități de identificare a regulilor de folosire a lutului; tehnica întinderii lutului la modelarea părţilor
mărunte (ciocul păsării, tortiţa la cănuţa pentru piticul din poveste); Activități de lucru cu aluatul: împletitul colacilor,sfinţilor, garnisirea bucatelor etc.;
 Activități de alcătuire a ornamentelor din forme vegetale şi geometrice în fâşii, cerc, pătrat, prin lipire
consecutivă; Activități de alcătuire a ornamentelor în modelaj;

108

 Activități de realizare a picturii pe diferite suprafețe
(plastic, sticlă, lemn, țesătură ș.a.); Activități de decorare a vaselor şi siluetelor cu ornamente pictate, crestate, aplicate şi prin alte procedee; Activități de distingere a regulilor de organizare și
amplasare a ornamentului pe margini, în mijloc, pela capetele unor forme;
 Activități și exerciții de dezvoltare a motricității
fine;
 Exerciții de coordonare a mâinilor și oculo-motorii;
 Activități în cadrul cărora sunt evidențiate și respectate reguli de lucru cu acuarelă, guașă, materiale grafice, cu foarfecă și clei, spatulă, rulou;
 Activități bazate pe metode de economisire a materialelor; Etc.
Competența specifică 3. Aprecierea creațiilor personale și ale colegilor, a imaginilor plastice,dând dovadă de respect față de valorile artei populare
3.1. Aprecierea, prin cuvinte  Activități de analiză și apreciere a lucrărilor create DPES
proprii, a operelor dede ei înșiși și de colegi prin examinarea culorilor, a Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă înartă, a lucrărilor personaformelor şi liniilor;
mod pozitiv ca persoană unică, cu caracteristici spele, a colegilor/colegelor.  Jocuri de receptare a frumosului în natură și în ope- cifice.
3.2. Manifestarea emoțiilor,
re de artă;Indicatori: 196.
gândurilor prin crearea
 Activități de dezvoltare a interesului pentru desen, Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi sălucrărilor artisticopictură, modelaj, artă populară ș.a.;
exprime adecvat o varietate de emoţii.
plastice.
 Activități de determinare a valorilor culturii naţio- Indicatori: 228, 229, 232, 233, 234, 235, 236.
nale, meşteşugului popular din localităţi, motivelor Standard 7. Copilul va fi capabil să recunoască, să
populare;aprecieze și să respecte asemănările și deosebirile
dintre oameni.

109

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC1.1. Audierea, în linişte, acreaţiilor muzicale.
1.2. Reacționarea emoțională
la creaţiile muzicale
audiate.
1.3. Diferenţierea sunetelor
muzicale de sunete
nemuzicale (zgomote).

 Ascultarea dezmierdărilor, cântecelor de leagăn DLC(„Noapte bună, păpuşică”, „Legănuş mititel” etc.); Standard 1. Copilul va fi capabil să asculte și să Ascultarea cântecelor pentru copii („Di, căluţule”, înțeleagă semnificația mesajului vorbit.
„Pisicuţa”, „Cu trenul”, „Opincuţa” etc.);
Indicatori: 352.
 Contemplarea imaginilor, desenelor adecvate me- Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progresajului muzical;
siv vocabularul.
 Jocuri didactice de diferenţiere a sunetelor şi zgo- Indicatori: 371.
motelor produse de diverse surse sonore, cum arfi: „Cine cân­tă?” (Cocoşul), „Găseşte jucăria carecântă!”;

Competenţa specifică 1. Receptarea emoțională a creațiilor muzicale cu caracter variat, demonstrând interes şi curiozitateUnităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 1,5-3 ani)

4.5.2. Educație muzicală

3.3. Identificarea rolului Activități bazate pe softuri educaționale din resurse Indicatori: 306.
diferitor genuri de artăînchise/deschise;Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu
și al meșteșugurilor
 Etc.
ceilalți.
populare pentru
Indicatori: 352.
transmiterea valorilor
DLCnaționale.
Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
3.4. Exprimarea sentimentemodalități de grafism: desene, semne, forme, pregralor în urma contactului cu
fisme.
operele de artă ale cultuIndicatori: 545.
rii naționale.
DC
Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, să compare și să evalueze acțiuni, evenimente și experiențe.
Indicatori: 570.

110

1.4. Verbalizarea
 Jocuri senzoriale: „Cum cântă cocoşul – încet sau Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
experienţelor senzoriale
tare?”;
modalități de comunicare verbală, non-verbală și paauditive (încet, tare).
 Jocuri pentru dezvoltarea auzului muzical: „Ghici: raverbală.
1.5. Diferenţierea jucăriilor
al cui e glasul?”, „Cine te-a strigat pe tine?” etc.;
Indicatori: 432.
muzicale după timbrul lor  Jocuri didactice, cum ar fi: „Recunoaşte animalul(zornăitoarea, ciocănaşul
după tropăit!”;muzical, clopoţelul, Etc.
scăriţa muzicală).
Competenţa specifică 2. Participarea copiilor la diferite activități muzicale, manifestând expresivitate corporală
în relaţie cu caracterul variat al muzicii
2.1. Interpretarea ghidată a Cântatul, fără text, al silabelor muzicale (la-la, li-li, DFFS
cântecelor simple din
na-na, lu-lu, ta-ta, ma-ma);Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze diverse
folclorul copiilor.
 Fredonarea cântecelor simple din folclorul copiilor mișcări și activități fizice.
2.2. Coordonarea mișcărilor(„Frumuşelul mamei”, „Tăpuşele”, „Grivei”, „Cără- Indicatori: 23.
corpului sau părților
buşul”);
corpului cu ritmul muzicii  Fredonarea cântecelor pentru copii: „Gâza”, „Iepu- DLC
audiate.
raşul Țup”, „Moş Crăciun”, „Fluieraşul” etc.;
Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progre2.3. Respectarea regulilor
 Jocuri cu cântec: „Huţa-huţa” (legănarea braţelor în siv vocabularul.
muzicale elementare de
ritmul cântecului), „Iepuraşii”, „Piticii”, „Maşinuţe- Indicatori: 415.
tehnică a interpretării:le”, „Fulguşorii”, „Top-top-topuşor”, „Puişorii” etc.; Standard 4. Copilul va fi capabil să pronunțe corect
articulaţie corectă a Jocuri cu mişcări însoţite de cântec: „Băsmăluţa”; sunete, cuvinte ale limbii materne.
sunetelor, respiraţie
 Jocuri cu cântec, având la dispoziție doar linia me- Indicatori: 412, 413.
corectă în timpul cântului.
lodică (negativul, cum ar fi, spre exemplu, karaoke);2.4. Efectuarea mişcărilor Exerciţii de emisie: „Suflă păpădia”, „Ploiţa cuminlibere în ritmul muzicii,te”;mişcărilor adecvate
 Exerciţii de articulaţie corectă a sunetelor şi cuvinconţinutului cântecelor
telor: „Limbuşoara veselă”, „Văruim portiţa”;şi figurilor elementare de  Mişcări de joc ritmice, cum ar fi: tropăitul, bătaia
dans.
palmelor, legănarea braţelor sau a corpului; Mişcări muzical-ritmice libere, realizate în baza
unor melodii.

