MODEL DE PROIECT DIDACTIC DE LUNGĂ DURATĂ LA DISCIPLINA CHIMIE
Elaborat conform Curriculumului la disciplina Chimie, ediția 2019
CLASA A XII-A, PROFIL REAL
ATENȚIE! Cadrele didactice vor personaliza proiectele didactice de lungă durată, în funcție de specificul colectivului de elevi șiresurselor educaționale disponibile
Autori:Elena MIHAILOV, grad didactic superior, Liceul Teoretic „C. Sibirschi”, Chișinău
Tatiana LITVINOVA, grad didactic superior, Liceul Teoretic „T. Maiorescu”, Chișinău
Maia CHERDIVARA, grad didactic superior, Liceul Teoretic „I. Vatamanu”, StrăşeniADMINISTRAREA DISCIPLINEI
3 ore pe săptămână

№

1.
2.
3.
4.
5.

Unități de învățare/module

Total
ore

Din elePredare-învățare

Lucrări practiceEvaluări sumative

99

84

8

7

Compușii organici cu importanță vitală și
industrială
Reacțiile chimice în producere

32

27

3

2

Noțiuni generale de analiză chimică
Diversitatea şi unitatea chimică a lumii
substanţelor
Chimia în viaţa societăţii

20
30

18
23

5

2
2

12

11

-

1

6

6

-

-

Notă. Simbolurile și abrevierile utilizate: E – evaluare (I - inițială: F – formativă; Ex – a deprinderilor experimentale; S – sumativă; MT – activitate
individuală (mini-test); TF – test formativ; TS - test sumativ); Ex – exercițiu; ACr– activitate creativă; AEx – activitate experimentală; LP – lucrare
practică; RPr – rezolvarea problemelor.

COMPETENŢE SPECIFICE DISCIPLINEI CHIMIE

CS 1. Operarea cu limbajul chimic în diverse situații de comunicare, manifestând corectitudine și deschidere.
CS 2. Caracterizarea substanțelor și proceselor chimice, manifestând curiozitate și creativitate.
CS 3. Rezolvarea problemelor prin aplicarea metodelor specifice Chimiei, demonstrând perseverență și responsabilitate în luarea
deciziilor.
CS 4. Investigarea experimentală a substanțelor și proceselor chimice, respectând normele de securitate personală şi socială.
CS 5. Utilizarea inofensivă a substanțelor în activitatea cotidiană, cu responsabilitate față de sănătatea personală și grijă față de mediu.

Produse școlare recomandate pentru toate unitățile de învățare:Exerciții: enunț argumentat notat sau formulat; întrebare cauzală formulată; lanț logic elaborat; algoritm elaborat; exercițiu
rezolvat; fișă de lucru completată; schemă de transformări chimice elaborată/completată/realizată; ecuație chimică alcătuită
conform parametrilor etc.;
Rezolvarea problemelor: problemă rezolvată în baza algoritmilor elaborați; problemă rezolvată prin transpunerea algoritmilor în
situații noi de învățare;Activitate experimentală: experiență de laborator/experiment digital/lucrare practică realizată conform instrucțiunilor; raport deactivitate experimentală elaborat;
Activitate creativă: schemă de reper realizată; situație - problemă modelată/rezolvată conform parametrilor indicați; studiu de cazrealizat; CV-ul elaborat al unei substanțe; proiect realizat și prezentat;
Produs de evaluare: test de evaluare formativă/sumativă rezolvat.

La sfârșitul clasei a XII-a, elevul/eleva poate:• explica și opera cu noțiunile referitoare la compușii organici cu importanță vitală, compușii organici macromoleculari, reacțiile chimice și legitățile decurgerii lor, analiza
chimică în situații de comunicare orală și scrisă;• caracteriza comparativ: compușii organici cu importanță vitală, polimerii, cauciucurile, fibrele, reacțiile chimice de diferite tipuri, procesele tehnologice de producerechimică, substanțele organice și anorganice; fenomenele de izomerie și alotropie;• modela: pentru compușii organici cu importanță vitală – ecuațiile chimice ce caracterizează proprietățile; transformările lor în organism și natură; pentru compușii organici
macromoleculari – ecuațiile chimice/schemele de obținere; situațiile practice ce vizează utilizarea lor; expresiile matematice a legii acțiunii maselor și a constantelor deechilibru chimic; ecuațiile chimice (moleculare, ionice): de disociere a electroliților tari și slabi; a interacțiunilor în soluții de electroliți; a reacțiilor de identificare acationilor/anionilor cu indicarea semnalului analitic;• analiza și sistematiza elementele informaționale în formă de scheme/tabele conceptuale;• elabora și aplica algoritmi: de calculare a concentrațiilor molare a ionilor; de analiză/separare/identificare a unui amestec de cationi/anioni; de rezolvare a problemelor lasituații ce vizează calculele termochimice; partea de masă a substanței pure/impurităților;• rezolva probleme: cu caracter formativ în baza proprietăților/metodelor de obținere/utilizării/identificării compușilor organici cu importanță vitală; cu caracter formativ înbaza proprietăților, utilizării, reciclării compușilor organici macromoleculari; contextuale privind proprietățile, obținerea, utilizarea și efectul substanțelor organice șianorganice asupra organismului și mediului prin utilizarea raționamentelor specifice chimiei; de preparare a soluțiilor cu o anumită concentrație molară/parte de masă; în baza
produsului ionic al apei cu indicarea/identificarea mediului soluției; de determinare a pH/pOH-ului în soluții de acizi/baze tari; în volumetrie în baza noțiunii de concentrație
molară;• argumenta: legătura cauză-efect dintre structură, proprietăți, obținere, identificare, utilizare a compușilor organici; legăturile genetice dintre clasele de compuși organici;• investiga teoretic-experimental contexte problematice reale/modelate, legate de: proprietățile, obținerea, identificarea, utilizarea, reciclarea compușilor organici cu
importanță vitală, compușilor organici macromoleculari; necesitatea preparării soluțiilor și realizării unei analize chimice;• aprecia critic: raportul între beneficiile și efectele negative ale utilizării compușilor organici; utilizării/realizării reacțiilor chimice; importanța substanțelor organice șianorganice pentru toate domeniile activității umane; informațiile oferite de diferite surse privind proprietățile, utilizarea, influența substanțelor asupra organismului;• elabora și prezenta proiecte ce vizează integrarea chimiei în activitatea cotidiană;• argumenta domeniile profesionale legate de aplicarea raționamentelor/calculelor/competențelor specifice Chimiei,
manifestând atitudini și valori specifice predominante: corectitudine și deschidere în utilizarea limbajului chimic;
 curiozitate și creativitate în caracterizarea substanțelor și proceselor chimice; perseverență și responsabilitate în luarea deciziilor la rezolvarea problemelor; exigență pentru normele de securitate personală și socială; responsabilitate față de sănătatea personală și grijă față de mediu.

