PROFIL REALCZU 004(073.3)
I–52
Aprobat: la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces-verbal nr. 10 din 21 aprilie 2010; prin Ordinul ministrului educaţiei nr. 244 din 27 aprilie 2010.
Elaborat în cadrul Proiectului „Modernizarea şi implementarea curriculumului din învăţămîntul secundar general şi dezvoltarea standardelor educaţionale din perspectiva şcolii prietenoase copilului”, finanţat de Reprezentanţa UNICEF în Republica Moldova.
Editat în cadrul Proiectului „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”, finanţat de Banca
Mondială.
Echipele de lucru:
Curriculumul modernizat (2010): Ivanov Lilia, Ministerul Educaţiei; Gremalschi Anatol,
doctor habilitat, profesor universitar, Institutul de Politici Publice; Căpăţînă Gheorghe, doctor
conferenţiar, USM; Braicov Andrei, doctor conferenţiar, Universitatea de Stat din Tiraspol;
Gremalschi Ludmila, I.Ş.E.; Corlat Sergiu, Liceul Teoretic „Orizont”, Chişinău; Ciobanu Irina,
Liceul Teoretic „Gaudeamus”, Chişinău; Rojcov Claudia, Liceul Teoretic „O. Ghibu”, Orhei.
Ediţia 2006: Gremalschi Anatol, doctor habilitat, profesor universitar, Institutul de Politici Publice; Gremalschi Ludmila, I.Ş.E.; Mocanu Iurie, MET; Spinei Ion, MET; Ţurcanu Ludmila, Liceul
Teoretic „I. Hasdeu”, Chişinău; Vasilache Grigore, Centrul Noilor Tehnologii Informaţionale.
Redactor: Mihai Papuc
Corectori: Mariana Belenciuc, Maria Cornesco
Redactor tehnic: Nina Duduciuc
Machetare computerizată: Anatol Andriţchi
Copertă: Vitalie IchimÎntreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa,str. Academiei, nr. 3; MD-2028, Chişinău, Republica Moldova;
tel.: (+373 22) 73-96-16; fax: (+373 22) 73-96-27;
e-mail: prini@stiinta.asm.md
Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii
Informatică: Curriculum pentru cl. a 10-a–a 12-a / Min. Educaţiei al Rep. Moldova. –Ch.: Î.E.P. Ştiinţa, 2010 (Tipografia „Elena V.I.” SRL). – 44 p. – (Curriculum naţional)
Bibliogr.: p. 44 (19 tit.)
ISBN 978-9975-67-685-4004(073.3)
Imprimare la Tipografia „Elena V.I.” SRL, str. Academiei, 3;
MD-2028, Chişinău, Republica Moldova

ISBN 978-9975-67-685-4© Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. 2010© Întreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa. 2010

Preliminarii
Curriculumul la disciplina Informatică este un document normativ şi obligatoriu
pentru realizarea procesului de predare–învăţare a acestei disciplini de studiu în clasele X−XII. Obiectul de studiu al Informaticii ca ştiinţă interdisciplinară este prelucrarea
automată a informaţiei cu ajutorul calculatoarelor electronice. Ca disciplină şcolară,Informatica are drept scop principal formarea şi dezvoltarea gîndirii algoritmice a elevului şi se întemeiază pe principiile:• îmbinării proceselor de predare–învăţare a cunoştinţelor teoretice cu activităţile
practice la calculator;• adaptării cunoştinţelor predate la vîrsta elevilor;• interdisciplinarităţii;• adecvării metodelor de predare–învăţare la instruirea asistată de calculator;• echilibrării încărcăturii informaţionale şi continuităţii între clase şi trepte de învăţămînt prin eşalonarea materialului studiat în funcţie de particularităţile de vîrstă
ale elevului şi în concordanţă cu performanţele programelor de instruire, ale programelor de aplicaţii şi programelor de sistem ale calculatorului;• diferenţierii şi individualizării predării–învăţării;• stabilirii unui nivel obligatoriu de pregătire în domeniul informaticii şi formării
capacităţilor de avansare în însuşirea temelor necunoscute şi în aplicarea tehnologiilor informaţionale moderne.
Funcţiile Curriculumului liceal la Informatică, profil real:• act normativ al procesului de predare–învăţare–evaluare a Informaticii în contextul unei pedagogii axate pe competenţe;• reper pentru proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului educaţional din
perspectiva unei pedagogii axate pe competenţe;• componentă de bază pentru elaborarea strategiei de evaluare la Informatică;• orientare a procesului educaţional spre formare de competenţe la elevi;• componentă fundamentală pentru elaborarea manualelor şcolare, a ghidurilor
metodologice, a manualelor electronice, a testelor de evaluare.
Beneficiari:
Curriculumul este destinat profesorilor de informatică din instituţiile preuniversitare, specialiştilor principali la disciplină, autorilor de manuale şi ghiduri metodologice, elevilor.
Administrarea disciplinei
Statutul
Aria
Clasa
disciplinei
curriculară
Obligatorie „Tehnologii”
a X-a, profil reala XI-a, profil reala XII-a, profil real3