111

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC1.1. Audierea, în grup mic şigrup mare, a creaţiilor
muzicale.

 Ascultarea, cu atenţie, a cântecelor pentru copii, DPES
jocurilor cu cântec, cântecelor din folclorul copiilor; Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi să
 Conversații, explicații referitoare la lucrările audia- exprime adecvat o varietate de emoţii.
te, în vederea distingerii caracterului variat al mu- Indicatori: 211.
zicii: veselă, tristă;Competenţa specifică 1. Receptarea emoțională a creațiilor muzicale cu caracter variat, demonstrând interes şi curiozitateUnităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 3-5 ani)

Repertoriu muzical pentru audiţii muzicale
Repertoriu muzical pentru interpretare vocală
Cântec de leagăn, creație din folclorul copiilor; Noapte bună, păpuşică Frumuşelul mamei, cântec de leagăn de A. Tamazlâcaru; Tăpuşele mumuzică de D. Voiculescu; Legănuş mititel, creație din folclorul copiilor; zică de M. Ungureanu; Grivei, creație din folclorul copiilor; Gâza din
Di, căluţule muzică de D. Voiculescu; Pisicuţa muzică de V. Burlea; Cu Primul ghiocel de D. Blajinu; Iepuraşul Ţup muzică de Gh. Cornescu;
trenul muzică de D. Radu; Opincuţa, melodie populară; Hora, cântec Moş Crăciun muzică de D. Stanciu; Cărăbuşul, creație din folclorul copopular; Graiul animalelor, melodie populară etc.
piilor; Trenul, cântec popular; Fluieraşul muzică de I. Macovei etc.

Repertoriu muzical orientativ

Competența specifică 3. Demonstrarea atitudinii pozitive faţă de creaţiile muzicale,manifestând admirație pentru valorile muzicale naționale și universale
3.1. Manifestarea
 Antrenarea copiilor în jocuri muzicale colective DFFS
entuziasmului pentru(„Iepuraşii”, „Broscuţele”, „Răţuştele”, „Pisicile”, în Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze diverse
repetarea unor frazecare cântecul este interpretat către educator/edu- mișcări și activități fizice.
melodice.
catoare, iar mişcările – de către copii).
Indicatori: 22, 91.
3.2. Manifestarea emoțiilor
 Vizionarea emisiunilor muzicale la canale de televipozitive în procesul
ziune pentru copii;
activităţilor muzicale Participări la concursuri în cadrul grădiniţei: Ploaia
colective.
steluţelor, Descoperim talente noi etc.

112

 Exerciții de audiere muzicală a două lucrări cu scopul DFFS
comparării caracterului muzical al acestora;
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze și Exerciţii, jocuri pentru dezvoltarea auzului melodic, dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată aarmonic, timbral;simțurilor.
 Desenarea dispoziţiei în baza melodiei audiate;
Indicatori: 99.
 Interpretarea/susținerea ritmică a melodiilor audiate la instrumente muzicale și pseudoinstrumente:fluier, trompetă, vioară etc.;
 Activităţi de recunoaștere a sunetelor tobiţelor, xilofonului, viorii, trianglului, maracasului sau ale altor
instrumente folosite în grădiniţă, deosebindu-le desunetele nemuzicale, produse de materiale şi obiecte uzuale cunoscute de către copii (lemn, sticlă, cărămidă, hârtie); Jocuri didactice, cum ar fi: „Ce se aude?” (recunoaşterea tobei şi a clopoţelului), „Eu cânt dupăparavan, tu ghiceşte instrumentul”;
 Etc.
Competenţa specifică 2. Participarea copiilor la diferite activități muzicale,manifestând expresivitate corporală în relaţie cu caracterul variat al muzicii
2.1. Interpretarea cântecelor în  Murmurarea/intonarea sau îngânarea melodiei DFFS
grup mare, mic, individual.
cântecelor cunoscute de către copii, făcându-i să Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze diver2.2. Respectarea regulilorsimtă frumuseţea melodiei;
se mișcări și activități fizice.
muzicale iniţiale de tehnică  Interpretarea cântecelor simple, de 2-3 sunete Indicatori: 33.
a interpretării: pronunţare
muzicale, la înălţimea sunetelor sol, mi, la, cu gura Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze șiexactă a sunetelor, abine deschisă, sincronic cu educatoarea şi cu toţi dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată acuvintelor cântecelor
copiii din grupă, (de exemplu: cântecul „Ploaia” simțurilor.
învăţate; emisiune curată,interpretat prin imitarea picăturilor, lovind ușor cu Indicatori: 98.
cu gura bine deschisă,degetele în masă; cântecul „Grădiniţa”);
DLC
cântând cu gura întreagă.
 Interpretarea jocurilor cu cântec („Ninge” – imita- Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească limrea căderii zăpezii cu braţele);
bajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
Indicatori: 507.

1.2. Receptarea conținutuluiemoțional al creaţiilor
audiate.
1.3. Determinarea caracterului
variat al creaţiilor muzicale
audiate.
1.4. Interpretarea/susținerea
ritmică a melodiilor audiate
la instrumente muzicale și
pseudoinstrumente.
1.5. Recunoaşterea
instrumentelor muzicale
pentru copii după sunetele
produse.

113

2.3. Recunoaşterea sunetelor
muzicale după timbrul lor(instrumente muzicale
cunoscute, materiale cu
sunet specific).
2.4. Sesizarea, prin comparaţie,a înălţimii extreme (gros,subţire) şi a intensității
extreme (tare, încet).
2.5. Efectuarea mişcărilor/
muzical-ritmice.
2.6. Dramatizarea jocurilor cu
cântec.
2.7. Executarea combinaţiilor
de dans, în baza mişcărilor
muzical-ritmice cunoscute.
2.8. Demonstrarea expresivităţii
corporale şi a limbajului
non-verbal.

 Jocuri orientate spre formarea respiraţiei corecteîntre cuvinte, cum ar fi: „Trece trenul” – prin mers
cu respiraţie lungă; Jocuri senzoriale, orientate spre sesizarea înălţimii
sunetelor muzicale: „Eu cânt ca mama, tu cântă capuişorul”;
 Exerciţii muzical-didactice pentru respiraţia corectă: „Mirosim florile”, „Umflăm balonul” etc.;
 Jocuri didactice asociative pentru memora­rea cuvintelor; Mişcări imitative din ce în ce mai precise, orientate
spre coordonarea şi sincronizarea mişcării grupeiîntregi; Exerciţii de imitare a mişcărilor simple, realizate decătre educator/educatoare sau sugerate de textul
jocurilor cu cântec, prin antrenarea sincronică a copiilor individual și/sau în grup; Exerciții de mișcare organizată pe silabe ritmice; Jocuri cu cântec, orientate spre executarea mişcărilor de dans diferite: „Toba bate”, „Cu căluţul la plimbare”, „Beu-beu-curcubeu” (mişcări de dans diferite, în funcție de culoarea curcubeului demonstrată
de educator/educatoare); Jocuri în perechi, de exemplu: „Iarnă, să te duci”;
 Jocuri de antrenare a mersului egal, bine ritmat,
uşor, alternând mersul obişnuit cu cel pe vârfuri,
mersul individual cu mersul în perechi, cu o ţinută
frumoasă, naturală (de exemplu: jocul „Mergem cu
trenuţul”, jocul „Bate gongul”, jocul „Tica-taca”);