1. Compușii organici cu importanță vitală și industrială (32 ore)

(27 ore – predare – învățare; 3 ore – lucrări practice; 2 ore – evaluare sumativă)Unități de competențe

Nr. lecț.
dataUnități de conținut/
Tema lecției

Activități și produse de învățare

Ev
alua
re

Reactualizarea și consolidarea cunoștințelor (4 ore)
1.1 Exprimarea opiniei
proprii privind
influența compușilor organici
asupra calității vieții;necesitatea studierii
compușilor organici.
1.2. Explicarea și operarea
cu noțiunile fundamentale alechimiei organice în situații decomunicare orală și scrisă.
1.3. Aplicarea principiilor
teoriei structurii chimice:b) la modelarea formulelorde structură desfășurate și
semidesfășurate a compușilor
organici cu diferite tipuri decatene.
1.4. Modelarea pentru
compușii organici prinecuații chimice:а) a reacțiilor ce lecaracterizează proprietățile
chimice;b) legăturilor genetice.

1/1

2/2

Clasele de compuși organici:
compoziție, structură, izomerie,nomenclatură, proprietăți chimicegenerale.

Determinarea formulei
moleculare a compușilor
organici după diferiți parametri.

3/3Legătura genetică dintre claselede compuşi organici studiaţi.

Instructaj: Respectarea regulilor de securitate în laboratorul școlar de chimie, în lucrul
cu substanțele și utilajul chimic.
Ex: • Alcătuirea formulelor de structură/denumirilor compușilor organici;
a izomerilor/omologilor în baza anumitor parametri.
• Elaborarea lanțurilor logice, pornind de la o informație cheie: clasă de compuși,formulă generală/moleculară/ structură, denumire sistematică, o proprietate relevantă, undomeniu de utilizare concret.
RPr: Determinarea formulei moleculare prin diferite metode conform parametrilor
propuși: parte de masă a elementelor chimice; produșii arderii; în baza unei ecuații
chimice cunoscând clasa de compuși.
Ex: • Elaborarea/realizarea schemelor de transformări în baza legăturilor genetice dintre
clasele de compuși organici studiați.
• Compararea compușilor organici/ a claselor de compuși organici după: compoziție,structură, izomerie, proprietăți, obținere, utilizare.
ACr: Elaborarea schemelor sumative de caracterizare/comparare a compușilor organici.

EF

EF

EF

4/4

Evaluare inițială

EI: Evaluare inițială ( la compartimentul Reactualizare/ consolidare)• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în
situațiile de învățare propuse.

EI1.1. Compușii organici cu importanță vitală (16 ore: 13 – predare- învățare, 2 – lucrări practice, 1 –evaluare sumativă)Elemente noi de limbaj specific Chimiei: gliceridă, acid stearic, acid palmitic, acid oleic, săpun, detergent sintetic, dextrină, policondensare, grupă amină, grupă peptidică,polipeptidă/poliamidă, structura proteinei (primară, secundară, terțiară) denaturare, reacție biuretică, reacție xantoproteică.
1.1.1. Explicarea și operarea
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile
Componenți esențiali ai
1/5
cu noțiunile ce se referă laorganismelor vii: grăsimile,chimice noi.
compușii organici cu
hidrații de carbon, proteinele.
• Exemplificarea clasificării grăsimilor după diferiți parametri: proveniență, compoziție,importanță vitală în situații
Rolul lor biologic.
prelucrare de către organism/în industrie.
EFde comunicare orală și scrisă.
Grăsimile: compoziție,ACr: Dezbatere: Importanța grăsimilor, glucidelor, proteinelor pentru sistemul nostru
clasificare, proprietăți fizice,alimentar.
obținere.
1.1.2. CaracterizareaGrăsimile: proprietăți chimice
Ex: • Caracterizarea grăsimilor conform algoritmului: compoziție chimică – clasificare2/6
EFcomparativă a compușilor
(hidroliza), utilizare. Noțiuni derăspândire în natură - proprietăți uzuale - importanța vitală/industrială/valoare energetică
organici cu importanță vitală,grăsimi nesaturate, hidrogenarea- transformările în organism/natură/industrie.
ЕEx
conform algoritmilorlor (fără ecuație). Importanța
• Compararea grăsimilor și esterilor (compoziție – proprietăți - obținere - utilizare).
elaborați.
grăsimilor.
AExp: • Demonstrarea caracterului nesaturat al uleiului vegetal.
Dezbateri: • Valoarea grăsimilor în alimentația noastră; obezitatea, anorexia.
1.1.3. Modelarea pentru
compușii organici cu
importanță vitală:a) a reacțiilor ce lecaracterizează proprietățile
chimice (prin ecuații
chimice);b) a transformărilor în
organism și natură
(schematic).

1.1.4. Rezolvarea
problemelor cu caracter
formativ în baza
proprietăților/metodelor deobținere/utilizării/identificării
compușilor organici cu
importanță vitală.

Săpunurile și detergenții
(noțiuni). Capacitatea de spălare
în apă dură.

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunilechimice noi.
• Exemplificarea corelațiilor dintre compoziția grăsimilor, tipul lor, reacția de hidroliză agrăsimilor și metodele de obținere a săpunurilor solide/lichide.
AExp: • Investigarea proprietăților săpunului şi a detergenților sintetici.
ACr: Discuție: Metodele contemporane de obținere a săpunurilor. Metodele de protecție
a mediului de poluarea cu detergenți sintetici.

EF

4/8

Hidrații de carbon – produși ai
fotosintezei. Clasificare,răspândire în natură. Proprietăți
fizice generale.

EF

5/9

Monozaharide. Glucoza,fructoza: compoziție, formula destructură (liniară), proprietăți
fizice, obținere. Proprietăți
chimice: oxidare totală, reducere,
fermentare alcoolică, identificare
cu Ag2O, cu Cu(OH)2.

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunilechimice noi.
• Compararea glucidelor cu grăsimile conform algoritmului: compoziție chimică –clasificare- răspândire în natură - proprietăți uzuale - importanța vitală/industrială/valoare energetică - transformările în organism/natură/industrie.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunilechimice noi.
• Caracterizarea proprietăților fizice și chimice ale glucozei.
RPr: • Calcule pe baza proprietăților/obținerii/utilizării glucozei (în baza unei ecuații, atransformărilor consecutive), cu analiza și interpretarea rezultatelor obținute.
AExp: • Identificarea glucozei.
ACr: • Modelarea situațiilor ce ar necesita identificarea glucozei.

3/7

ЕEx

EF
ЕEx

1.1.5. Investigarea teoreticoexperimentală a unor
contexte problematicereale/modelate, legate deproprietățile, obținerea,
identificarea și utilizarea
compușilor organici cu
importanță vitală.
1.1.6. Formularea
concluziilor personale
referitoare la importanța
compușilor organici pentru
un sistem de alimentație
complex și echilibrat.