Nr. de unităţi deconţinuturi pe clase
14
15
23

Nr. de ore
pe an
68 ore68 ore68 oreI. Concepţia didactică a disciplinei
Definirea disciplinei Informatică
Informatica participă la formarea şi dezvoltarea generală a personalităţii, accentul instruirii la informatică fiind pus pe dezvoltarea gîndirii logice şi algoritmice, pe
formarea de competenţe digitale. Integrarea persoanei în mediul informatizat al societăţii moderne este posibilă numai în cazul deţinerii cunoştinţelor informatice fundamentale şi abilităţilor de utilizare instrumentală şi de comunicare cu calculatorul
şi prin intermediul acestuia – totalitate de competenţe care se conţin în noţiunea decultură informaţională. Informatica ca ştiinţă dictează necesitatea pregătirii generaleatît a persoanelor care ulterior vor utiliza calculatorul, reţelele de calculatoare şi sistemele informaţionale în calitate de instrumente operaţionale, cît şi a persoanelor careîn activitatea lor vor gestiona procese de organizare a activităţilor în diverse domenii
ale vieţii sociale.
Statutul disciplinei în planul de învăţămînt
Informatica este disciplină obligatorie în aria curriculară „Tehnologii”.
Valoarea formativă a disciplinei
Scopul instruirii Informaticii în învăţămîntul secundar general presupune:• formarea deprinderilor practice de utilizare a calculatorului pentru prelucrarea
informaţiei;• formarea deprinderilor practice de utilizare a reţelelor de calculatoare şi a serviciilor de reţea;• formarea deprinderilor practice de comunicare folosind reţelele de calculatoare;• studierea informaticii ca ştiinţă care contribuie la formarea competenţelor digitale de bază: elemente de algoritmizare, modelare, programare, gîndire logică,acumularea, păstrarea şi prelucrarea digitală a informaţiei.
Principiile specifice predării–învăţării disciplinei Informatică
Curriculumul liceal la Informatică propune un model de studiu integrat al acestei
discipline, model care contribuie la formarea la elevi a unei concepţii unitare asupra
informaticii ca ştiinţă şi asupra metodelor de implementare a conceptelor informaticepentru dezvoltarea perpetuă a societăţii contemporane.
În acest context, se conturează următoarele principii specifice ale disciplinei Informatică:1. Principiul abordării integrate a disciplinei – structurarea conţinuturilor într-un model integrat, modular, concentric, care are ca scop crearea şi dezvoltarea competenţelor digitale ale elevului în scopul utilizării sistemelor informatice şi cultivarea
continuă a modului de gîndire algoritmică.
2. Principiul centrării activităţii/demersului didactic pe elev – acceptarea unuimodel de învăţare activă, centrat pe elev, orientat către activităţi individuale sau în grup,
care să permită dezvoltarea independenţei de acţiune, a originalităţii, a creativităţii, acapacităţii de lucru în echipă, combinînd acestea cu individualizarea ritmului de învăţare.
3. Principiul funcţionalităţii/utilităţii sociale a procesului didactic – dezvoltarea aptitudinilor şi competenţelor necesare pentru integrarea organică a elevilor în
4societatea informaţională. Principiul este realizat în baza rezolvării unor situaţii deproblemă, depăşirea cărora contribuie la formarea capacităţilor de autoperfecţionare(autoinstruire).
4. Principiul corelaţiei interdisciplinare – abordarea unui demers didactic interdisciplinar cu toate disciplinele şcolare, prin utilizarea principiilor şi metodelor informatice pentru rezolvarea de probleme, elaborarea proiectelor, prelucrare de informaţii
specifice disciplinelor şi utilizarea resurselor educaţionale digitale.
Orientări generale de predare–învăţare a disciplinei Informatică
Procesul general de predare–învăţare a disciplinei Informatică este elaborat în contextul sistemului de competenţe pentru învăţămîntul preuniversitar.
„Competenţa şcolară este un ansamblu/sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi,deprinderi şi atitudini dobîndite de elevi prin învăţare şi mobilizate în contexte specifice de realizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vederearezolvării unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală.”II. Competenţe-cheie/transversale
1. Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi.
2. Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat.
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
4. Competenţe acţional-strategice.
5. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
6. Competenţe interpersonale, civice, morale.
7. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
8. Competenţe digitale în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor (TIC).
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori).
10. Competenţe antreprenoriale.
III. Competenţele transdisciplinare pe trepte de învăţămînt:învăţămîntul liceal
Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţe de a stăpîni metodologia de integrare a cunoştinţelor de bază despre
natură, om şi societate în scopul satisfacerii nevoilor şi acţionării pentru îmbunătăţirea calităţii vieţii personale şi sociale.
Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat
• Competenţe de a comunica argumentat în limba maternă/limba de stat în situaţii
reale ale vieţii.
• Competenţe de a comunica într-un limbaj ştiinţific argumentat.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
• Competenţe de a comunica argumentat într-o limbă străină în situaţii reale alevieţii.
5Competenţe de bază în Matematică, Ştiinţe şi Tehnologie• Competenţe de a organiza activitatea personală în condiţiile tehnologiilor aflateîn permanentă schimbare.
• Competenţe de a dobîndi şi a stăpîni cunoştinţe fundamentale din domeniile Matematică, Informatică, Ştiinţe ale naturii şi Tehnologii în coraport cu nevoile sale.
• Competenţe de a propune idei noi în domeniul ştiinţific.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a-şi proiecta activitatea, de a vedea rezultatul final, de a propunesoluţii de rezolvare a situaţiilor-problemă din diverse domenii.
• Competenţe de a acţiona autonom şi creativ în diferite situaţii de viaţă pentru
protecţia mediului ambiant.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor(TIC)• Competenţe de a utiliza în situaţii reale instrumentele cu acţiune digitală.
• Competenţe de a crea documente în domeniul comunicativ şi informaţional şi autiliza serviciile electronice, inclusiv reţeaua Internet, în situaţii reale.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a colabora în grup/echipă, a preveni situaţiile de conflict şi arespecta opiniile semenilor săi.
• Competenţe de a manifesta o poziţie activă civică, solidaritate şi coeziune socială
pentru o societate nondiscriminatorie.
• Competenţe de a acţiona în diferite situaţii de viaţă în baza normelor şi valorilor
moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de gîndire critică asupra activităţii sale în scopul autodezvoltării
continue şi autorealizării personale.
• Competenţe de a-şi asuma responsabilităţi pentru un mod sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii şi situaţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de a se orienta în valorile culturii naţionale şi ale culturilor altor
etnii în scopul aplicării lor creative şi autorealizării personale.
• Competenţe de toleranţă în receptarea valorilor interculturale.
Competenţe antreprenoriale• Competenţe de a stăpîni cunoştinţe şi abilităţi de antreprenoriat în condiţiile
economiei de piaţă în scopul autorealizării în domeniul antreprenorial.
• Competenţe de a-şi alege conştient viitoarea arie de activitate profesională.
IV. Competenţe specifice la Informatică
1. Formarea unei viziuni ştiinţifice asupra componentei informatice în societatea
contemporană.
2. Cunoaşterea proceselor, principiilor şi metodelor de codificare şi decodificare a
informaţiei în scopul realizării comunicării interumane – sistem informatic.
6

3. Identificarea structurii generale a sistemelor digitale, a principiilor de funcţionare a sistemelor de transmitere, stocare şi de prelucrare a informaţiei.
4. Elaborarea modelelor informatice a obiectelor, sistemelor şi proceselor frecventîntîlnite în activitatea cotidiană.
5. Aplicarea metodelor de algoritmizare, de formalizare, de analiză, de sinteză şide programare pentru soluţionarea problemelor legate de prelucrarea automatizată a informaţiei.
6. Translarea algoritmilor frecvent utilizaţi într-un limbaj de programare de nivelînalt.
7. Colectarea, păstrarea şi prelucrarea informaţiei cu ajutorul aplicaţiilor software
specializate.
8. Crearea şi elaborarea documentelor Web.
9. Efectuarea experimentelor virtuale, rezolvarea problemelor de activitate cotidiană şi elaborarea de modele ale fenomenelor studiate, folosind aplicaţii, laboratoare şi medii digitale educaţionale; interpretarea rezultatelor obţinute.
10. Folosirea competenţelor informatice pentru căutarea şi selectarea informaţiilor
în interes de autoinstruire şi orientare profesională.
11. Respectarea dreptului de autor asupra resurselor digitale, a normelor de etică şi
securitate informaţională. Protejarea de infracţiunile informatice.
V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Clasa
Teme
a X-a 1. Tipuri de date structurate
2. Informaţia
3. Bazele aritmetice ale tehnicii de calcul
4. Algebra booleană
5. Circuite logice
6. Structura calculatorului şi reţelele de calculatoarea XI-a 1. Subprograme
2. Structuri dinamice de date
3. Tehnici de programare
a XII-a 1. Elemente de modelare
2. Calcul numeric
3. Baze de date
4. Elemente de Web design

Nr. de ore Total
20
10
12
68
9
7
10
18
24
68
26
10
24
68
20
14

Note:
1. Repartizarea orelor pe teme este orientativă.
2. Ordinea temelor poate fi schimbată dacă nu este afectată logica ştiinţifică sau
didactică.
3. Conţinuturile marcate cu * sînt opţionale.

7VI. Subcompetenţe, unităţi de conţinut, activităţi de învăţare şi
evaluare pe clase
Clasa a X-aTeme/Conţinuturi/
Activităţi de învăţare
Noţiuni-cheieşi evaluare (recomandate)
1. TIPURI DE DATE STRUCTURATE• Argumentarea ne- Tipuri de date structu- Exerciţii de:cesităţii structurării rate (tablou, şir de ca- • utilizare a diagramelor sintactice şi aformulelor metalingvistice pentru veractere, articol, mulţidatelor.
rificarea corectitudinii definirii tipuri• Recunoaşterea şi me, fişier):
utilizarea formule- – declaraţii de tipuri de lor de date structurate;• definire a tipurilor de date structurate;
lor metalingvistidate structurate;ce şi a diagramelor – formule metalingvis- • prelucrare a datelor structurate.
sintactice ale decla- tice şi diagrame sin- Probleme de:raţiilor de tipuri de tactice ale declaraţi- • prelucrare a datelor, utilizînd tipurile
de date în studiu.
ilor de tipuri de date
date în studiu.
* Studii de caz:
• Prelucrarea datelor structurate;• modul de referire a componentelor– mulţimea de valori
structurate.
datelor structurate;• Alegerea structurii ale tipurilor de date• metodele de memorare a datelor
structurate;
de date, adecvaterezolvării unei pro- – restricţiile impuse de structurate în memoriile interne şi exrealizările limbajelor terne ale calculatorului.
bleme.
de programare în ca- * Proiecte (exemple):
zul tipurilor de date • evidenţa consumului zilnic de energie
electrică la domiciliu;
structurate;• evidenţa frecvenţei elevilor din clasă;– operaţiile destinate
prelucrării tipurilor • calculul notelor medii ale elevilor dinclasă;de date structurate;– clasificarea fişierelor • calculul cheltuielilor personale zilnice,după tipul operaţiilor săptămînale şi lunare;permise şi după mo- • prelucrarea textelor.
dul de acces.
2. INFORMAŢIA
Exerciţii de:• Identificarea con- Informaţia:• determinare a cantităţii de informaţie
– cantitatea de inforceptelor de bazăîn mesajele sursei;
pentru reprezenta- maţie;rea şi transmiterea – stocarea informaţiei; • codificare şi decodificare a informaţiei;– transmiterea inforinformaţiei.
• argumentare a necesităţii de codificaremaţiei;• Utilizarea mijloacelor informatice – prelucrarea informa- şi decodificare a informaţiei text, audio şi video;ţiei.
în activitatea coti• determinare a cantităţii de informaSemne şi alfabete.
diană.
• Estimarea cantităţii Codificarea şi decodifi- ţie în texte, imagini, secvenţe audio şivideo;
carea mesajelor.
de informaţie
Subcompetenţe