114

Repertoriu muzical pentru audiţii muzicale
Repertoriu muzical pentru interpretare vocală
Hai, Riţa, creație din folclorul copiilor; Cântec de toamnă muzică de M. Ungu- Ploaia, creație din folclorul copiilor; Cucoşel cu gâtul
reanu; Vals muzică de E. Mamot; Căluţul muzică de Z. Tcaci; Răţoiul muzică de gol, creație din folclorul copiilor; Graiul meu muzică deIu. Ţibulschi; Ce bine e muzică de E. Doga; Cântec de leagăn muzică de E. Doga; I. Macovei; Toamna muzică de D. Radu; Primăvara muzică
Tricolorul de C. Porumbescu; Moldovioară, floare rară muzică de I. Macovei; Vine de D. Gheorghiţă; Vino, vino, ploaie muzică de G. Ritenco;
toamna, vine muzică de E. Doga; Un moş şi o babă sub zăpada, melodie populară; Ieduţul muzică de M. Ungureanu; Broscuţele, cântec popuBradule, prietene muzică de Iu. Ţibulschi; Iepuraş, creație din folclorul copiilor, lar; Veveriţa muzică de M. Ungureanu etc.
Careta cu clopoţei muzică de Al. Sochireanschi etc.

Repertoriu muzical orientativ

 Jocuri imitative, cum ar fi: „Imită transportul cu
care mergi la bunica”;
 Exerciţii cu pantomime pentru dezvoltarea mimicii,
gesticii şi expresivităţii corporale (de exemplu: jocul
cu cântec „Ursul şi vulpea”);
 Activităţi de antrenament în executarea mişcărilor de dans: „Dansul fulgilor de nea”, „Dansul cu
stropitoarele”, „Broscuţele”, „Dansul cu panglici”,„Dansul cu coşuri”, „Alunelul” etc.
Competența specifică 3. Demonstrarea atitudinii pozitive faţă de creaţiile muzicale,manifestând admirație pentru valorile muzicale naționale și universale
3.1. Exprimarea sentimentelor  Demonstrarea materialelor video, analiza compa- DLC
de bucurie faţă de creaţiile
rativă a dansurilor cu un caracter contrastant: hora Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite
muzicale audiate sauşi sârba;
modalități de comunicare verbală, non-verbală șiinterpretate cu vocea.
 Vizionarea emisiunilor, concertelor, spectacolelor, paraverbală.
3.2. Demonstrarea interesului
cu scopul manifestării admiraţiei pentru valorile Indicatori: 439.
faţă de dansurile populare
muzicale naţionale;naţionale.
 Antrenarea copiilor în organizarea unor sărbători
3.3. Participarea la diferitenaţionale: Ziua Limbii Române, Ziua Independenţei
festivităţi, manifestări,etc.
concursuri.

115

Exemple de activităţi de învăţare

Standarde și indicatori din SÎDC1.1. Audierea, cu interes, a Audierea operelor muzicale de diverse genuri: cântec, DFFS
diverselor genuri de muzică.
dans, marş;Standard 4. Copilul va fi capabil să-și con1.2. Distingerea stărilor emoționale  Recunoaşterea cântecelor audiate prin reproducerea troleze și dirijeze propriile mișcări prin utiexprimate prin muzica audiată.
melodiei murmurând sau zumzăind;lizarea adecvată a simțurilor.
1.3. Identificarea, după auz, a Elaborarea unor desene (colaje, aplicaţii) inspirate din Indicatori: 105.
genurilor de muzică audiate:
muzica audiată;DPES
cântec, dans, marş.
 Jocuri didactice de recunoaştere a timbrului muzical,
Standard 3. Copilul va fi capabil să recu1.4. Recunoaşterea cântecelor
cum ar fi: „Cine interpretează … ?”, „Unde se aude … ?”,noască şi să exprime adecvat o varietate
audiate după melodia lor,
„Arată direcţia de unde se aude sunetul”;
de emoţii.
recunoaşterea sunetelor Jocuri de imitare a sunetului/sunetelor muzicale în liIndicatori: 212.
muzicale după timbrul lor
mita posibilității/capacității vocale a copiilor („Imită
(voce, instrumente muzicale
instrumentul”, „Imită cioroiul-bunel, cioroiul-tată, ciocunoscute, materiale cu sunet
roiul-copil”);
specific).
 Demonstrarea instrumentelor muzicale pentru copii şi a
1.5. Improvizarea motivelor ritmicomodalităţilor de interpretare a melodiilor de către edumelodice la instrumentecator/educatoare;
muzicale pentru copii.
 Exerciţii de antrenament la instrumentele de percuţie
pentru copii: tobiţă, trianglu, maracas (de exemplu:„Bate toba în ritmul piesei audiate”); Exerciţii pentru distingerea diverselor instrumente muzicale pentru copii, cu improvizarea unor scurte motive
ritmico-melodice individual și în ansamblu cu alți copii;
 Jocuri de recunoaştere, după timbrul sunetului, a diferitor instrumente muzicale folosite în grădiniţă („La
ce instrument am interpretat melodia preferată?”); a
melodiilor cunoscute, executate la diferite instrumente(„Numeşte instrumentul care seamănă cel mai mult cu
vocea fetiţelor/băiețeilor”);

Competenţa specifică 1. Receptarea emoțională a creațiilor muzicale cu caracter variat, demonstrând interes şi curiozitateUnităţi de competenţă

Unități de învățare (vârsta de 5-7 ani)