Zaharoza: compoziție, proprietăți
fizice, proprietăți chimice(hidroliza), obținere, utilizare.

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunilechimice noi.
• Caracterizarea zaharozei conform algoritmului: compoziție chimică - răspândire în
natură - proprietăți uzuale - importanța vitală/industrială/valoare energetică transformările în organism/natură/industrie.
• Analiza comparativă a zaharozei în raport cu glucoza.
RPr: • Calcule pe baza proprietăților/obținerii/utilizării zaharozei (în baza unei ecuații, atransformărilor consecutive), cu analiza și interpretarea rezultatelor obținute.
AExp: • Investigarea procesului de hidroliză a zaharozei.

EF

Amidonul: compoziție,proprietăți fizice, proprietăți
chimice (hidroliza),obținere,
utilizare. Identificarea cu iod.

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunilechimice noi.
• Analiza comparativă a amidonului în raport cu glucoza/zaharoza.
• Elaborarea/completarea/realizarea schemelor de transformări reciproce ale hidraților decarbon în organism și în natură.
AExp: • Identificarea amidonului.
ACr: • Modelarea situațiilor ce ar necesita identificarea amidonului.

EF

8/12

Celuloza: compoziție, formulă destructură, proprietăți fizice,proprietăți chimice (hidroliza,
deshidratarea și esterificarea cuacid azotic/acetic (fărăecuații)),obținere, utilizare.

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunilechimice noi.
• Analiza comparativă a celulozei în raport cu glucoza/zaharoza/amidonul.
• Elaborarea/completarea/realizarea schemelor de transformări reciproce ale hidraților decarbon în organism și în natură.
RPr: • Calcule pe baza proprietăților/obținerii/utilizării hidraților de carbon (în baza uneiecuații, a transformărilor consecutive), cu analiza și interpretarea rezultatelor obținute.
ACr: • Elaborarea unui lanț logic argumentat „Dacă mă dezic de grăsimi/hidrați decarbon, atunci…”.

EF

9/13

Aminoacizii (n(C) ≤ 6): seria
omoloagă, nomenclatura
sistematică, trivială (glicină,alanină), izomerie de catenă, depoziție; structura grupei amine;
proprietăți fizice.

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunilechimice noi.
• Alcătuirea formulelor de structură semidesfăşurate, a denumirilor aminoacizilor în
corelare cu parametrii indicați (FM, omologie, izomerie).

EF

6 /10

7/11

ЕEx

ЕEx

MT

10/14

Aminoacizii: proprietăți chimice(n(C)≤ 3): amfoteritatea,
policondensarea (formarea di-,tripeptidelor). Obținerea aciduluiaminoacetic din acid cloroacetic.

11/15

Proteinele – produși ai reacției depolicondensare a α-aminoacizilor.
Compoziția și structura. Produsele
alimentare bogate în proteine.
Diversitatea și polifuncționalitatea
proteinelor.

12/16

Proteinele: proprietățile fizice,chimice: hidroliza, reacțiile deculoare cu hidroxid de cupru (II),cu acid azotic. Denaturarea.
Factorii de denaturare.

13/17

Identificarea proteinelor.
Investigarea acțiunii factorilor dedenaturare a proteinelor.
Identificarea compușilor
organici cu importanță vitală în
produsele alimentare.

14/18

Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile EF
chimice noi.
• Argumentarea proprietăților amfotere ale aminoacizilor în baza compoziției și structurii ЕEx(grupelor amino și carboxile), caracterizarea proprietăților chimice, obținerea și
importanța.
RPr: • Determinarea compoziției aminoacizilor pe baza ecuației chimice și formulei
generale. • Calcule pe baza proprietăților/obținerii/utilizării aminoacizilor cu analiza șiinterpretarea rezultatelor obținute.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunileEFchimice noi.
• Modelarea ecuației reacției de policondensare a aminoacizilor pe exemplu tripeptidelorca suport pentru argumentarea diversității proteinelor.
• Caracterizarea generală a structurilor primare, secundare, terțiare, cuaternare* aproteinelor.
• Interpretarea funcțiilor esențiale ale proteinelor și importanța lor.
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunileEFЕExchimice noi.
• Corelarea procesului de denaturare cu condițiile de realizare și influența asupraorganismului.
AExp: • Identificarea proteinelor.
ACr: • Modelarea situațiilor ce ar necesita identificarea proteinelor.
EEx
LP nr. 1. Identificarea proteinelor. Investigarea acțiunii factorilor de denaturare aproteinelor.
LP nr. 2. Identificarea prezenței grăsimilor, hidraților de carbon și proteinelor în diferite
produse alimentare.

EEx

15/19

Compușii organici cu
importanță vitală – surse deenerge și materii prime
industriale.

Ex: • Elaborarea unui lanț logic argumentat „Dacă mă refuz de grăsimi/ hidrați decarbon/proteine, atunci…”.
Proiecte: • Fast-food-ul – o necesitate sau un capriciu.
• Sfaturi chimice utile pentru prepararea produselor alimentare.

EF

16/20

Evaluare sumativă nr. 1 lamodulul: ,,Compuși organici cu
importanță vitală”

ES nr.1 la modulul ,,Compuși organici cu importanță vitală”.
• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în
situațiile de învățare propuse.