8transmisă, recepţio- Cuantizarea imaginilor. • identificare a surselor, canalelor şinată şi prelucrată în Reprezentarea şi trans- purtătorilor de informaţie;• determinare a capacităţii de stocare aactivităţile cotidiene. miterea informaţiei.
• Aplicarea principipurtătorilor de informaţii;• discretizare în spaţiu şi în valoare ailor de bază de codificare şi decodiimaginilor statice;ficare a informaţiei
• discretizare a imaginilor dinamice întimp.
pentru transmiterea, recepţionarea* Studii de caz:şi prelucrarea ei.
• evoluţia purtătorilor statici şi a purtătorilor dinamici de informaţie;• domeniile de utilizare a purtătorilor
moderni de informaţie.
* Proiecte:• evaluarea cantităţii de informaţie;• arhivarea informaţiei;• particularităţi de codificare a semnelor diacritice pentru limbile central
europene;• codificarea ternară a informaţiei.
3. BAZELE ARITMETICE ALE TEHNICII DE CALCUL• Identificarea limi- Sisteme de numeraţie Exerciţii de:telor de reprezen- Sisteme poziţionale şi • argumentare a necesităţii de aplicareîn informatică a aritmeticii de calcutare a numerelor în sisteme nepoziţionale
lator;
de numeraţie.
calculator.
• Aplicarea aritme- Sistemele poziţionale de • identificare a tipului sistemului de numeraţie;ticii de calculator numeraţie:• conversie a numerelor dintr-un sistem
pentru soluţiona- – sistemul binar;de numeraţie în altul;
rea problemelor de – sistemul octal;
prelucrare a infor- – sistemul hexazecimal. • reprezentare a numerelor în cod direct, cod invers şi cod complementar;
Conversia numerelormaţiei.
• Aplicarea operaţii- dintr-un sistem în altul: • reprezentare a numerelor reale în virgulă fixă şi virgulă mobilă;lor de bază ale arit- – din baza 2, 8, 16 în• utilizare a terminologiei aferente aritsistemul zecimal şi
meticii de calculameticii de calculator;
invers;tor la soluţionarea
problemelor infor- – din binar în octal, he- • argumentare a necesităţii utilizării în
informatică a unor aritmetici dedicaxazecimal şi invers.
matice.
te de calculator.
Operaţiile aritmetice în* Studii de caz:sistemul binar:– adunarea numerelor • avantajele şi neajunsurile sistemelorpoziţionale şi nepoziţionale de nubinare;meraţie;– scăderea numerelor• domeniile de utilizare a sistemelorbinare.
poziţionale şi nepoziţionale de nuReprezentarea numemeraţie;relor în calculator:
9

– numerele întregi în• aritmetica de calculator implementacod direct, cod invers tă în echipamentele digitale frecventşi cod complementar; utilizate;– numerele reale în vir- • avantajele şi neajunsurile reprezengulă fixă şi virgulă
tărilor în virgulă fixă şi virgulă mobilă.
mobilă.
* Proiecte:• aritmetica de calculator, implementată
în aparatele de redare a sunetelor;• aritmetica de calculator, implementată
în aparatele de redare a imaginilor;• aritmetica ternară de calculator.
4. ALGEBRA BOOLEANĂ
• Utilizarea algebrei Variabile şi expresii lo- Exerciţii de:• utilizare a terminologiei aferente algebooleene pentru gice:brei booleene;prelucrarea digita- – constante şi variabile• explicare a rolului algebrei booleene
logice;lă a informaţiei.
în descrierea şi proiectarea echipa• Argumentarea ne- – operatorii logici NU,
mentelor digitale;
ŞI, SAU;
cesităţilor de uti• creare a tabelelor de adevăr ale expre– expresii logice;lizare a algebrei
siilor logice;booleene în infor- – tabelele de adevăr ale• de definire a funcţiilor logice prin taexpresiilor logice.
matică.
bele şi formule;Funcţii logice:– metode de definire a • creare a tabelelor de adevăr ale funcţiilor logice.
funcţiilor logice;– funcţiile logice frec- Probleme de:• creare a tabelelor de adevăr ale exprevent utilizate;– setul complet de func- siilor logice cu (şi fără)scrierea programelor într-un limbaj de prograţii logice.
mare de nivel înalt;• calcul al valorilor funcţiilor logice.
5. CIRCUITE LOGICE• Reprezentarea vari- Circuite logice elemen- Exerciţii de:• descriere a metodelor de reprezentare
abilelor logice prin tare.
a valorilor binare prin mărimi fizice;
Clasificarea circuitelormărimi fizice.
• explicare a impactului pe care îl are• Utilizarea proiec- logice.
tării ierarhice la Porţi logice frecvent uti- modul de reprezentare a variabilelor
logice asupra performanţelor echipaelaborarea struc- lizate.
mentelor de calcul;
turilor de calcul, Circuite combinaţioprelucrare şi sto- nale frecvent utilizate: • explicare a modului de realizare afuncţiilor logice NU, ŞI, SAU princare a informaţi- – sumatorul;
circuite cu elemente de comutaţie;– comparatorul;ilor.
• observare şi înţelegere a legăturii între
– decodificatorul;
formulele funcţiilor logice şi materi– multiplexorul;
alizarea lor prin reuniunea porţilor
– demultiplexorul.
logice;Circuite secvenţiale
• explicare a modului de funcţionare afrecvent utilizate:
circuitelor combinaţionale frecvent– bistabilul;
utilizate;– registrul;• explicare a modului de funcţionare a– numărătorul;
circuitelor secvenţiale frecvent utili– generatoare de impul- zate;suri.
• observare şi înţelegere a legăturii între
reprezentarea informaţiei în calculatorşi utilizarea circuitelor logice.
* Studiu de caz:• reprezentarea valorilor binare prin diverse mărimi fizice.
* Proiecte:• elaborarea circuitelor combinaţionale pentru realizarea funcţiilor logice
propuse;• prelucrarea informaţiei cu ajutorul
circuitelor logice frecvent utilizate;• realizarea programelor de simulare acircuitelor combinaţionale.
6. STRUCTURA CALCULATORULUI ŞI REŢELELE DE CALCULATOARE• Utilizarea resurSchema funcţională a Exerciţii de:selor tehnice şi a calculatorului:• identificare a unităţilor funcţionale ale
resurselor progra- – procesorul;
calculatorului şi a traseelor de date înmate ale calculato- – memoria internă;tre ele;rului.
– dispozitivele de intra- • explicare a principiului de comandă
• Utilizarea dispozire-ieşire;prin program;tivelor externe de – memoria externă.
• descrierea schemei funcţionale a calmemorare pentru Principiul de comandă culatorului;stocarea curentă şi prin program:• descrierea rolului implementării algode lungă durată a – date şi instrucţiuni;
ritmilor eficienţi asupra dezvoltării ininformaţiilor.
– formatul instrucţiuformaticii;• Utilizarea dispozinilor;• clasificare a instrucţiunilor în funcţie
tivelor de intrare- – executarea instrucţide tipul lor;ieşire ale calculato- unilor.
• evidenţiere a resurselor tehnice şi a rerului.
Resursele calculatosurselor programate ale calculatorului;
rului:• explicare a principiilor de funcţionare– echipamentele;a memoriilor externe;– programele.
• explicare a principiilor de funcţionare
Memoriile externe:a dispozitivelor de intrare-ieşire;– pe purtători magnetici; • clasificare a calculatoarelor în funcţie
– pe purtători optici;
de caracteristicile tehnico-economice– pe semiconductori.
şi domeniile de utilizare.
Dispozitivele de intra- * Studii de caz:re-ieşire:• stocarea informaţiei pe purtători mag– vizualizatorul;
netici şi purtători optici;