116

 Jocuri muzicale de recunoaştere a vocii copiilor din grupă (de exemplu: „Ghici: al cui e glasul?”, „Cine te-a strigat pe nume?” etc.);
 Etc.
Competenţa specifică 2. Participarea copiilor la diferite activități muzicale, manifestând expresivitate corporală
în relaţie cu caracterul variat al muzicii
2.1. Interpretarea expresivă a unei  Interpretarea cântecelor şi jocurilor cu cântec, fără în- DLC
melodii simple cu un diapazon
cordare (de la re de sub prima linie până la re de pe linia Standard 4. Copilul va fi capabil să prolimitat (6-8 sunete) în grup
a 4-a), cu voce curată şi naturală;nunțe corect sunete, cuvinte ale limbii mamare, în grup mic, individual.
 Jocuri muzicale din folclorul copiilor: „Castelul”, „Papa- terne.
2.2. Aplicarea deprinderilor
ruda”, „Drăgaicele”, „Ghicește dirijorul” etc.;
Indicatori: 423.
muzicale iniţiale de tehnică a
 Interpretarea cântecelor variate, cu intensitate diferiDFFS
executării.
tă (încet/tare) şi caracter diferit (vesel/trist/energic/
Standard 1. Copilul va fi capabil să efectue2.3. Manifestarea expresivităţii:duios);
ze diverse mișcări și activități fizice.
dicţie frumoasă, pronunţare
 Exerciţii de disciplină la cânt: poziţia corectă, luarea
Indicatori: 42.
corectă, emisiune curată şi
tonului, începerea la semnal, respiraţia corectă, proStandard 4. Copilul va fi capabil să-și confrumoasă (voce naturală, fărănunţarea exactă şi sincronică; intrarea sau încetarea latroleze și dirijeze propriile mișcări prin utiîncordări).
semnal; interpretarea omogenă a cântecului; respeclizarea adecvată a simțurilor.
2.4. Exersarea mersului dupătarea pauzelor şi a acompaniamentului, a semnalelor
Indicatori: 104.
oricare dintre comenzile
de intensitate (piano, forte), a creşterii sau descreşterii
DLCobişnuite (versuri, cântec vocal
treptate a intensităţii (crescendo, descrescendo);
sau instrumental, bătaia tobei,  Reproducerea, la dorinţa copiilor, în colectiv, în grupuri Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze
a palmelor).
mici şi individual, a cântecelor şi a jocurilor muzicale în- diferite modalități de comunicare verbală,2.5. Improvizarea mişcărilor învăţate, precum şi a fragmentelor caracteristice din me- non-verbală și paraverbală.
Indicatori: 446.
diferite combinaţii de dans şilodia cântecelor;jocuri muzicale.
 Mersul în perechi, cu întoarceri, cu învârtiri, cu uşoare
2.6. Respectarea mişcării variate,sărituri în formaţii diferite (cerc mare, cerc mic, lanţ, şia tempoului caracteristic
ruri paralele, steluţe, cercuri concentrice);
anumitor cântece sau jocuri, Mersul colectiv, pe fundal muzical, în mai multe varitrecând de la tempoul lentante: pe talpă, pe vârfuri, tropăit sau liniştit, însoţit dela cel vioi, de la o mişcare
bătaia palmelor sau scandarea versurilor;
energică la mişcare lină.

117

 Mersul ritmic, de diferite feluri: cu pas obişnuit, săltat,
legănat, pe toată talpa sau pe vârfuri, cu pas simplu şi cu
pas schimbat, modificând felul mersului după comanda
muzicală; Mişcări muzical-ritmice şi dansuri de tipul „Şoriceii”,„Coasa”, „Dansul cu umbrele”, „Marinarii” etc.;
 Exerciţii de imitaţie, mimând acţiuni de joc, de muncă,sentimente de bucurie, de tristeţe, executând mişcări
diferite, în ritmul muzicii, după text sau fără acesta, respectând măsura dată (2/4, ¾, 4/4);
 Exerciţii de coordonare a bătăii palmelor în ritmul specific anumitor cântece; Jocuri muzical-ritmice, însoţite de bătăi la instrumente
muzicale de percuţie pentru copii.
Competența specifică 3. Demonstrarea atitudinii pozitive faţă de creaţiile muzicale,manifestând admirație pentru valorile muzicale naționale și universale
3.1. Utilizarea cuvintelor şi Convorbiri euristice cu copiii la diverse teme: „Dispozi- DPES
expresiilor potrivite pentru
ţia mea”, „Cum să ne creăm o bună dispoziţie”, „Cânte- Standard 3. Copilul va fi capabil să recudescrierea dispoziţiei şi acul preferat” etc.;
noască şi să exprime adecvat o varietate
mesajului piesei muzicale
 Dramatizări realizate în baza creaţiilor muzicale din de emoţii.
audiate sau interpretate.
folclorul copiilor: „Cu sorcova”, „Cu semănatul”, „Papa- Indicatori: 217.
3.2. Exprimarea sentimentelorruda”;
Standard 7. Copilul va fi capabil să recude bucurie şi încredere, de Exerciţii de asociere a sunetelor muzicale cu diverse noască, să aprecieze și să respecte aseprietenie şi dragoste, de curaj şimișcări, culori, emoții („Realizează mişcările pe care ţi mănările și deosebirile dintre oameni.
optimism, în baza audierii unor
le sugerează melodia”, „Alege culorile pentru melodia Indicatori: 289.
melodii din folclorul copiilor.
dată”, „Desenează melodia”);
Standard 10. Copilul va fi capabil să
3.3. Participarea, cu plăcere, Jocuri de exprimare a emoţiilor prin cântecele audiate coopereze cu ceilalți.
iniţiativă şi curiozitate,
şi interpretate, cum ar fi: „Alege emoji care corespund Indicatori: 332.
la activităţile muzicale şi
dispoziţiei cântecului”, „Găseşte imaginea cu care seevenimentele cultural-artistice.
asociază piesa audiată”;

118
Repertoriu muzical orientativ

 Convorbiri cu copiii despre emisiunile TV vizionate; Exerciţii de asociere a melodiilor populare cu portul
popular: „Îmbracă păpuşa care va interpreta un cântec
popular”;
 Etc.

Repertoriu muzical pentru audiţii muzicale
Repertoriu muzical pentru interpretare vocală
Marşul păpuşilor mecanice muzică de B. Dubosarschi; Pui de lei muzică Vine toamna, vine versuri de I. Ungureanu, muzică de E. Doga; Bunăde I. Brătianu; Cântecul ciocârliei muzică de P. Ceaikovski; Cântecul dimineața versuri de Gr. Vieru, muzică de V. Vilinciuc; A, U, O! versuri
vechi francez muzică de P. Ceaikovski; tabloul muzical Moldova de de Gr. Vieru, muzică de T. Zgureanu; Cine-ascultă muzica versuri deC. Rusnac; Dans german de W. A. Mozart; Dimineaţa în sat, melodie Gr. Vieru, muzică de B. Dubosarski; Casa mea versuri de Gr. Vieru, mu­
populară; Dimineaţa muzică de S. Prokofiev; Fusul muzică de zică de Iu. Țibulski; Dragu-mi-i să cânt versuri de Vl. Rusnac, muzică de
M. Negrea; Oastea lui Papuc muzică de M. Negrea.
T. Sobolevski-Corj; Tricolorul versuri și muzică de Gr. Vieru; Educatoa­
rea de I. Macovei; La şcoală muzică de Z. Tcaci etc.

3.4. Aprecierea evenimentelor
muzicale prezentate în
spectacole, emisiuni TV etc.
3.5. Asocierea creaţiei muzicale
populare cu portul popular.

5. SUGESTII DE ORGANIZAREA PROGRAMELOR DEEDUCAȚIE TIMPURIE
Organizarea programelor de educație timpurie se realizează din mai multe perspective: organizatorică, proiectivă, strategică și evaluativă.