ESTS1.2. Compușii organici cu importanță industrială (4 ore: 3 – predare - învățare, 1 – lucrare practică)Elemente noi de limbaj specific Chimiei: compus macromolecular, fragment structural, grad de polimerizare, structura polimerilor, fibre naturale și sintetice, fibre artificiale.
1.2.1. Explicarea și operarea
Polimerii sintetici – produși ai
Ex: • Formularea întrebărilor cauzale, enunțurilor argumentate utilizând noțiunile
1/21
cu noțiunile ce se referă lachimice noi.
reacției de polimerizare:EFcompușii organici•
Elaborarea
schemelordeclasificareacompușilor
macromolecularidupăproveniență
polietilena, polipropilena,
ЕExmacromoleculari în situații
(naturali, artificiali, sintetici), structură, metode de obținere.
policlorura de vinil, polistirenul,de comunicare orală și scrisă.
• Alcătuirea ecuațiilor reacțiilor de obținere a polimerilor sintetici.
teflonii. Proprietăți fizice.
1.2.2. Caracterizarea• Corelarea proprietăților fizice ale polimerilor cu structura, compoziția, utilizarea lor.
Obținere.
Utilizare.
Noțiunidecomparativă a compușilor
AExp: • Cercetarea mostrelor de polimeri și de mase plastice și elaborarea
mase plastice. Noțiuni deorganici macromoleculari
recomandărilor privind utilizarea lor.
conform algoritmilor• Identificarea materialelor pe bază de CMM (organoleptic sau după marcajul indicat pe
structură a polimerilor (liniară,elaborați.
produs).
ramificată, spațială).
1.2.3. Modelarea pentru
ACr: • Masele plastice – tipul, accesibilitatea, reciclarea, poluarea cu produsele pe baza
compușii organici
lor.
macromoleculari: a) a
2/22
Cauciucurile: natural, sintetic
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,metodelor de obținere prinutilizând noțiunile chimice despre cauciucuri.
(butadienic, izoprenic),EFecuații chimice•
Elaborarea
schemelordeclasificareacauciucurilordupă
proveniență
(naturali,vulcanizat. Compoziție,/scheme de obținere; b) aЕExsintetici); compoziție, metode de obținere.
proprietăți fizice, obținere,
situațiilor practice, ce vizează
• Alcătuirea ecuațiilor reacțiilor de obținere a cauciucului butadienic, izoprenic.
utilizare.
utilizarea lor.
• Corelarea proprietăților fizice ale cauciucului cu structura, compoziția, utilizarea.
1.2.4. Rezolvarea
problemelor cu caracter
formativ în baza
proprietăților, utilizării,reciclării compușilor organici
macromoleculari.
1.2.5. Investigarea teoreticoexperimentală a unor
contexte problematicereale/modelate, legate deproprietățile, utilizarea,
reciclarea compușilor
organici macromoleculari.
1.2.6. Argumentarea
avantajelor și dezavantajelor
utilizării compușilor
macromoleculari.

3/23

4/24

Fibrele – produși ai reacției depolicondensare. Fibrele naturale(bumbac, in, lână, mătase),
sintetice (capron), artificiale(viscoză). Compoziție, proprietăți
(mecanice, igienice, estetice),obținere, utilizare.
Produșii pe bază de compuși
macromoleculari utilizați în
activitatea cotidiană.
CMM – utilizarea și influența lor
asupra calității vieții și mediului.

AExp: • Cercetarea mostrelor de cauciucuri și elaborarea recomandărilor privind
utilizarea lor.
• Cercetarea caracterului nesaturat al cauciucului din gumele de mestecat.
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,utilizând noțiunile chimice despre fibre.
• Elaborarea schemelor de clasificare a fibrelor după proveniență (naturali, artificiali,
sintetici); structură, metode de obținere.
• Compararea fibrelor naturale (bumbac, in, lână, mătase), sintetice (capron), artificiale(viscoză) după compoziție, proprietăți (mecanice, igienice, estetice).
AExp: • Cercetarea mostrelor de fibre, elaborarea recomandărilor privind utilizarea.
• Identificarea fibrelor naturale și sintetice (după specificul arderii).
Dezbateri. Fibrele sintetice, artificiale, naturale – pro, contra.
LP nr. 3. Produșii pe bază de compuși macromoleculari, utilizați în activitatea cotidiană.
ACr: • Produsele pe bază de CMM utilizate în activitatea cotidiană.

Elaborarea și prezentarea proiectului: Planeta în ambalaj de plastic.

EF
ЕEx

ES

1.3. Compușii organici – substanțe indispensabile activității cotidiene (7 ore: 6 – predare-învățare, 1 – evaluare sumativă)1.3.1. Argumentarea:a) relațiilor cauză-efect dintre
structură, proprietăți,obținere, identificare,utilizare a compușilor
organici;b) legăturilor genetice dintre
clasele de compuși organici;c) importanței compușilor
organici.
1.3.2. Rezolvarea
problemelor contextuale cese referă la compușii organici
prin utilizarearaționamentelor specificechimiei.
1.3.3. Investigarea teoreticoexperimentală a unor
contexte problematicereale/modelate, legate deproprietățile, utilizarea,
identificarea compușilor
organici.
1.3.4. Elaborarea șiprezentarea lucrărilor
creative, ce vizează
problematica relațiilor:
activitate cotidiană –substanță organică – proces –mediu.
1.3.5. Aprecierea critică araportului între beneficiile și
efectele negative ale utilizării
compușilor organici.

1/25

2/26

3/27

4/28

5/29

6/30

7/31

Diversitatea compușilor
organici. Compușii organici –constituenți principali ai
resurselor naturale, ai mediului,organismului. Clasificarea,izomeria, nomenclatura
substanțelor organice.
Tipurile de reacții în chimiaorganică.

Reacțiile de identificare acompușilor organici.
Legăturile genetice dintre
clasele de compuși organici.
Metode și procedee matematiceaplicate pentru determinarea
compoziției substanțelor
organice.
Importanța compușilor
organici și impactul lor asupra
calității vieții. Compuși organici
în medicină, agricultură,construcții, în viața cotidiană.
Evaluare sumativă nr. 2 lamodulul ,,Compuși organici cu

importanță vitală și industrială”

Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,utilizând noțiunile chimice despre fibre.
• Alcătuirea formulelor de structură/denumirilor compușilor organici; aizomerilor/omologilor în baza anumitor parametri.
• Elaborarea lanțurilor logice, pornind de la o informație cheie: clasă de compuși,formulă generală/moleculară/ structură, denumire sistematică, o proprietate relevantă, undomeniu de utilizare concret.
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,utilizând noțiunile chimice despre fibre.
• Alcătuirea ecuațiilor chimice/completarea schemelor lacunare conform parametrilor
indicați: interacțiunea cu anumiți reagenți; un anumit tip de reacție, metodă de obținere,
identificare, utilizare etc.
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,utilizând noțiunile chimice despre fibre.
AExp: •
Identificarea compușilor organici în produse cosmetice/de igienă,medicamente, produse alimentare etc.
Ex: • Elaborarea/realizarea schemelor de transformări în baza legăturilor genetice dintre
clasele de compuși organici.
RPr cu caracter formativ (cu analiza și interpretarea rezultatelor)
RPr: Determinarea formulei moleculare conform parametrilor propuși (prin diferite
metode); cu caracter formativ (cu analiza și interpretarea rezultatelor).

ACr: • Elaborarea rapoartelor de creație/investigație, situațiilor-problemă, ce elucidează
importanța compușilor organici.
Elaborarea și prezentarea proiectului:• Prezentarea unei substanțe organice „în contradictoriu”(compus necesar/agent de poluare, efect benefic/efect toxic).
ES nr.2 la modulul ,,Compuși organici cu importanță vitală și industrială”• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor
în situațiile de învățare propuse.