1011

– tastatura;• stocarea informaţiei pe discuri optice– şoricelul;şi memorii pe semiconductori;– imprimantele.
• calculatoarele universale şi calculatoaClasificarea calculatoa- rele dedicate.
relor.
* Proiecte:• istoria tehnicii de calcul;• evoluţia calculatoarelor;• microprocesoarele;• calculatoarele în jurul nostru;• cum să-ţi procuri un calculator personal;• evoluţia structurii calculatoarelor.
Exerciţii de:• Clasificarea reţele- Tipuri de reţele:• explicare a principiilor de funcţionare
lor de calculatoare. – reţele locale;a reţelelor de calculatoare;• Utilizarea tehnolo- – reţele regionale;• descriere a conceptului de reţea degiilor de cooperare – reţele globale.
Tehnologii de cooperare calculatoare;în reţea.
• clasificare a reţelelor în funcţie de mo• Descrierea princi- în reţea:dul de interconexiune a calculatoapiilor de organizare – de la egal-la-egal;
relor;
şi utilizarea servici- – client-server.
Topologia şi arhitectura • clasificare a reţelelor în funcţie de disilor Internet.
tanţa între calculatoare;reţelelor.
Reţeaua Internet. Ser- • observare şi înţelegere a legăturii între componentele tehnice şi serviciile
vicii Internet:– e-comunicarea (e-mail, oferite de reţea;forum, chat, reţele so- • explicare a principiilor de organizare aserviciilor Internet.
ciale);– accesul la calculatoa- * Studii de caz:• performanţele mediilor de comunicarele distante;ţii: cablu, fibră optică, canal radio;– transferul de fişiere;– localizarea şi regăsirea • structura reţelei de calculatoare dinlaboratorul de Informatică;informaţiei.
• modul de conectare a liceului la Internet şi performanţele conexiunii respective;• modul de conectare a domiciliului
elevului la Internet şi performanţele
conexiunii respective.
* Proiecte:• evoluţia reţelelor de calculatoare;• evoluţia Internetului;• serviciile Internet, disponibile în liceu;• serviciile Internet, disponibile la domiciliu.

12

Clasa a XI-a

Teme/Conţinuturi/
Activităţi de învăţare
Noţiuni-cheieşi evaluare (recomandate)
1. SUBPROGRAME
Exerciţii de:• Prelucrarea datelor Subprograme:cu ajutorul subpro- – probleme şi subpro- • folosire a termenilor problemă, subproblemă, program principal, probleme;gramelor predefinite şi a subprogra- – programul principal şi gram apelat, subprogram, funcţie,procedură;programul apelat;
melor elaborate de– subprograme şi ape- • explicare a modului de execuţie a apecătre utilizator.
luri de subprograme; lurilor de funcţii şi proceduri;• Organizarea co– tipuri de subprograme. • argumentare a necesităţii divizării
municării între
problemelor complexe în subprobleme
Comunicarea între
programul/subprogramul apelant programul/subprogra- mai simple;
mul apelant şi subpro- • definire a subprogramelor prin formule
şi subprogramul
metalingvistice şi diagrame sintactice;gramul apelat:
apelat.
• Proiectarea struc- – modul de transfer al • identificare a subproblemelor, soluţionarea cărora necesită utilizarea subcontrolului în cazul
turală a algoritprogramelor;
apelului de subpromului şi a progra• observare şi înţelegere a legăturilor ingrame; – modul demului.
formaţionale (date) şi de control (ape• Utilizarea recursiei transmitere a argumentelor şi de retur- luri) între programul principal şi subpentru rezolvarea
programele apelate;nare a rezultatelor.
problemelor.
Domenii de vizibilitate: • utilizare a funcţiilor şi procedurilor
predefinite ale limbajului;– structura de bloc a• elaborare a programelor care utilizeaprogramelor;– variabile globale şi va- ză funcţiile predefinite;• elaborare a programelor care utilizeariabile locale.
ză funcţii definite de utilizator;
Efectele colaterale:– cauzele efectelor cola- • elaborare a programelor în care nu
apar efecte colaterale.
terale;* Studii de caz:– modul de evitare aefectelor colaterale; • modul de transmitere a datelor în ca– elaborarea de progra- zul parametrilor-valoare şi parametrilor-variabilă;me în care nu apar
• complexitatea de elaborare a prograefecte colaterale.
melor scrise cu şi fără utilizarea subRecursia:– modul de transmitere a programelor;controlului la execuţia • recursia şi iteraţia.
algoritmilor recursivi; * Proiecte:• subprograme pentru calculul mediilor– modul de alocare amemoriei la execuţia aritmetice şi al mediilor geometricealgoritmilor recursivi; ale unui set de numere;– avantajele şi neajunsu- • subprograme pentru analize elementare ale textelor;rile recursiei;
Subcompetenţe

13

– elaborarea de subpro- • subprograme pentru efectuarea degrame recursive.
calcule aritmetice cu numere lungi;
Sintaxa declaraţiilor şi • subprograme pentru ordonarea cresapelurilor de subprocătoare şi descrescătoare a tablourilor;
grame.
• subprograme pentru ordonarea alfabetică a cuvintelor.
2. STRUCTURI DINAMICE DE DATE
• Identificarea pro- Variabile dinamice. Ti- Exerciţii de:blemelor, a căror pul referinţă:• introducere intuitivă (prin desen) asoluţionare necesi- – variabile statice;
metodelor de alocare dinamică a metă utilizarea struc- – variabile dinamice;moriei;turilor dinamice de – referirea variabilelor • argumentare a necesităţilor de utilizadate.
re a structurilor dinamice de date;dinamice;• Utilizarea structu- – tipul referinţă;• evidenţiere a diferenţelor dintre strucrilor dinamice de – alocarea statică şi aloturile implicite şi structurile explicidate pentru soluţite de date, dintre structurile omogene
carea dinamică a meonarea problemeşi structurile eterogene de date, dintre
moriei;lor întîlnite în acti- – crearea şi distrugerea structurile statice şi structurile dinavitatea cotidiană.
variabilelor dinamice. mice de date;• Implementarea şi Structuri de date:• selecţie a problemelor, soluţionarea
gestionarea struc- – structuri implicite şicărora necesită utilizarea structurilor
turilor dinamice de structuri explicite;de date propuse în studiu;
date frecvent uti- – structuri statice şi• creare, utilizare şi distrugere a variabilizate.
lelor dinamice;structuri dinamice;• Gestionarea me- – structuri omogene şi • elaborare a programelor în care se utimoriei interne a
lizează variabile dinamice;structuri eterogene;
calculatorului.
• explicare a modului de alocare a me– structuri recursive.
Structuri dinamice de moriei operative în cazul utilizării variabilelor statice şi variabilelor dinamice;date:– liste unidirecţionale, • stocare şi de prelucrare a datelor cu
ajutorul listelor, stivelor, cozilor şi arstive, cozi;– crearea structurilor în borilor binari.
* Studii de caz:studiu;– prelucrarea structuri- • căutarea informaţiei în liste, cozi, stiveşi arborii binari;lor în studiu;– extragerea datelor din • parcurgerea listelor, stivelor, cozilor şia arborilor binari;structurile în studiu.
• inserarea şi eliminarea datelor din lisArbori binari:te, stive, cozi şi arborii binari;– crearea arborilor bi• domeniile de utilizare a structurilornari;– parcurgerea arborilor dinamice de date.
* Proiecte:
binari;– modificarea structurii • prelucrarea listelor de candidaţi în cazul admiterii la liceu;
arborilor binari.
* Tipul de date pointer: • prelucrarea listelor de cuvinte distinc– mulţimea de valori ale te ce se întîlnesc într-un text;
tipului pointer;– mulţimea de operaţii • vizualizarea fluxului de intrare-ieşire a
ale tipului pointer;vagoanelor în cazul unui depou feroviar;– gestionarea memori- • prelucrarea listelor de angajaţi ai uneiei interne a calculaîntreprinderi;
torului.
• analiza sintactică a expresiilor aritmetice;• vizualizarea firului de aşteptare în cazul avioanelor ce solicită aterizarea într-un aeroport;• crearea şi prelucrarea arborilor binari
ce intervin în cazul turneelor sportive„prin eliminare”;• evaluarea expresiilor aritmetice, reprezentate prin arbori binari.
3. TEHNICI DE PROGRAMARE• Estimarea comple- Analiza algoritmilor: Exerciţii de:xităţii algoritmilor. – estimarea necesarului • utilizare a terminologiei aferente complexităţii algoritmilor;de memorie;• Utilizarea tehnicilor de programare – complexitatea tempo- • argumentare a necesităţilor de analiză
a complexităţii algoritmilor;rală a algoritmului;la rezolvarea problemelor din dife- – clasificarea algoritmi- • estimare a complexităţii algoritmilor;lor în funcţie de com- • rezolvare a problemelor cu ajutorul
rite domenii.
tehnicilor de programare frecvent utiplexitate.
• Alegerea tehnilizate.
cii de programare Abordări iterative şi* Studii de caz:adecvate proble- recursive
Metoda trierii:• abordări iterative şi recursive de immei.
– tehnica de triere;
plementare a algoritmilor;– complexitatea meto- • aplicarea trierii şi a tehnicii Greedy
dei de triere;
pentru căutarea soluţiilor;– domeniile de aplicare • metoda reluării pentru implementarea
a metodei de triere.
algoritmilor de căutare a soluţiilor;
Metoda Greedy:• metoda desparte şi stăpîneşte pentru– tehnica Greedy;
implementarea algoritmilor de căutare– complexitatea metoa soluţiilor.
dei Greedy;* Proiecte:– domeniile de aplicare • implementarea algoritmilor de sortarea metodei Greedy.
şi estimarea complexităţii acestora;
Metoda reluării:• implementarea algoritmilor de prelu– tehnica de reluare;crare a tablourilor şi estimarea com– complexitatea metoplexităţii acestora;
dei reluării;• studiul comparativ al algoritmilor ite– domeniile de aplicare rativi şi algoritmilor recursivi, destia metodei reluării.
naţi creării şi prelucrării structurilor* Metoda desparte şi
dinamice de date;stăpîneşte:• colorarea suprafeţelor închise;• căutarea drumului în labirint;