5.1. Dimensiunea organizatorică
Programul zilei, într-o IET, include o varietate de oportunități de creare a contextelor de învățare și dezvoltare, în funcție de vârsta și necesitățile individuale și degrup ale copiilor.
În Instituțiile de Educație Timpurie, pot fi organizate și desfășurate următoarele
activități: activități de dezvoltare personală, activități integrate (activități pe domenii de activitate) și activități extracurriculare. La rândul lor, fiecare tip de activitate
include o serie de activități, precum:
Tabelul 5.1. Diversitatea activităților din IET
ACTIVITĂȚI DE DEZVOLTAREPERSONALĂ

ACTIVITĂȚI INTEGRATE/
ACTIVITĂȚI PE DOMENII
DE ACTIVITATEACTIVITĂȚIEXTRACURRICULARE

Rutine și tranziții
Activități comune• Matinee festive;
În I-a parte a zilei și după- a) activități specifice unui dome- • Distracții;amiază avem:niu (educație fizică, educație • Șezători;
1. Activități recreative și demuzicală etc.);• Concursuri;
relaxare (plimbări în aerb) activități integrate pe domenii: • Jocuri sportive;
liber și jocuri distractive);• Eu, familia și societatea• Teatru de păpuși etc.
2. Activități de dezvoltare și• Sănătate, securitate și motriexersare a aptitudinilor
citateindividuale;• Limbaj și comunicare
3. Activități recuperatorii.
• Științe
• ArteActivități opționale (dans,limbi moderne, bunele
Activități în centre de interes:maniere, oratorica, educație a) Bibliotecă;de gen, educație financiară,b) Științe;karate, înot etc.).
c) Arte;d) Construcții;e) Joc de rol;f) Apă și Nisip.

119

Activitățile de dezvoltare personală sunt desfășurateîn orice moment al zilei, cu scopul de a crea confor­t și
ACTIVITĂȚI
siguranță necesare copilului, pentru dezvoltarea perDE DEZVOLTARE sonalității lui. Ele încadrează toate rutinele și tranzițiilePERSONALĂ
utilizate de către cadrul didactic pe parcursul zilei, dar și
secvențe din activitățile de învățare din domeniul Dezvoltare personală.
Rutina zilei creează un cadru clar, în care se derulează evenimentele pe parcursul
zilei, ceea ce le oferă copiilor siguranța și independența indispensabile pentru stareade bine. Rutina zilei înglobează activități ce acoperă nevoile de bază ale copilului,de exemplu: sosirea și plecarea la/de la grădiniță, servitul meselor, pauzele pentru
recreere sau somn, activitățile în aer liber, igiena, discuţiile cu părinţii, gimnasticamatinală, întâlnirea de dimineață etc.
Gimnastica matinală reprezintă o activitate desfășurată de către cadrul didactic
cu preșcolarii în toată dimineața, pe o perioadă de timp stabilită, în concordanță
cu vârsta copiilor. Astfel, pentru copiii de vârstă mică, gimnastica durează 5-6 min,pentru cei de vârstă mijlocie – 6-8 minute, iar pentru copiii de vârstă mare – 8-10 minute. Gimnastica matinală constă dintr-un complex de activități fizice, selectate conform nivelului de dezvoltare fizică a copiilor, în scopul fortificării sănătății acestora.
Întâlnirea de dimineaţă se realizează, de obicei, prin activități ce includ salutul,
discuţii care se referă la completarea panourilor (calendarul zilei, calendarul naturii, bursa muncii ș.a.) a mesajul zilei etc. Cadrul didactic poate valorifica momentele spontane de interes al copiilor pentru lucruri noi, în scopul extinderii învăţării
lor. Activitățile vizate sunt organizate în formă de cerc (pe scăunele, pe pernuţe, în
picioare), având ca scop dezvoltarea abilităţilor sociale, crearea unei predispoziţii
pentru activitatea de pe parcursul zilei. Durata activităţii desfășurate în cerc marepoate varia de la o zi la alta şi va depinde de atenţia şi interesul copiilor, întrucâto importanţă primordială îi revine calității interacţiunilor şi stării de bine a copiilor(aproximativ 5-7 minute).
Tranzițiile sunt activități de scurtă durată, necesare pentru trecerea de la momentele de rutină ale zilei la alte activități și invers. Tranzițiile reușite oferă coerență,organizare și utilizare eficientă a timpului în cadrul programului zilnic, ceea ce permite cadrului didactic de a se concentra pe nevoile individuale ale copiilor.
Activitățile din I-a și a doua parte a zilei prevăd proiectarea jocurilor, programe
distractive, activităţi de formare a unor deprinderi de autoservire şi igienă personală, plimbări, spectacole, jocuri în aer liber etc. desfășurate pe tot parcursul zilei.

120În funcție de obiectivul fundamental proiectat, putem distinge 3 categorii de activităţi: activităţi recreative şi de relaxare, care au scopul activizării preşcolarilor,
al trezirii interesului pentru cunoaştere şi acţiune liberă, independentă, fărăexcluderea regulilor sociale ale grupei, care sunt, în continuare, respectate.
Copilul este, câteodată, obligat să negocieze cu ceilalţi, pentru a organiza un
joc colectiv sau pentru a împărţi jucăriile grupei, pe care vrea să le folosească.
La început, cadrul didactic poate propune activităţi variate (jocuri în aer liber,
plimbări, spectacole, pauze de relaxare etc.), dar trebuie să rămână deschis laorice propunere sau cerere parvenite din partea copiilor.
 activităţi de dezvoltare şi exersare a aptitudinilor individuale, care permit
copiilor să-și valorifice cunoștințele, abilitățile și aptitudinile într-un domeniu anumit (aptitudini muzicale, de desen, sportive etc.). În timpul acestor
activități, cadrul didactic va avea ocazia să propună copiilor activități structurate pe abilități ce trebuie dezvoltate. Finalităţile ce ţin de cultivarea performanţelor şi de educaţia compensatorie sunt formulate de către educator/
educatoare, în majoritatea cazurilor, în cadrul activităţilor pe centre de interese, iar prin diferenţiere şi individualizare şi în activităţile comune.
 activităţi recuperatorii, ce se organizează cu copiii care, din diverse motive,
au lipsit o perioadă mai îndelungată de la grădiniţă sau au fost înscrişi mai târziu, ori sunt copii cu CES, care au rămas în urmă din cauza unor inabilităţi (devăz, auz, motricitate, deficienţă sau ritm lent al dezvoltării psihice). În aceste
cazuri, proiectarea va cuprinde activități de recuperare (logopedie, exerciţii
motrice speciale, formarea unor deprinderi de comportare în colectiv, desen,
muzică, lucru manual etc.), sarcini de lucru pentru copii, suport didactic corespunzător, procedee de muncă individualizată.
Activitățile opționale sunt activități cu caracter facultativ, se prestează contra plată, la solicitarea părinților, suplimentar la cele prevăzute în CET, CRET și SÎDC. Acestea pot fi prestate de instituția de educație timpurie sau de către asociații obștești,ori prestatori privați, conform Curricula/Programelor educaționale, aprobate de către Ministerul Educației, Culturii și Cercetării și deciziei Consiliului de administraţie şia Consiliului metodic al instituției.
Activitățile educaționale extracurriculare/extrașcolare/opționale, complementare, precum limbi străine, arta vorbirii, șah, fotbal, arte marțiale, acrobatică, înot,educație financiară, educație anticorupție etc. se propun doar copiilor cu vârsta de
5-7 ani, iar activitățile organizate la calculator – copiilor de la vârsta de 6 ani, în
conformitate cu normele sanitare stabilite de către Ministerul Sănătății, Muncii șiProtecției Sociale.