EF

EF

EF
ЕEx

EF
MT
EF

EF

ES
TS

2. Reacțiile chimice în producere (20 ore)
(18 ore – predare-învățare; 2 ore – evaluare sumativă)Elemente noi de limbaj specific Chimiei: ecuația termochimică, ecuația cinetică, sistem omogen, eterogen; echilibrul chimic, constanta echilibrului chimic, randamentulreacției, puritatea/partea de masă a impurităților
Reacțiile chimice – componente Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,2.1. Explicarea și operarea
1/32esențiale ale produceri chimice. utilizând noțiunile chimice.
cu noțiunile ce se referă laClasificarea reacțiilor după:reacțiile chimice, legitățile
• Elaborarea schemelor privind clasificarea reacțiilor chimice după diferite criterii;compoziția/numărul reactanților/
decurgerii lor, producerea• Exemplificarea şi compararea reacțiilor chimice de diferite tipuri pe baza ecuațiilor
produșilor; schimbarea graduluichimică în situații dereacțiilor (din chimia organică şi anorganică).
de oxidare; efectul termic;
comunicare orală și scrisă.
• Completarea schemelor lacunare de reacții chimice conform parametrilor indicați
reversibilitate; numărul fazelor
sistemului (omogene, eterogene); (substanțe inițiale/finale, un anumit tip de reacție etc.).
2.2. Caracterizarea
AExp: • Demonstrarea proceselor exoterme/endoterme; catalitice/necatalitice.
prezența catalizatorului.
comparativă: a) a reacțiilor
2/33
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,
Procesele de oxido-reducere.
chimice de diferite tipuri;
Bilanțul electronic.
utilizând noțiunile chimice.
b) a proceselor tehnologice• Elaborarea și aplicarea algoritmilor de egalare a reacțiilor de oxido-reducere utilizate înde producere/prelucrareproducere.
chimică, de utilizare a
3/34
Ex: Aplicarea algoritmilor de egalare a reacțiilor de oxido-reducere prin metoda
Procesele de oxido-reducere în
produșilor finali.
producere: obținerea metalelor,bilanțului electronic cu indicarea oxidantului, reducătorului, a proceselor respective.
amoniacului, acidului sulfuric,2.3. Modelarea:
acidului azotic.
a) reacțiilor chimice de
4-5/
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,Reacțiile chimice – surse șidiferite tipuri prin ecuații
35-36
consumatori de energie. Efectul utilizând noțiunile chimice.
chimice;termic. Ecuații și calcule
Rezolvarea problemelor pe baza ecuațiilor termochimice; cu caracter formativ (cub) expresiilor matematice a
termochimice. Aplicații practiceanaliza și interpretarea rezultatelor).
legii acțiunii maselorale calculelor termochimice.
(ecuațiilor cinetice) și a
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,
6/37
Viteza reacțiilor chimice.
constantelor echilibrului
utilizând noțiunile chimice.
Factorii ce influențează viteza dechimic în baza ecuațiilor• Alcătuirea expresiei matematice a legii acțiunii maselor (ecuației cinetice) după ecuația
reacție.
chimice.
reacției. • Argumentarea influenței diferitor factori asupra vitezei reacției pentru
sistemele reactante concrete.
2.4. Argumentarea legăturii
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,
7/38
Legea acțiunii maselor.
utilizând noțiunile chimice.
cauză-efect dintre acțiunea
Ecuația cinetică.
• Alcătuirea expresiei matematice a legii acțiunii maselor (ecuației cinetice) mic dupădiferitor factori asupraecuația reacției.
vitezei reacției chimice și a
AExp: • Demonstrarea influenței diferitor factori asupra vitezei reacției chimice.
deplasării echilibrului
8/39
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,
Procese reversibile șichimic.
ireversibile. Echilibrul chimic.
utilizând noțiunile chimice.
Constanta echilibrului chimic.
• Alcătuirea expresiei matematice a constantei de echilibru chimic după ecuația reacției.

EF
ЕEx

EF

EF

EF

EF

EF
MT

EF

2.5. Extrapolarea șiaplicarea algoritmilor:a) de rezolvare a problemelorla situații ce vizează calculele
termochimice, partea demasă a substanței
pure/impurităților;b) de egalare a reacțiilor deoxido-reducere utilizate în
producere.
2.6. Aprecierea critică araportului între beneficiile și
efectele negative aleutilizării/realizării reacțiilor
chimice și a producerilor
chimice.

9/40
10/41

11/42
12/43

13-14/
44-45

15/46

16-17/
47-48
18/49

19/50

20/51

Factorii ce influențează
echilibrul chimic. Principiul Le
Châtelier.
Deplasarea echilibrului chimic
în sistemele reactante cu
importanță vitală și industrială.

• Stabilirea corelației dintre direcția de deplasare a echilibrului chimic și variația
diferitori factori.
• Argumentarea direcției deplasării echilibrului chimic în sisteme reactante concrete.
Ex: • Explicarea deplasării echilibrului chimic în sistemele cu importanță vitală şi
industrială.
• Stabilirea condițiilor optime de realizare a unor reacții chimice cu importanță industrială
(obținerea oxidului de sulf (VI), amoniacului, acidului sulfuric, azotic, etanolului etc.).
ES nr.3 la modulul ”Reacțiile chimice” • Transpunerea și aplicarea algoritmiloracționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în situațiile de învățare propuse.
Ex: • Modelarea/completarea schemelor de corelații între noțiuni: materii prime,
caracteristicile acestora, partea de masă a impurităților/substanțelor pure, caracteristicilereacției, condițiile optime realizării proceselor, randamentul reacției.

Evaluare sumativă nr. 3 lamodulul ”Reacțiile chimice”
Producerea chimică. Noțiuni
generale: materia primă, reacțiile
chimice, condițiile optime derealizare a reacțiilor. Noțiunea derandament al reacției chimice.
Caracteristica materiei prime.
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,Partea de masă a substanței pure, utilizând noțiunile chimice.
partea de masă a impurităților.
Rezolvarea problemelor cu aplicarea noţiunilor de parte de masă a substanței pure/
Rezolvarea problemelor ce
impurităților (cu analiza și interpretarea rezultatelor).
vizează noțiunile de substanță
tehnică, puritate, ω (impurități).
Prezentarea proiectelor.
Elaborarea și prezentarea proiectelor: • Producerea chimică în Republica Moldova.
Reacțiile chimice și• Valorificarea deșeurilor - o cerință esențială a producerilor contemporane.
monitorizarea mediului. Noțiuni ACr: • Studiul de caz. Metode de diminuare a efectelor negative ale proceselor chimicede control ecologico-analitic
asupra mediului.
calitativ şi cantitativ.
Producerea varului nestins,
Ex: • Caracterizarea reacţiilor chimice după diferite criterii; a schemelor de producere /sticlei, fontei și oțelului (materia prelucrare chimică.
primă, reacțiile chimice esențiale, • Elaborarea/completarea schemelor lacunare de producere/prelucrare chimică.
utilizarea produselor).
• Stabilirea condițiilor optime de realizare a reacțiilor chimice utilizate în producere.
Petrolul: principii de
Ex: • Elaborarea/completarea schemelor lacunare de prelucrare chimică aprelucrare. Produsele distilării
petrolului/utilizare a produselor.
fracționate a petrolului.
ACr: • Studiul de caz. Metode de diminuare a efectelor negative ale proceselor chimice
asupra mediului.
Reacțiile chimice șiACr: • Studiul de caz. Metode de diminuare a efectelor negative ale proceselor chimicemonitorizarea mediului. Noțiuni asupra mediului.
de control ecologico-analitic
Elaborarea și prezentarea proiectelor:
calitativ și cantitativ• Valorificarea deșeurilor - o cerință esențială a producerilor contemporane.
Evaluare sumativă nr. 4 la
ES nr.4 la modulul ”Reacțiile chimice în producere”
modulul „Reacțiile chimice în• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în
producere”
situațiile de învățare propuse.