1415

– tehnica desparte şi• probleme pe tabla de şah;stăpîneşte;• colorarea hărţilor;– complexitatea metodei • croirea ţesăturilor;desparte şi stăpîneşte; • problema rucsacului;– domeniile de aplicare • problema comis-voiajorului.
a metodei desparte şistăpîneşte.
Teme/Conţinuturi/
Activităţi de învăţare
Noţiuni-cheieşi evaluare (recomandate)
1. Elemente de modelare• Aplicarea criterii- Model şi modelare Exerciţii de:lor de clasificare a Clasificarea mode- • identificare şi clasificare a modelelor;• explicare a sensului termenilor model şi momodelelor.
lelor:
delare;• Elaborarea mo- – materiale;• enumerare a criteriilor de clasificare a modelelor matema- – ideale;delelor;tice.
– matematice.
• Motivarea impor- Modelare matema- • selectare a caracteristicilor obiectului modelat în funcţie de destinaţia modelului;tanţei modelării tică.
• elaborare a modelelor ideale pentru fenomeîn activitatea econe fizice;
nomică şi viaţa
• elaborare a modelelor ideale pentru corpuri
socială.
geometrice bidimensionale şi tridimensionale;• elaborare a modelelor matematice pentru fenomene şi situaţii de natură fizică, biologică,chimică, socială.
Probleme de:• transpunere a modelelor matematice elaborate într-un limbaj de programare de nivel înalt;• cercetare a rezultatelor modelării în funcţie
de valorile datelor iniţiale.
• Identificarea so- Soluţii analitice şi Exerciţii de:luţiilor analitice soluţii de simulare • diferenţiere a soluţiilor analitice şi soluţiilor
şi soluţiilor de side simulare;mulare.
• identificare a problemelor care pot fi soluţi• Selectarea tipului
onate prin metode analitice şi a problemesoluţiei în funcţie
lor care pot fi soluţionate prin metode dede natura problesimulare;mei.
• explicare a metodelor generale de obţinere asoluţiilor analitice şi a soluţiilor de simulare.
Probleme de:• control al evoluţiei unui proces prin modelarea soluţiilor de simulare;• automatizare a controlului prin elaborarea
programelor de modelare într-un limbaj deprogramare de nivel înalt (controlul coordonatelor curente ale unui robot, controlul
nivelului lichidului dintr-un bazin etc.).
• Planificarea şi re- Etapele rezolvării Exerciţii de:alizarea procesu- problemelor la cal- • diferenţiere a etapelor rezolvării problemelui de rezolvare a culator:
lor la calculator;
unei probleme la – formularea proble- • explicare a interacţiunii între: model matecalculator.
mei;
matic şi algoritm, algoritm şi program, re– elaborarea mode- surse program şi resurse calculator;
lului matematic; • planificare a procesului de rezolvare a pro– elaborarea algorit- blemei pe calculator.
mului;
Probleme de:– scrierea progra• elaborare a programelor şi seturilor de teste
mului;
pentru algoritmi elementari (determinarea– testarea prograelementelor cu valoare maximă/minimă
mului;
în tablou, rezolvarea ecuaţiilor de gradul– analiza şi interpre- doi etc.).
tarea rezultatelor. *Studiu de caz:• verificarea corectitudinii formulării unei
probleme (de exemplu, prelucrarea elementelor unui tablou, în care nu este restricţionat numărul de elemente etc.).
2. CALCUL NUMERIC• Identificarea va- Erori în calculele
Exerciţii de:lorilor exacte şi numerice:• identificare a soluţiei exacte şi a soluţiei cala aproximărilor – eroarea absolută;culate;acestora.
– eroarea relativă.
• calculare a erorii absolute şi a erorii relative.
• Determinarea
Erori:
Probleme de:erorii absolute şi – ale datelor de in- • modelare a calculatorului aritmetic stana erorii relative.
trare;
dard (extins) într-un limbaj de programare• Evaluarea erori- – de rotunjire;de nivel înalt (cu un număr dat de cifre zelor de calcul, ge- – de aproximare;cimale semnificative ale rezultatului);nerate de erorile – *de metodă;• estimare a erorii valorilor calculate cu ajudatelor de intrare. – *de problemă.
torul programelor de calculator;• Estimarea erori• evaluare a erorilor de problemă;lor, generate de• evaluare a erorilor de metodă;particularităţile
• evaluare a erorilor de aproximare.
reprezentării nu* Studii de caz:merelor în calcu• influenţa erorilor datelor de intrare asupralator.
optimalităţii soluţiei calculate;• influenţa erorilor datelor de intrare asupracorectitudinii soluţiei calculate;• influenţa erorilor de metodă asupra corectitudinii soluţiei calculate (Metoda Greedy).

16

17

Clasa a XII-a

Subcompetenţe

* Proiect:• elaborarea într-un limbaj de nivel înalt aunui program de adunare (scădere) a numerelor mari (pînă la 100 de cifre) fărăaproximări ale rezultatelor.
• Utilizarea algorit- Rezolvarea pe cal- Exerciţii de:milor elementari culator a ecuaţiilor • separare a soluţiilor prin metoda trierii;
pentru separarea algebrice şi trans- •* separare a soluţiilor cu ajutorul aplicaţiilor
de trasare a graficelor;soluţiilor pe un cendente:• descriere a algoritmului de realizare a me– soluţia ecuaţiei;interval dat.
todei bisecţiei (a coardelor, a lui Newton);• Identificarea con- – separarea soluţi• elaborare a programului care realizează calilor;diţiilor de apliculul iterativ al soluţiilor algebrice şi trans– metoda bisecţiei;care a metodei
bisecţiei (a coar- – metoda coardelor; cendente prin metodele bisecţiei, a coardei,
a lui Newton;delor, a lui New- – metoda lui New• verificare a condiţiilor de aplicare a metoton;ton).
• Elaborarea într-un – formule recurente; delor în studiu pentru ecuaţiile propuse;• determinare a extremităţii fixe în metoda– extremităţi fixe;
limbaj de procoardelor;gramare de nivel – aproximare ini• selectare a aproximării iniţiale în metodaţială.
înalt a progralui Newton.
melor de calcul
Rezolvare de probleme:iterativ al soluţiei
• rezolvarea problemelor, modelul matematicecuaţiei algebriceal cărora este descris prin ecuaţii algebricesau transcendenşi transcendente.
te prin metoda* Studii de caz:bisecţiei (a coar• analiza comparativă a rezultatelor separădelor, a lui Newrii soluţiilor realizate prin metoda trierii şiton).
cu ajutorul aplicaţiilor de trasare a grafice• Alegerea metolor funcţiilor;dei de rezolvare a• analiza comparativă a soluţiilor, calculateecuaţiilor algebriprin metodele bisecţiei şi coardelor;ce şi transcenden• analiza comparativă a soluţiilor, calculate (metoda bisecte prin metodele bisecţiei, a coardelor, a luiţiei, a coardelor,
Newton şi cu ajutorul aplicaţiilor on-line;
a lui Newton)• compararea soluţiei exacte cu cele calculaadecvate pentru ote în funcţie de numărul de iteraţii (metoda
problemă dată.
bisecţiei, a coardelor, a lui Newton).
• Selectarea tehni- Calculul determi- Exerciţii de:• descriere în limbaj natural sau pseudocod
cii de implemen- nanţilor:tare a algoritmu- – algoritmi recursivi; a algoritmului de calcul al determinanţilor
– algoritmi iterativi.
numerici;
lui de calcul al• estimare a numărului de operaţii necesare
determinanţilor.
pentru a calcula determinanţii;• Elaborarea subprogramelor pen• programare a algoritmilor de calcul numeric al determinanţilor.
tru calculul
18