121

Activitățile integrate fuzionează componentele procesului instructiv-educativ desfășurat în instituțiile deeducație timpurie, cu scopul formării competențelor
ACTIVITĂȚI
specifice mai multor domenii de activitate, prin intermeINTEGRATE
diul căreia personalitatea copilului este prezentată într-o
anumită unitate și impune o valorificare globală a acestuia. Orice activitate integrată se conturează în jurul unuidomeniu de activitate dominant, iar celelalte dețin un rol secundar, deoarece vin săcompleteze conținutul prezentat, abordându-l, astfel, holistic. Activitățile integrateconțin atât activități comune cu copiii, cât și activități în centrele de interes.
Activitățile comune reprezintă cele mai riguroase și coerente modalități de realizare a finalităților educației timpurii. Prin specificul lor, acestea permit copiilor să
achiziționeze un ansamblu de competențe care vor îmbogăţi conţinuturile celorlalteactivităţi, sugerându-le teme noi pentru jocuri sau activităţi în grupuri mici (activități
pe centre de interese) şi oferindu-le activităţi practice mai elocvente.
Durata activităților comune poate varia în funcție de vârsta copiilor (la copiii devârstele mici – 10-15 minute, iar la cei mari – 20-30 de minute, chiar 40 de minute,cu mici pauze pentru a merge la WC și a bea apă).
Pentru realizarea activităților comune, cadrul didactic va organiza un scenariu
captivant și integrat, având un subiect comun pentru toți copiii, ce urmează a fi investigat şi elucidat în cadrul activităților, realizându-se, astfel, obiectivele propuse.
Printre modalitățile de organizare a acestor activități, putem enumera:• activități în formă de cerc pentru organizarea unui joc de rol, a unei conversaţii sau pentru găsirea soluţiilor pentru o eventuală situaţie-problemă etc.;• activități pe covoraş pentru a citi sau a nara copiilor o poveste sau pentru aanaliza comportamentele personajelor etc.;• activități la flichart pentru a analiza/povesti în baza unor imagini sau pentru aaranja fişele pe flanelograf (fișe cu cifre, litere, obiecte etc.);• activități în grupuri/echipe (a câte 4-6 copii) pentru a realiza o sarcină anumită;• activități la mese pentru a însuşi unele deprinderi elementare de scriere, citire, muncă artistică;• etc.
Oportunităţile de învăţare propuse în activitățile integrate trebuie să aibă un caracter deschis, pentru a lăsa spaţiu pentru creativitatea copiilor şi cooperarea între
ei. În acelaşi timp, prin sarcinile pe care le realizează copiii, este stimulată dezvoltarea armonioasă a acestora în toate domeniile.
Activitățile din centrele de interes se realizează în funcție de tema zilei, obiectivele operaționale planificate de către educator/educatoare şi de vârsta copiilor(3-7 centre deschise concomitent, în funcție de obiectivele propuse, resursele disponibile, iar în unele cazuri – și de numărul de copii prezenți). Copiilor li se vor oferi
oportunităţi de a face propria alegere (unde să lucreze/să se joace, cu cine să lucreze/să se joace, ce materiale să utilizeze, cum să facă un anumit lucru/activitate122

(modalitatea de acțiune). Durata lucrului în centre va depinde de vârsta şi interesul
copiilor.
Accentul se va pune pe construirea relaţiilor de cooperare (între copii cu vârsta
de 5-7 ani) sau pe lucrul individual, dar nu pe competiţie şi produs (Cine mai repede… ? Cine mai frumos … ? Cine mai bine … ?), pentru a respecta ritmul propriu de învăţare şi dezvoltare al fiecărui copil. Centrele vor fi deschise toată ziua, se va reveni laele ori de câte ori va dori copilul. Unele sarcini/activități din centre pot fi transferatedupă-amiază (în cazul în care nu s-a reușit de dimineață sau la dorința/solicitarea
copiilor, la propunerea cadrului didactic etc.).
Activitățile extracurriculare sunt desfășurate cu
copiii în timpul liber. Scopul principal al acestora este delectarea și relaxarea copiilor. Scenariile
ACTIVITĂȚIEXTRACURRICULARE activităților extracurriculare sunt compuse de către
educator/educatoare și sunt organizate cu copiii,
în baza tipului de activitate: serată distractivă, concurs literar, matinee festive, șezătoare, jocuri sportive etc. Activitățile vizate se organizează, de regulă, o dată în trimestru.

5.2. Dimensiunea proiectivă
Proiectarea activităților din IET se realizează eșalonat, în concordanță cu documentele reglatorii procesului instructiv-educativ, caracteristic educației timpurii. Pe
orizontală, proiectarea didactică trebuie să vizeze următoarea succesiune:
Competențe
transversale

Competențe
generale

Competențe
specificePentru educație timpurie, sunt caracteristice mai multe tipuri de proiectări:proiectarea tematică, zilnică și a unei
activități de învățare.

Unități decompetență

Obiective
operaționale

Proiectul nu este o întreprindere
a copilului, ci o întreprindere
comună educatorului și copilului.
W. H. KilpatricProiectarea tematică reprezintă o activitate centrată pe o temă care derivă din
necesitățile și interesele copiilor, fiind abordată prin prisma mai multor domenii deactivitate. Un proiect tematic poate fi propus în rezultatul evaluării copiilor, în cazul
atestării unor lacune sau ca răspuns la interesul manifestat de către copii. Subiectele
pot fi sugerate de către aceștia, în urma unor discuții sau aplicării unor metode.
La realizarea proiectelor, vor fi implicați și părinții. Fiecare proiect se va finaliza cu
organizarea și desfășurarea spectacolelor muzicale, expozițiilor, pieselor de teatru,

123

precum și prin realizarea diferitor produse, care vor fi păstrate în portofoliile copiilor
etc.
Proiectarea zilnică reprezintă un proces complex, ce îmbină armonios o suită deactivități de predare – învățare – evaluare cu activități distractive și de mișcare, înscopul realizării competențelor specifice domeniilor de activitate, bazate pe respectarea regimului zilnic.
Proiectarea unei activități de învățare constituie o activitate anticipativă, ce prefigurează acțiunile cadrului didactic și ale copilului în raport cu obiectivele preconizate, competențele specifice și unitățile de competență ale domeniilor de activitate,strategiile de predare și evaluare. Această proiectare este realizată din perspectiva abordării integrate a prevederilor curriculare aferente domeniilor de activitate,aflate în corelare cu domeniile de dezvoltare caracteristice Standardelor de învățare
și dezvoltare a copilului de la naștere până la 7 ani. Fiecare domeniu de activitate
acoperă toate domeniile de dezvoltare, dar gradul de acoperire este diferit. Acesta
depinde de conținutul domeniului.
Proiectarea unei activități de învățare are la bază realizarea competențelor specifice domeniilor de activitate și se recomandă a fi realizată prin alegerea unui model(vezi anexa 3):• Modelul învățării secvenționale a cunoștințelor propus de către R. M. Gagné,
care este structurat pe o serie de evenimente instrucționale, realizate înconcordanță cu obiectivele prevăzute și finalitățile urmărite.
• Modelul „Evocare – Realizarea sensului – Reflecţie – Extindere” (ERRE) propus de către J. L. Meredith și K. S. Steele, care se axează pe dezvoltarea gândirii critice.
Pentru realizarea competențelor specifice domeniilor de activitate, cadrul didactic va formula obiectivele operaționale după modelul ACCM propus de către
R. F. Mager. Grilele cu verbe necesare pentru operaționalizare vor fi racordate lataxonomiile lui B. S. Bloom pentru domeniul cognitiv, ale lui D. Krathwohl – pentru
domeniul afectiv și ale lui E. J. Simpson – pentru domeniul psihomotor.
Proiectarea unei activități de învățare se va realiza de către cadrele didactice tinere, în vederea obținerii unor experiențe profesionale.