EF

EF
ES
EF

EF

EF

EF
MT
EF

EF

ES
TS

3. Noțiuni generale de analiză chimică (30 ore)

(23 ore – predare-învățare; 5 ore – lucrare practică; 2 ore – evaluare sumativă)Elemente noi de limbaj specific chimiei: reacția analitică, reactiv analitic, reactiv specific, reactiv de grupă, semnal analitic, soluție standard, concentrația molară a ionilor,
produsul ionic al apei, indicele de hidrogen/pH, рОН, indicatori acido-bazici, titrarea, volumetria.
3.1. Explicarea și operarea
1-2/EFSoluțiile – mediu de realizare Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice, utilizând
cu noțiunile generale ce se
52-53
a analizei chimice.
noțiunile din chimia analitică.
referă la analiza chimică în
Metode cantitative deRezolvarea problemelor (cu analiza și interpretarea rezultatelor):
situații de comunicare orală
exprimare a compoziției
- prepararea soluțiilor cu o anumită concentrație molară: din substanță şi apă;și scrisă.
soluțiilor. Prepararea- din soluții mai concentrate/diluate, prin amestecarea soluțiilor;soluțiilor. Soluții standard.
- pe baza corelațiilor: concentrația molară - volumul - densitatea - masa soluției - masa
3.2. Elaborarea și aplicarea
substanței dizolvate - masa/volumul apei;
algoritmilor:
AExp: • Prepararea unei soluții de acid clorhidric cu concentrația molară de 0,1 mol/l din
ЕExa) de calculare asoluții de acid clorhidric cu partea de masă a acidului 10-12%.
concentrațiilor molare a
3-4/
RPr (cu analiza și interpretarea rezultatelor):
EF
Rezolvarea problemelor deionilor după ecuațiile de54-55
calcul ce vizează prepararea- prepararea soluțiilor cu o anumită concentrație molară:disociere;soluțiilor
din substanță şi apă; din soluții mai concentrate/diluate; prin amestecarea soluțiilor;MTb) a valorii pH/pOH-ului în- pe baza corelațiilor: concentrația molară - volumul - densitatea - masa soluției - masa
baza diferitor parametri;
substanței dizolvate - masa/volumul apei.
c) de analiză/separare/
5/56
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice, utilizândEF
Disociația electrolitică în
identificare a unui amestecsoluții. Electroliți tari și slabi. noțiunile din chimia analitică.
de cationi/ anioni.
Concentrația molară a ionilor.
• Determinarea concentrației molare a ionilor pe baza ecuațiilor de disociere a electroliților .
6/57
Ex: • Determinarea concentrației molare a ionilor H+/OH- pe baza:
EF
Disocierea apei. Produsul
ionic al apei. Indicele de- produsului ionic al apei;
3.3. Modelarea:
hidrogen și mediul soluțiilor.
- ecuațiilor de disociere a acizilor și bazelor tari.
ЕExa) prin ecuații chimice a
Indicatori acido-bazici.
AExp: • Cercetarea cu indicatori a mediului diferitor soluții.
disocierii electroliților tari și
7/58
Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice, utilizândEF
Valoarea pH-ului în soluții
slabi;de acizi și baze tari.
noțiunile din chimia analitică.
b) prin ecuații în formă
RPr. (cu analiza și interpretarea rezultatelor):
moleculară și ionică a• Determinarea concentrației molare a ionilor H+/OH-, pH, pOH pe baza produsului ionic alinteracțiunilor în soluții deapei; ecuațiilor de disociere a acizilor și bazelor tari.
electroliți; reacțiilor de
8-9/
Rezolvarea problemelor (cu analiza și interpretarea rezultatelor) pe baza corelațiilor:EF
Rezolvarea problemelor ce
identificare a
59-60- concentrația molară - volumul - densitatea - masa soluției - masa substanței dizolvate - MTvizează noțiunile de pH, pOH:
cationilor/anionilor cua) în baza produsului ionic almasa/volumul apei;
indicarea semnalului analitic.
apei;- mediul soluției- pH/рОН- concentrația H+/OH- - concentrația molară a acidului/bazeib) în combinare cu prepararea
masa acidului/bazei- volumul soluției de acid/bază.
soluțiilor.

3.4. Rezolvarea
problemelor:a) de preparare a soluțiilor cu
o anumită concentrație
molară/ parte de masă;b) în baza produsului ionic alapei; de determinare a
pH/pOHului în soluții deacizi/baze tari;c) în volumetrie în bazanoțiunii de concentrație
molară.
3.5. Investigarea teoreticoexperimentală a unor
contexte problematice, legate
de necesitatea preparării
soluțiilor; realizării unei
analize chimice.
3.6. Extrapolarea metodelorde analiză chimică în situații
contextuale activității umane.

Noțiuni de analiză
cantitativă. Reacțiile deschimb ionic în analiza
cantitativă ( reacția deneutralizare).
Volumetria. Titrarea acidobazică. Importanţa analizei
volumetrice.
Calcule în analiza
volumetrică. Importanța
analizei volumetrice.

Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice, utilizândnoțiunile din chimia analitică.
• Alcătuirea ecuațiilor moleculare şi ionice pentru interacțiunile dintre electroliți.
RPr (cu analiza și interpretarea rezultatelor):
determinarea volumului/concentrației molare a unei soluții participante în procesul de titrare
acido-bazică.

EF
EF

RPr (cu analiza și interpretarea rezultatelor):
determinarea volumului/concentrației molare a unei soluții participante în procesul de titrare
acido-bazică.

EF

13-14/
64-65

Aplicații
practice/experimentale aletitrării acido-bazice.

Activitate experimentală:LP nr. 4 Titrarea acido-bazică (NaOH + HCl).

ЕEx

15/66

Aplicații practice/experimentale ale titrării
acido-bazice.
Aplicații practice/experimentale ale titrării
acido-bazice.
Sistematizarea și generalizareacunoștințelor la tema
„Soluțiile. Indicele dehidrogen. Analiza
cantitativă”
Evaluare sumativă nr. 5 latema „Analiza cantitativă”

Activitate experimentală:LP nr. 5 Aplicarea titrării acido-bazice la determinarea acidității/calității laptelui.