Rezolvare de probleme:• rezolvarea problemelor, modelul matematical cărora se reduce la calculul determinanţilor numerici.
* Experiment:• determinarea dimensiunii maxime a datelorde intrare, pentru care este aplicabilă abordarea recursivă a calculului determinantului.
* Studiu de caz:• analiza comparativă a valorilor determinanţilor, obţinute prin algoritmi recursivi
şi iterativi.
• Selectarea tehni- Regula lui Cramer. Exerciţii de:cii de implemen- * Metoda lui Gauss. • descriere a algoritmilor de rezolvare a sistemelor de ecuaţii liniare pentru metodele
tare a algoritmuîn studiu;
lui de rezolvare• prelucrare a tablourilor bidimensionale;a sistemelor de• programare a algoritmilor de rezolvare aecuaţii liniare.
sistemului de ecuaţii liniare;• Elaborarea într-un• estimare a numărului de operaţii necesarelimbaj de prograpentru a rezolva sistemul de ecuaţii liniare.
mare de nivel înalt
Rezolvare de probleme:a subprogramelor• rezolvarea problemelor, modelul matemapentru rezolvarea
tic al cărora reprezintă sisteme de ecuaţii
sistemelor de eculiniare.
aţii liniare.
• Elaborarea pro- Calculul numeric al Exerciţii de:gramelor (sub- integralei definite • descriere a metodei dreptunghiurilor (şi a variaţiilor ei) pentru calculul integralei definite;
Metoda dreptunprogramelor)• programare a algoritmului pentru calculul
pentru calculul ghiurilor:
numeric al integralelor prin metoda dreptnumeric al inte- – dreptunghiuri deunghiurilor şi a variaţiilor ei;
mijloc;gralelor definite prin metoda – dreptunghiuri de • calcul numeric al ariilor figurilor curbilinii
plane prin metoda dreptunghiurilor şi a vadreptunghiurilor stînga;riaţiilor ei;
în funcţie de un – dreptunghiuri de• * programare a algoritmului pentru calcunumăr de divizări dreapta.
* Metoda trapezelor. lul numeric al integralelor prin metoda trastabilit apriori.
pezelor;• Identificarea pro• * calcul numeric al ariilor figurilor curbiliblemelor, rezolnii plane prin metoda trapezelor.
varea cărora se
Rezolvare de probleme:
reduce la calculul• rezolvarea problemelor, modelul matemaunei integrale detic al cărora se reduce la calculul integralei
finite.
definite.
* Studii de caz:• analiza comparativă a valorii calculate a integralei definite realizate prin metodele

numeric al determinanţilor.

19

dreptunghiurilor şi a valorii calculate analitic sau cu ajutorul aplicaţiilor on-line decalcul al integralei definite;• analiza gradului de apropiere a soluţiei calculate de cea exactă în funcţie de numărul
de divizări ale intervalului de integrare.
3. BAZE DE DATE• Descrierea struc- Noţiuni şi concep- Exerciţii de:turii bazelor de te. Tipuri de baze • explicare a sensului termenilor bază dedate ierarhice, în de date:date, sistem de gestiune a bazelor de date;reţea şi relaţio- – ierarhice;• introducere intuitivă (prin desen) a structuriinale.
– în reţea;bazelor de date ierarhice, în reţea şi relaţionale;• diferenţiere a termenilor date, informaţie,– relaţionale.
fişier, bază de date, sistem de gestiune a bazelor de date.
• Descrierea struc- Sisteme de gestiune Exerciţii de:turii şi a funcţii- a bazelor de date: • reprezentare prin desen a structurii sistemelor de gestiune a bazelor de date;lor sistemelor de – structura;• explicare a destinaţiei fiecărui obiect al bagestiune a bazelor – funcţiile.
Etapele de elaborare zei relaţionale de date;de date.
• Distingerea eta- a unei baze de date. • reprezentare prin desen a traficului de dateîntre obiectele unei baze relaţionale de date;pelor de elabora• diferenţiere a etapelor de elaborare a unei
re a unei baze debaze de date şi explicare a conţinutului fiedate.
cărei etape;• Cunoaşterea ro• explicarea rolului persoanelor antrenate înlului persoanelor
elaborarea şi utilizarea bazelor de date.
antrenate în ela* Studiu de caz:borarea şi utili• etapele de proiectare a unei baze de date.
zarea bazelor de* Proiecte (exemple):date.
• aplicaţii pentru crearea şi gestionarea bazelor de date;• descrierea etapelor de elaborare a unei bazede date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• Proiectarea struc- Tabele:
turii tabelelor ba- – destinaţia şi struc- • creare a tabelelor cu ajutorul sistemului deasistenţă sau prin proiectare independentă;tura tabelelor;zei de date.
– crearea tabelelor; • diferenţiere a tipurilor de date în cîmpurile• Crearea tabe– introducerea date- unui tabel;lelor cu ajuto• definire a proprietăţilor cîmpurilor;lor în tabel;
rul sistemului deasistenţă sau prin – modificarea struc- • alegere a cheii primare;• explicare a metodelor de introducere a daturii unui tabel;proiectare inde– editarea înregistră- telor în tabele;
pendentă.
• introducere a datelor în tabelele create;rilor;• Utilizarea meto• modificare a structurii tabelelor;delor de introdu-

cere a datelor în – sortarea înregistră- • editare a înregistrărilor;
rilor;• formatare a datelor;tabele.
• Crearea şi edita- – căutarea şi înlocui- • introducere intuitivă (prin diagrame de corelare) a noţiunii de tabele corelate;
rea tabelelor pen- rea valorilor;
tru problemele – crearea şi folosirea • explicare a proprietăţilor fiecărui tip de counui filtru;
relaţie;frecvent întîlnite în matematică, – stabilirea corelaţii- • stabilire a corelaţiilor între tabele;lor între tabele.
• sortare a înregistrărilor, căutare şi înlocuire
fizică, biologie,
a valorilor;chimie, geogra• elaborare a filtrelor.
fie etc.
*Studii de caz:
• Stabilirea corela• noţiuni generale despre normalizarea unuiţiilor între tabele.
tabel;• Utilizarea ope• validarea datelor introduse într-un cîmp alraţiilor destinate
tabelului;sortării înregis• utilizarea măştilor (şabloanelor) la introdutrărilor, căutării
cerea datelor;şi înlocuirii valo• asigurarea integrităţii datelor;rilor.
• editarea în cascadă a datelor.
• Elaborarea filtre*Proiecte (exemple):lor pentru selec• crearea tabelelor pentru o bază de datetarea înregistră(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);
rilor.
• introducerea datelor în tabelele unei baze dedate („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• redactarea datelor în tabelele unei baze dedate („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• stabilirea corelaţiilor între tabelele unei bazede date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• Alegerea tipuri- Interogări:lor de interogări – destinaţia şi struc- • introducere intuitivă (prin desen) a noţiunilor
tura interogărilor; interogare şi set dinamic rezultat al interogării;adecvate pentru
prelucrarea da- – crearea unei inte- • creare a interogărilor predefinite cu ajutorul sistemului de asistenţă;rogări;telor.
• Elaborarea inte- – sortarea şi grupa- • creare a interogărilor simple şi complexe;rea înregistrărilor. • elaborare a interogărilor în studiu.
rogărilor cu aju* Studiu de caz:torul sistemului• limbaje de programare (structurare) a intede asistenţă saurogărilor.
prin proiectare* Proiecte (exemple):
independentă.
• formularea cererilor de interogare pentru o• Elaborarea intebază de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magarogărilor pentru
zin” etc.);
selectarea datelor.
• crearea interogărilor pentru o bază de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• sortarea şi gruparea înregistrărilor unei bazede date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).