5.3. Dimensiunea strategică
În scopul realizării finalităților educației timpurii, cadrul didactic este în drept
să-și selecteze individual strategiile de abordare a prevederilor curriculare. Dat fiind
faptul că noul curriculum este axat pe satisfacerea nevoilor și intereselor copilului,
metodele, mijloacele didactice și formele de organizare utilizate în demersul didactic
trebuie să fie orientate spre abordarea holistică, în premisa centrării pe subiectul
educației.

124

Cu toate că jocul reprezintă activitatea primordială caracteristică vârsteipreșcolare, cadrul didactic poate utiliza și alte metode:• Metode de comunicare (conversația euristică și catihetică, problematizarea,
povestirea, descrierea, explicația ș.a.);• Metode de explorare directă și indirectă (observația, studiul de caz, experimentul, demonstrația, modelarea ș.a.);• Metode de acțiune reală și simulativă (exerciții, lucrări practice, activități creative, joc de rol, învățarea prin simulare ș.a.).
Noua tendință a învățământului solicită integrarea, în actul educațional din IET, a
metodelor interactive (Floarea de nufăr, Ciorchinele, Bula dublă, Trierea aserțiunilor,
Comunicarea rotativă, Învățarea în cerc, Explozia stelară etc.). Acestea vor fi integrate în demersul educațional, în concordanță cu particularitățile de vârstă ale copiilor
și conținutul temelor abordate.

5.4. Dimensiunea evaluativă
Evaluarea reprezintă o componentă a procesului educațional desfășurat în IET,
care se realizează pe tot parcursul anului și are rolul de a spori potențialul intelectual
al copilului și de a înlătura lacunele depistate.
În IET, cadrul didactic utilizează 3 tipuri de evaluări: inițială/predictivă, continuă/formativă, finală/sumativă.
Evaluarea iniţială/predictivă constituie o condiţie hotărâtoare pentru reuşita activităţii de învăţare, oferind posibilitatea de a cunoaşte potenţialul de învăţare al
copiilor la începutul anului, de a şti care sunt premisele de la care se vor proiecta
activităţile de învăţare. Cadrele didactice vor observa copiii în timpul diferitor momente ale programului zilnic şi vor dialoga atât cu părinţii, cât şi cu copiii, în vedereaobţinerii unor informaţii cât mai relevante despre nivelul de dezvoltare a acestora și
indispensabile pentru ulterioara planificare.
Evaluarea continuă/formativă se realizează permanent de către cadrul didactic
prin observarea comportamentelor, reacțiilor copiilor în diverse situații (spontane
și/sau solicitate), prin discuții individuale, analiza produselor activității copilului (desene, postere, evaluări artistice etc.)
Evaluarea finală/sumativă reflectă, global, progresele în dezvoltarea şi învăţarea
copilului şi se realizează la sfârșit de an și la sfârșitul perioadei de predare – învățare.
Aprecierea progresului se face prin comparație cu achizițiile înregistrate anterior (laevaluarea inițială). Aceasta va viza stabilirea pașilor care urmează să fie întreprinşi
în următorul an.

125Pentru monitorizarea dezvoltării copiilor de vârstă timpurie și preșcolară, sunt utilizate Instrumentele de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului în baza SÎDC6.
Monitorizarea este realizată pe 3 perioade de vârstă (1,5-3 ani, 3-5 ani și 5-7 ani),efectuându-se două evaluări pe parcursul acestora: evaluarea inițială și sumativă.
La începutul fiecărei perioade de vârstă, pe durata 15 septembrie – 15 octombrie,
se efectuează evaluarea inițială a copiilor pentru a constata nivelul de performanță
a fiecărui preșcolar pe cele 4 domenii de dezvoltare. Rezultatele copiilor sunt înregistrate în Fișa individuală și permit proiectarea activității viitoare cu scopul obținerii
unor progrese mai mari.
La finele perioadei de vârstă (15 aprilie – 15 mai), se va realiza evaluarea sumativă, care furnizează informații despre schimbările survenite în procesul dezvoltării personalității fiecărui copil. Aceste rezultate permit, totodată, efectuarea unei
comparații între achizițiile atinse la sfârșitul perioadei de vârstă și nivelul inițial dedezvoltare. Luna mai va servi drept perioadă de recuperare și va permite atingerea
performanțelor dorite de către copii prin înlăturarea lacunelor.
Pe parcursul perioadei de monitorizare, în scopul observării reacţiilor şi comportamentelor copiilor în diverse situaţii, spontane sau create, evaluările formative se
vor realiza de către educator/educatoare.
În cadrul fiecărei perioade, rezultatele evaluării preșcolarilor vor fi consemnate înfişe individuale, prin aplicarea unei scale din 3 nivele: Realizat, În curs de realizare,
Nerealizat.
În cazul copiilor nou-veniţi în grupă, după perioada de adaptare (2-3 săptămâni),se va recurge la procesul de evaluare conform metodologei descrise. În momentul
observării unor comportamente nespecifice vârstei, cu manifestarea unor semne derisc pentru dezvoltarea copilului, vor fi anunţaţi părinţii şi situația se va comunica
Serviciului raional/municipal de asistență psihopedagogică.
Pentru realizarea evaluării copiilor, se vor selecta metode de evaluare, luând în
considerare particularitățile de vârstă și caracteristicile individuale ale preșcolarilor.
Dintre metodele de evaluare specifice vârstei preșcolare, se pot evidenția: observaţia, chestionarea orală, probele practice/orale/scrise, portofoliul etc.

6126Vezi Metodologia de monitorizare/evaluare a dezvoltării copilului în baza SÎDC, 2018.