ЕEx

Activitate experimentală:LP nr. 6 Aplicarea titrării acido-bazice la cercetarea mostrelor de aspirină.

ЕEx

Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice, utilizândnoțiunile din chimia analitică.
• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în
situațiile de învățare propuse.

EF

ES nr.5 la tema „Analiza cantitativă”.• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali
cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în situațiile de învățare propuse.

ES
TS

19/70

Noțiuni de analiză calitativă.
Reacție analitică, reactiv
analitic, (de grupă/specific),semnal analitic.

Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice, utilizândnoțiunile din chimia analitică.
• Explicarea/exemplificarea/compararea noțiunilor noi.
• Alcătuirea ecuațiilor moleculare şi ionice pentru interacțiunile dintre electroliți.

EF

20/71

Reacțiile de schimb ionic înanaliza calitativă. Interacțiuni
în soluții de electroliți. Ecuații
ionice.

Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice, utilizândnoțiunile din chimia analitică.
• Alcătuirea ecuațiilor moleculare şi ionice pentru interacțiunile dintre electroliți

EFMT

10-11/
61-62

12/63

16/67

17/68

18/69

21/72

Clasificarea acido-bazică acationilor.
Identificarea cationilor:
Ag+, Pb2+

22/73

Identificarea cationilor:
Ca2+, Ba2+

23/74

Identificarea cationilor:
Fe3+, NH4+

24/75

Analiza calitativă a unuiamestec de cationi

25/76

Identificarea anionilor.
Reacții de identificare aanionilor Cl⁻, SO4²⁻, CO3²-.
Identificarea anionilor
într-un amestec.
Rezolvarea problemelor
experimentale la tema
„Analiza calitativă”
Analiza chimică în
producere și în activitatea
cotidiană.
Rezolvarea problemelor
experimentale la tema
„Analiza calitativă”
Generalizarea șisistematizarea cunoștințelor
la tema „Analiza calitativă”

26/77

27/78

28/79

29/80

30/81

Evaluare sumativă nr. 6
la tema „Analiza calitativă”

Ex: • Elaborarea schemei de clasificare acido-bazică a cationilor, a caracteristicilor grupelor
analitice de cationi.
• Compararea reacțiilor de identificarea a cationilor de Ag+, Pb2+ (diagram Venn).
• Alcătuirea ecuațiilor moleculare şi ionice a reacțiilor de identificare a cationilor cu
indicarea semnalului analitic.
Ex: • Alcătuirea ecuațiilor moleculare şi ionice a reacțiilor de identificare a cationilor cu
indicarea semnalului analitic.
• Compararea reacțiilor de identificarea a cationilor de Ca2+, Ba2+ (diagram Venn).
AExp: • Realizarea reacțiilor de identificare a cationilor, specificarea semnalului analitic.
Ex: • Elaborarea schemei de clasificare acido-bazică a cationilor, a caracteristicilor grupelor
analitice de cationi.
• Elaborarea schemelor de reper cu prezentarea structurată a caracteristicilor reacțiilor deidentificare a cationilor.
Ex: • Elaborarea schemelor de identificare a amestecurilor de cationi.
• Alcătuirea ecuațiilor moleculare şi ionice a reacțiilor de identificare a cationilor cu
indicarea semnalului analitic.
Ex: • Elaborarea schemei de clasificare a anionilor, a caracteristicilor grupelor analitice deanioni.
• Alcătuirea ecuațiilor moleculare şi ionice a reacțiilor de identificare a anionilor cu
indicarea semnalului analitic.
AExp: • Realizarea reacțiilor de identificare a anionilor, specificarea semnalului analitic.
LP nr. 7: Identificarea cationilor și anionilor (în probe separate, într-un amestec de cationi,
într-un amestec de anioni).

EF

Ex: • Elaborarea și interpretarea schemei de separare și identificare a cationilor și anionilor
într-un amestec; schemei pentru analiza unei sări necunoscute.

EF

LP nr. 8: Analiza calitativă a compoziției soluțiilor (ce conțin o sarecunoscută/necunoscută; un amestec de săruri).

ЕEx

Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice, utilizândnoțiunile din chimia analitică.
• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în
situațiile de învățare propuse.
RPr cu caracter formativ cu analiza și interpretarea rezultatelor.
ES nr.6 la tema „Analiza calitativă”.
• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în
situațiile de învățare propuse.

EF

EF
ЕEx

EF

EF
ЕEx

ЕEx

EF

MT

ES
TS

4. Diversitatea şi unitatea chimică a lumii substanţelor
(12 ore: 11 ore – predare-învățare; 1 oră – evaluare sumativă)4.1. Caracterizarea
comparativă a substanțelor
organice și anorganice; adomeniilor lor de utilizare; afenomenelor de izomerie și
alotropie; a tipurilor dereacții în chimia organică șianorganică.
4.2. Elaborarea șiprezentarea schemelor
sumative, privindclasificarea, nomenclatura,legăturile genetice,transformările chimicereciproce ale substanțelor
organice și anorganice;4.3. Rezolvarea problemelor
contextuale privind
proprietățile, obținerea,
utilizarea, efectul
substanțelor organice,anorganice asupraorganismului și mediului.
4.4. Formularea concluziilor
personale referitoare laimportanța substanțelor
organice și anorganice pentru
toate domeniile activității
umane.

1-2/
82-83

Unitatea substanțelor
anorganice și organice.
Compoziția și structura
substanțelor organice șianorganice: tipurile legăturilor
chimice, tipurile rețelelorcristaline.

Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,utilizând noțiunile chimiсе.
• Compararea substanţelor organice și anorganice după diferite criterii: compoziţie,clasificare, tipul legăturilor chimice/rețelelor cristaline, proprietăţi, utilizare.
• Argumentarea dependenței proprietăților substanțelor de structura chimică pe exemple
de substanțe anorganice și organice.

EF

3-4/
84-85

Clasificarea și nomenclatura
substanțelor organice șianorganice.
Fenomenele de izomerie și
alotropie.

Ex: • Formularea enunțurilor argumentate, întrebărilor cauzale, lanțurilor logice,utilizând noțiunile chimiсе.
• Compararea substanţelor organice și anorganice după diferite criterii: compoziţie,clasificare, tipul legăturilor chimice/rețelelor cristaline, proprietăţi, utilizare.
• Exemplificarea fenomenelor de izomerie, de alotropie.

EF

5-6/
86-87

Tipuri de reacții chimice închimia organică și anorganică.