20

21

• Identificarea com- Expresii:
Exerciţii de:ponentelor unei – construirea expre- • scriere şi de evaluare a expresiilor;• construire a expresiilor cu ajutorul sistemusiilor;
expresii şi aplicalui de asistenţă;rea regulilor de – interogări pentruadăugare, actuali- • creare şi modificare a interogărilor de acţiformare a expreune;siilor.
zare şi eliminare;• Elaborarea intero- – gruparea şi totali- • grupare şi totalizare a datelor în interogările
propuse de profesor sau elaborate de elevi;gărilor de acţiune. zarea datelor în• construirea expresiilor cu ajutorul sistemu• Utilizarea tehnitr-o interogare.
lui de asistenţă;cilor de grupare• evaluarea expresiilor.
şi totalizare a da* Proiecte (exemple):
telor.
• formularea cererilor de interogare pe baza
expresiilor şi testarea lor pentru o bază dedate („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• adăugarea, actualizarea şi eliminarea înregistrărilor unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• gruparea şi totalizarea datelor unei baze dedate („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• Identificarea ele- Formulare:mentelor care al- – destinaţia şi struc- • reprezentare intuitivă (prin desen) a structura formularelor; turii formularelor şi a fluxului de date încătuiesc formutre formulare şi celelalte obiecte ale bazei– crearea şi funcţilarele.
de date;onarea unui for• Elaborarea for• creare a formularelor predefinite cu ajutomularelor cu aju- mular;
rul sistemului de asistenţă *sau prin proiectorul sistemului – modificarea fortare independentă;mularelor;de asistenţă.
• Aplicarea tehnici- – folosirea formula- • stabilire a proprietăţilor formularelor, controalelor şi secţiunilor;
lor de modificare relor;a formularelor. – crearea formulare- • modificare a formularelor;lor pe baza tabele- • particularizare a formularelor;• Utilizarea for• exerciţii de folosire a formularelor;mularelor pentru lor corelate;vizualizarea, mo- – formatarea datelor. • explicare a modului de funcţionare a formularelor pe baza tabelelor corelate;
dificarea şi vali• formatare a datelor din baze de date;darea datelor.
• proiectare a interogărilor pe tabele corelate• Elaborarea forca bază pentru formulare;mularelor în bază• * creare şi folosire a subformularelor.
de tabele corelate.
*Proiect (exemplu):• crearea formularelor unei baze de date pebaza unui tabel („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• folosirea şi modificarea formularelor unei
baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• crearea formularelor pe baza tabelelor corelate ale unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• formatarea datelor dintr-o bază de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:Rapoarte:• Identificarea
componentelor – destinaţia şi struc- • reprezentare intuitivă (prin desen) a structurii rapoartelor şi a fluxului de date între
care alcătuiesc ra- tura rapoartelor;– crearea şi funcţio- raport şi celelalte obiecte ale bazei de date;
portul.
narea unui raport; • elaborare a rapoartelor cu ajutorul sistemu• Elaborarea ra– crearea rapoartelor lui de asistenţă sau prin *proiectare indepenpoartelor şidentă;
subrapoartelor cu pe baza tabelelor• analiză de structură şi de particularizare aajutorul sistemu- corelate;
lui de asistenţă. – gruparea şi totali- raportului;zarea datelor într- • creare şi folosire a rapoartelor şi subrapoar• Utilizarea tehnitelor pe baze de date propuse de profesor
cilor de modifica- un raport.
re a rapoartelor. * Compactarea şi re- sau elaborate de elevi;• Utilizarea tehni- pararea unei baze de • grupare şi totalizare a datelor în rapoarte;• * compactare şi reparare a unei baze de date;cilor de grupare date.
• * creare a parolelor de acces pentru diferitea datelor într-un * Securitatea unei
tipuri de utilizatori ai bazei de date.
baze de date.
raport.
* Administrarea unei * Proiect (exemplu):• crearea rapoartelor pe baza unui tabel albaze de date.
unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”,„Magazin” etc.);• crearea rapoartelor pe baza tabelelor corelate ale unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• gruparea şi totalizarea datelor într-un raport al unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• compactarea şi repararea unei baze de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• crearea parolelor de acces pentru diferite tipuri de utilizatori ai unei bazei de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
4. ELEMENTE DE WEB DESIGN• Identificarea ce- Documente Web: Exerciţii de:rinţelor şi reco- – noţiuni şi concepte; • explicarea sensului termenilor documentmandărilor către – tipurile documen- Web, site;• reprezentare prin desen a structurii unuitelor Web;
documente Web.
• Cunoaşterea eta- – structura unui do- site;• diferenţiere a etapelor de elaborare a unuipelor de elaborare cument Web;a unui document – cerinţe către docu- document Web şi de explicare a conţinutului fiecărei etape.
Web.
mente Web;22

23

– etapele de elabora- * Studiu de caz:re a documentelor • limbaje de programare pentru elaborareaWeb;aplicaţiilor Web.
– resurse soft pentru * Proiecte (exemple):crearea şi genera- • formularea cerinţelor către un site („Şcoalarea documentelor mea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.);Web.
• elaborarea structurii unui site („Şcoalamea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• Identificarea do- Formatul HTML
cumentelor Web Crearea documen- • creare a documentelor HTML cu ajutorul
în format HTML. telor HTML cu aju- aplicaţiilor de oficiu;• Elaborarea docu- torul aplicaţiilor de • *publicare a documentelor Web în Internet.
* Proiecte (exemple):mentelor HTML oficiu.
• crearea unui site („Şcoala mea”, „Satul nacu ajutorul apli- Publicarea docucaţiilor de oficiu. mentelor Web în In- tal”, „Magazin” etc.) cu ajutorul aplicaţiilor
de oficiu.
• Publicarea docu- ternet.
mentelor Web înInternet.
• Elaborarea docu- Structura genera- Exerciţii de:mentelor HTML lă a unui document • creare a unui document HTML simplu(fără legături, care afişează doar texte şi linii
simple.
HTML• Formatarea tex- Formatarea textului: orizontale);• formatare a textului cu ajutorul instrumentului cu ajutorul – titlu;
telor HTML.
instrumentelor – paragrafe;* Proiecte (exemple):– comentarii;HTML.
• crearea documentelor HTML – componen– stiluri fizice;te ale unui site („Şcoala mea”, „Satul natal”,– stiluri logice;„Magazin” etc.).
– linii orizontale.
Exerciţii de:• Crearea şi orga- Liste:• creare a listelor (ordonate, neordonate, denizarea listelor cu – ordonate;definiţii);ajutorul instru- – neordonate;• formatare a listelor (ordonate, neordonate,
mentelor HTML. – de definiţii.
de definiţii);Tipuri de marcare.
Tipuri de numero- • creare a listelor imbricate;• identificare a listelor într-un cod HTML.
tare.
* Proiecte (exemple):
Liste imbricate.
• inserare a listelor în documente HTML –componente ale unui site („Şcoala mea”,„Satul natal”, „Magazin” etc.).
• Crearea şi utiliza- Legături:
Exerciţii de:rea legăturilor in- – externe, interne; • creare a legăturilor către un document externe şi externe. – referinţă;tern (aflat în acelaşi sau în alt catalog);– cale;• creare a legăturilor către un site;– ancoră;• creare a legăturilor către o secvenţă a aceluiaşi sau a altui document;24– comentariu la legătură.

• Inserarea în do- Imagini:
cumente HTML a – dimensiuni;
imaginilor.
– chenar;– legături;– comentarii.

• Crearea şi editarea tabelelorîn documenteHTML.
• Utilizarea tabelelor pentru amplasarea în pagină a elementelorHTML.

Tabele:– titlu;– linie;– coloană;– celulă;– contur.

• creare a posibilităţilor de lansare la execuţie
a unei aplicaţii de expediere a mesajelor;• creare a legăturilor către un fişier format
arbitrar cu scopul creării unei copii pe disca acestui fişier.
* Proiecte (exemple):• creare a legăturilor între documentele
HTML – componente ale unui site („Şcoalamea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• recunoaştere a formatelor de fişiere-imagini;• inserare în documente HTML a imaginilor.
* Proiecte (exemple):• inserarea imaginilor în documentele
HTML – componente ale unui site („Şcoalamea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• creare a tabelelor în documente HTML;• utilizare a tabelelor pentru efecte de design
a documentelor HTML.
* Proiecte (exemple):• crearea tabelelor în documentele HTML
– componente ale unui site („Şcoala mea”,„Satul natal”, „Magazin” etc.);• obţinerea efectelor de design pentru un site(„Şcoala mea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.).