BIBLIOGRAFIE
Cadrul legal și normativ
1. Cadrul de referință al curriculumului național, aprobat prin Ordinul Ministerului Educației,Culturii și Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
2. Cadrul de referință al educației timpurii, aprobat la CNC, 25 octombrie 2018, MECC,
Chișinău, 2018.
3. Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16, MO184-192/01.07.16
art.401, intrat în vigoare 01.07.16.
4. Curriculumul educaţiei copiilor în instituţii preşcolare de diferite tipuri. Chișinău: Lumina.
1997.
5. Curriculumul educaţiei copiilor de vârstă timpurie şi preşcolară (1-7 ani) în Republica Moldova. Chișinău: ME, 2006.
6. European quality framework – EQF – 5. 2014. http://ec.europa.eu
7. ISCED – Clasificarea Internațională Standard a Educației, UNESCO, 2011.
8. Regulamentul cu privire la organizarea obligatorie a pregătirii copiilor pentru şcoală de lavârsta de 5 ani, aprobat prin decizia Colegiului Ministerului Educaţiei şi Tineretului nr. 6.3
din 27 aprilie 2006, Buletin informativ, nr. 3/2006, p. 5.
9. Standarde de învăţare şi dezvoltare a copilului de la naştere până la 7 ani, aprobate decătre CNC, 25 octombrie 2018.
10. Strategia de dezvoltare a educației pentru anii 2014-2020 ,,Educația 2020”.
Studii/rapoarte
11. Învăţământul preşcolar şi protecţia copilului în Europa: eliminarea inegalităţilor sociale şi
culturale – Studiu transnațional privind politicile naţionale cu privire la serviciile de educaţie şi îngrijire timpurie existente în Europa, efectuat de către Agenţia Executivă pentru
Educaţie, Audiovizual şi Cultură (EACEA P9 Eurydice), 2009.
Literatură în domeniu
12. Andon C. Teoria și metodologia familiarizării copiilor cu natura. Chișinău, 2000.
13. Antonovici Ș., Jalbă C., Nicu G. Jocuri didactice pentru activitățile matematice dingrădiniță. Culegere. București: Aramis Print, 2005.
14. Anghelache V., Barna I., Benţea C. Metodica activităţilor instructiv-educative din grădiniţă. Ghid pentru examanele de definitivat şi grade didactice. Bucureşti: Editura Didactică şi
Pedagogică, 2017.
15. Bolboceanu A. Accesul, relevanţa şi calitatea educaţiei în instituţiile de educaţie timpurie:
Studiu de politici publice. Chişinău: Lexon-Prim, (Tipografia Reclama), 2014.
16. Botiș A., Mihalca L. Dezvoltarea abilităților emoționale și sociale ale copiilor, fete și băieți,cu vârsta până la 7 ani. Buzău: Alpha MDN, 2007.
17. Breben S. ş.a. Metode interactive de grup. Bucureşti: ARVES, 2002.
18. Bulboacă M., Alecu M. Metodica activităţilor matematice în grădiniţă şi clasa I. Bucureşti:Sigma, 1996.
19. Capcelea V. Tradiţii naţionale. Chișinău, Editura „Evrica”, 1994.
20. Cemortan S. (coord. şt.), Racu J., Cuzneţov L. et al. Metodologia proiectării procesului
educaţiei la copiii de 3-5 ani în instituţiile preşcolare. Chişinău: IŞE (Tipogr. „Print-Caro”
SRL), 2010.
21. Cemortan S. (coord. şt.), Racu J., Cuzneţov L. et al. Metodologia proiectării procesului
educaţiei la copiii de 5-7 ani în instituţiile preşcolare. Chişinău: Print Caro, 2011.
22. Danii C., Platon D., Coadă N. Ghid de educație nonformală în domeniul sănătății. Chișinău,2009.
23. Clichici V. ș.a. Educație Timpurie: dezvoltări curriculare. Chișinău: IȘE (Tipogr. Print Caro),
2018.

127

24. Costea C., Popescu A., Popescu D. Ghidul elevului: jurnal de dezvoltare personală.
București: Point Max Publishing, 2015.
25. Duminică S., Dascal A. Metodologia proiectării curriculare a activităţilor în instituţiile deeducaţie timpurie. Ghid teoretico-metodologic pentru cadrele didactice. Chişinău: Tipografia Reclama, 2017.
26. Dumitru A., Dumitru V. G. Activităţi trandisciplinare pentru grădiniţe și ciclul primar.
Pitești, Editura „Paralela”, 2004.
27. Gînju S. ş.a. Didactica educaţiei preşcolare. Sinteze. Chişinău: UPS „Ion Creangă”, 2012.
28. Gînju S., Carabet N, Haheu E. Activități investigațional-practice de cunoaștere a mediului.
UPS „Ion Creangă”, 2013.
29. Glava A., Tătaru L., Chiş O. Piramida cunoaşterii. Repere metodice în aplicarea curriculumului preşcolar. Piteşti: Editura Diamant, 2014.
30. Haheu-Munteanu E. Metode ludice de studiere a mediului ambiant. Chișinău: UPS „Ion
Creangă”, 2014.
31. Jelescu P., Jelescu R. Valorificarea și exersarea experienţei afective la copiii de vârsta
preșcolară mare și școlară mică. Chișinău, 2004.
32. Jelescu P., Jelescu R. Ești gata pentru școală? Probe de verificare, apreciere și exersare.
Chișinău, 2005.
33. Lavric M. S. Metodica dezvoltării vorbirii preșcolarilor. Chișinău: Lumina, 1992.
34. Lupu C. Didactica matematicii pentru învăţământul preşcolar şi primar. Bucureşti: Caba,
2006.
35. Manual de educaţie pentru sănătate. Donaţia Fundaţiei SOROS.
36. Mitu F., Antonovici Ş. Metodica activităţilor de educare a limbajului în învățământul preşcolar. Ed. a 2-a, rev. Bucureşti: Humanitas Educaţional, 2005.
37. Mocanu L. Învaţă jucându-te, jocuri şi exerciţii verbale pentru cei mici. Chişinău: Ruxanda,
1998.
38. Mocanu L. Jocuri verbale în grădiniţă. Chişinău: Lumina, 1996.
39. Neagu M., Beraru G. Activităţi matematice în grădiniţă. Iaşi: Polirom, 1997.
40. Negură I. Psihologia limbajului. Disponibil la: https: //psyexcelsior.files.wordpress.com/
2016/02/ion-negurc483-psihologia-limbajului-note-curs-2016.pdf (vizitat 30.03.2017).
41. Neveanu-Popescu P. Studii psihopedagogice privind dezvoltarea copiilor între 3 și 7 ani.
București: Editura Didactică și Pedagogică, 1990.
42. Pascari V. Proiectarea procesului educaţional în instituţia preşcolară. Chişinău: CEP USM,
2008.
43. Păduraru V. Activităţi matematice în învăţământul preşcolar. Iaşi: Polirom, 1999.
44. Pereteatcu M. Strategii de stimulare a abilităților matematice la vârsta timpurie. Bălți,2017.
45. Petrovici C. Didactica activităţilor matematice în grădiniţă. Iaşi: Polirom, 2014.
46. Stan L. Pedagogia preșcolarității și școlarității mici. Iași: Polirom, 2014.
47. Vasian T. ș.a. Aspecte ale politicilor educaționale în educația timpurie. Studiu analitic.
Chișinău: IȘE, 2018.
48. Vrânceanu M. (coord. şt.). 1001 de idei pentru educaţie timpurie de calitate: Ghid pentru
educatori. Chişinău: Centrul educaţional Pro Didactica, 2010.
49. Wallon P., Cambier A., Engelhrt D. (tradus din limba franceză de Baltă N.) Psihologia desenului la copil. București: Trei, 2008.
50. Zepca V., Bahnarel I., Cerbuşca P., Ilco A. Viaţa are prioritate. Ghidul elevului: Siguranţa
vieţii umane. Chişinău, 2013.
51. Столяр А. А. Формирование елементарных математических представлении у дошкольников. Москва: Просвещение. 1991.
52. Эльконин Д. Б. Психология игры. Педагогика. Москва. 1978.

128