Ex: • Exemplificarea reacțiilor de diferite tipuri în chimia anorganică şi organică.
• Corelarea transformărilor chimice ale substanțelor concrete ce au loc în activitatea
cotidiană și în mediu cu reacțiile de diferite tipuri.
• Argumentarea dependenței proprietăților substanțelor de structura chimică pe exemple
de substanțe anorganice și organice.
• Elaborarea/realizarea transformărilor chimice în baza legăturilor genetice/reciproce asubstanţelor anorganice şi organice.

EF
MT

7/88

Legătura genetică în chimia
anorganică si organică.

Ex: • Exemplificarea legăturilor reciproce între substanțe; utilizării substanţelor îndiferite domenii ale activității umane în corelare cu proprietățile lor.
• Elaborarea/realizarea transformărilor chimice în baza legăturilor genetice/reciproce asubstanţelor anorganice şi organice.
• Corelarea transformărilor chimice ale substanțelor concrete ce au loc în activitatea
cotidiană și în mediu cu reacțiile de diferite tipuri.
Rezolvarea problemelor cu caracter formativ pe baza proprietăților/ obținerii/utilizării/determinării compoziției substanțelor.

EF

ЕEx

8/89

Legătura reciprocă dintre
substanțele anorganice șiorganice.

Ex:• Exemplificarea legăturilor reciproce între substanțe; utilizării substanţelor în diferite
domenii ale activității umane în corelare cu proprietățile lor.
• Elaborarea/realizarea transformărilor chimice în baza legăturilor genetice/reciproce asubstanţelor anorganice şi organice.
• Corelarea transformărilor chimice ale substanțelor concrete ce au loc în activitatea
cotidiană și în mediu cu reacțiile de diferite tipuri.
Rezolvarea problemelor cu caracter formativ pe baza proprietăților/obținerii/utilizării/determinării compoziției substanțelor.

EF

9-10/
90-91

Raporturi cantitative în chimia
anorganică și organică.
Rezolvarea problemelor
combinate.

Rezolvarea problemelor cu caracter formativ:- pe baza proprietăților/obținerii/utilizării/ determinării compoziției substanțelor;- cu transformări consecutive/pe amestec/exces;- cu aplicarea noțiunilor ce se referă la soluții, substanță tehnică.

EF

11/92

Reflectarea transformărilor
chimice în activitatea cotidianăși în mediu. Substanțele organiceși anorganice în raport cu efectul
lor asupra organismului și
mediului.

Ex: • Corelarea transformărilor chimice ale substanțelor concrete cu transformările ce au EF
ЕEx
loc în activitatea cotidiană și în mediu.
• Compararea substanţelor organice și anorganice după diferite criterii: compoziţie,clasificare, tipul legăturilor chimice/rețelelor cristaline, proprietăţi, utilizare.
AExp: • Cercetarea mostrelor de produse utilizate în activitatea cotidiană, specificarea
substanțelor utilizate.
Elaborarea și prezentarea proiectelor: • Substanțele ce îmi asigură confortul în casă. •Tapetele lavabile, tencuiala decorativă sau totuși varul?
Rezolvarea problemelor cu caracter formativ:
pe baza proprietăților/obținerii/utilizării/ determinării compoziției substanţelor, cu analiza
și interpretarea rezultatelor.

13/93

Evaluare sumativă nr. 7 lamodulul „Diversitatea şi unitatea
chimică a lumii substanţelor”

ES nr.7 la modulul „Diversitatea şi unitatea chimică a lumii substanţelor”• Transpunerea și aplicarea algoritmilor acționali cunoscuți pentru realizarea sarcinilor în
situațiile de învățare propuse.

ESTS

5. Chimia în viaţa societăţii (6 ore)
5.1. Selectarea din diferite
surse a informațiilor
relevante despre chimia înviața societății pentru
elucidarea situațiilor
contextuale concrete.
5.2. Analizarea șisistematizarea elementelor
informaționale în formă descheme/tabele conceptuale.
5.3. Aprecierea critică ainformațiilor oferite dediferite surse privind
proprietățile, utilizarea,
influența substanțelor asupraorganismului și mediului.
5.4. Elaborarea și prezentarea
proiectelor ce vizează
integrarea chimiei înactivitatea cotidiană.

1/94

Chimia și produsele alimentare.
Păstrarea, conservarea,
ambalarea. Aditivi alimentari.
Marcajul produselor alimentare.
Protecția consumatorului.
Siguranța chimică. Limita
maximal admisibilă.

Ex: • Prezentarea cerințelor privind informațiile referitoare la produsele alimentare.
• Descifrarea marcajelor de pe produse utilizate frecvent în activitatea cotidiană.
• Argumentarea regulilor de păstrare şi administrare a produselor alimentare pentru
siguranța personală și socială.
AСr: • Elaborarea/rezolvarea problemelor aplicative cu încadrarea conținutului chimic lasituații practice din activitatea cotidiană.

EF

2-3/
95-96

Chimia și produsele
farmaceutice.
Reguli generale de păstrare și
administrare a medicamentelor dediferite tipuri. Trusa demedicamente.

Ex: • Prezentarea recomandărilor pentru trusa medicală; cerințelor privind informațiile
referitoare la medicamente.
• Prezentarea argumentată a domeniilor profesionale legate de aplicarearaționamentelor/calculelor/competențelor specifice chimiei.
AСr: • Elaborarea/rezolvarea problemelor aplicative cu încadrarea conținutului chimic
la situații practice din activitatea cotidiană.

EF

4/97

Chimia și produsele de igienă șide curățare. Tipul de produse.
Componenții activi. Regulile depăstrare și utilizare inofensivă.

AСr: • Prezentarea unor produse de larg consum cu nominalizarea/
caracterizarea/argumentarea substanțelor organice și anorganice ce intră în compoziția
lor, regulilor de păstrare și utilizare inofensivă.

EF

5/98

Siguranța chimică. Limita
maximal admisibilă. Limita dedetecție. Poluarea chimică.
Problemele de utilizare sigură asubstanțelor și a reacțiilor chimiceîn viața contemporană.

AСr: • Prezentarea unor produse de larg consum cu nominalizarea/
caracterizarea/argumentarea substanțelor organice și anorganice ce intră în compoziția
lor, regulilor de păstrare și utilizare inofensivă.
• Elaborarea/rezolvarea problemelor aplicative cu încadrarea conținutului chimic lasituații practice din activitatea cotidiană.

EF

6/99

Chimia și calitatea vieții.

AСr: • Prezentarea argumentată a domeniilor profesionale legate de aplicarearaționamentelor/calculelor/competențelor specifice chimiei.
Elaborarea și prezentarea proiectelor:• Eu în lumea chimiei.
• Învăț chimia ca să pot deține dreptul la o alegere conștientă

EF

5.5. Exprimarea opiniei
proprii privind integrarea
substanțelor în activitateaumană.

• Elaborarea/rezolvarea problemelor aplicative cu încadrarea conținutului chimic
la situații practice din activitatea cotidiană.