VII. Sugestii metodologice
Componentele de bază ale tehnologiei didactice pentru predarea–învăţarea informaticii sînt:1. Formarea de competenţe specifice disciplinei Informatică.
2. Antrenarea sistematică în scopul dezvoltării competenţelor de bază ale disciplinei.
3. Utilizarea metodelor active de instruire, centrate pe elev.
Curriculumul liceal la disciplina Informatică proiectează şi organizează procesul
instructiv în contextul dezvoltării competenţelor specifice ale disciplinei. O astfel deabordare prevede proiectarea demersului didactic la Informatică în vederea formării
aptitudinilor de integrare a elevilor în societatea informaţională.
Fiind un ansamblu de capacităţi, cunoştinţe şi abilităţi, competenţa poate fi realizată doar prin dezvoltarea integrată a aspectelor sale dominante:• aspectul cognitiv, care vizează utilizarea teoriilor şi a noţiunilor din Informatică;• aspectul funcţional, care reprezintă capacităţile persoanei de a activa într-un anumit domeniu: profesional, educaţional, social, utilizînd mijloacele digitale;• aspectul etic, care vizează valorile personale şi sociale.
25În asimilarea informaţiei comunicate sînt implicate procesele psihice de percepţie,memorare şi operaţii de gîndire. Prin urmare, pentru elaborarea sarcinilor didactice
se va utiliza în special taxonomia lui Bloom, orientată spre atingerea de către persoana
instruită a nivelului intelectual determinat de standarde.
Pentru asimilarea de către elevi a cunoştinţelor se recomandă utilizarea metodelor: SINELG, interviu, lectură ghidată, exerciţii practice la calculator, probleme simple
pentru dezvoltarea gîndirii algoritmice.
Aspectul de expertiză a competenţei are rolul de dezvoltare a capacităţilor intelectuale şi psihomotorii ale elevilor. Pentru dezvoltarea potenţialului intelectual pot fi
folosite taxonomiile: Simpson, Dove etc.
Metodele recomandate la disciplina Informatică sînt: expunerea de material teoretic, lucrul la calculator, individual şi/sau sub conducerea cadrului didactic, rezolvareade probleme, lucrarea practică, lucrarea de laborator.
Aspectul aplicativ al competenţei formează la elevi atitudini şi comportament încontextul condiţiilor sociale bine determinate. Pentru atingerea acestui scop la elaborarea sarcinilor didactice se va folosi taxonomia lui Krathwohl.
Metodele recomandate în acest context sînt studiul de caz, proiectul de cercetare,dezbaterea etc.
VIII. Sugestii pentru evaluare
Axarea procesului de învăţare–predare–evaluare pe competenţe generează ostructură continuă a evaluării, realizată prin evaluare formativă şi testări sumative(finale).
În baza activităţilor de evaluare se obţine motivarea elevilor şi recepţionarea unui
feedback continuu, care permite corectarea operativă a procesului de învăţare; stimularea autoevaluării şi a evaluării reciproce; evidenţierea succeselor; implementarea
evaluării selective sau individuale.
Un element inovator al evaluării este posibilitatea de utilizare a resurselor educaţionale digitale pentru testările asistate de calculator atît local, cît şi on-line.
În acest context, valoarea evaluării formative constă în formarea permanentă,continuă a competenţelor la elevi reflectate în standardele educaţionale.
Sarcinile de evaluare formativă urmează să fie separate pe grade de dificultate,
pentru a permite o individualizare a evaluării şi o motivare suplimentară a elevilor
evaluaţi. Elaborarea itemilor pentru evaluare va fi realizată în contextul taxonomiilor
corespunzătoare.
Metodele folosite pentru evaluarea continuă presupun chestionarea orală sau scrisă, metode interactive: studii de caz, lucrări practice, proiecte, testări interactive asistate de calculator.
Activităţile practice vor fi realizate eficient de către elevi în cazul în care aceştia
vor fi informaţi de către profesor referitor la: tematica lucrărilor, modul de evaluare(bareme/grile/criterii de notare), condiţiile de realizare a activităţii.
Realizarea evaluării continue permite o apreciere obiectivă a cunoştinţelor şi competenţelor elevilor, precum şi a progreselor înregistrate de aceştia.
26

Evaluarea sumativă se va realiza la sfîrşitul fiecărui semestru şi an şcolar. În calitate de elemente componente ale instrumentelor de evaluare se recomandă utilizarea
itemilor de tip problemă pentru rezolvare la calculator, a testelor asistate de calculator
şi a lucrărilor scrise.
Referinţe bibliografice
1. Beşliu V., Coşuleanu I., Gremalschi A., Tkaci G. Starea pregătirii electronice a Republicii
Moldova. În: Tendinţele de Dezvoltare a Societăţii Informaţionale. Conferinţa Internaţională.
Chişinău, ASEM, 2004.
2. Braicov A. HTML. Ghid de iniţieire. Chişinău, Editura Prut Internaţional, 2008.
3. Braicov A. Turbo Pascal. Culegere de probleme. Chişinău, Editura Prut Internaţional, 2007.
4. Cabac V. Elemente de modelare matematică. Chişinău, Editura Lumina, 1998.
5. Cartaleanu T. , Cosovan O., Goras-Postică V. şi alţii. Formare de competenţe prin strategii
didactice interactive. Centrul Educaţional Pro Didactica. Chişinău, 2008.
6. Cerchez E., Şerban M. Informatica. Iaşi, Editura Polirom, 2000.
7. Ciobanu I., Curbet Gh., Gremalschi A., Gremalschi L., Ivanov L. O nouă viziune asupra Curriculumului şi Standardelor la Informatică. În: Modernizarea standardelor şi curriculei educaţionale – deschidere spre o personalitate integrală. Materialele Conf. Şt. Intern.
22–23 oct. 2009. Chişinău, I.Ş.E., 2009.
8. Concepţia guvernării electronice. Hotărîrea Guvernului Republicii Moldova nr. 733 din
28.06.2006 // Monitorul Oficial, nr. 106 din 14.07.2006.
9. Corlat S., Ivanov L. Calcul numeric. Curs de lecţii. Chişinău, CCRE „Presa”, 2004.
10. Giumale C. Introducere în analiza algoritmilor. Iaşi, Editura Polirom, 2004.
11. Gremalschi A. Informatica. Tehnici de programare. Chişţinău, Editura Ştiinţa, 2003.
12. Gremalschi A. Informatică. Manual pentru clasa a 11-a. Chişinău, Editura Ştiinţa, 2008.
13. Gremalschi A., Mocanu Iu., Spinei I. Informatica. Limbajul PASCAL. Chişinău, EdituraŞtiinţa, 2003.
14. Gremalschi A., Gremalschi L. Informatica − o disciplină şcolară ce formează gîndirea
algoritmică şi bazele culturii informaţionale. În: Materialele Conferinţei Internaţionale „Calitateaînvăţămîntului. Teoria şi practica utilizării tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale în
educaţie. 12−13 martie 2008”. Ministerul Educaţiei şi Tineretului, Chişinău, 2008.
15. Gremalschi A., Gremalschi L., Mocanu I. Informatică. Manual pentru clasa a 10-a. Chişinău, Editura Ştiinţa, 2007.
16. Gremalschi A., Mocanu I., Gremalschi L. Informatica. Structura calculatorului. Chişinău,Editura Ştiinţa, 2000.
17. Guţu Vl., Chicu V., Dandara O. şi alţii. Psihopedagogia centrată pe copil. Chişinău, CEP
USM, 2008.
18. Minder M. Didactica funcţională. Chişinău, Editura Cartier, 2003.
19. Strategia Naţională de edificare a societăţii informaţionale – „Moldova electronică”. Hotărîrea Guvernului Republicii Moldova nr. 255 din 09.03.2005 // Monitorul Oficial, nr. 46–50 din
25.03.2005, art. 336.

27

PROFIL UMANISTIC
Preliminarii
Curriculumul la disciplina Informatică este un document normativ şi obligatoriu
pentru realizarea procesului de predare–învăţare a acestei disciplini de studiu în clasele X−XII. Obiectul de studiu al informaticii ca ştiinţă interdisciplinară este prelucrarea
automată a informaţiei cu ajutorul calculatoarelor electronice. Ca disciplină şcolară,Informatica are drept scop principal formarea şi dezvoltarea gîndirii algoritmice a elevului şi se întemeiază pe principiile:• îmbinării proceselor de predare–învăţare a cunoştinţelor teoretice cu activităţile
practice la calculator;• adaptării cunoştinţelor predate la vîrsta elevilor;• interdisciplinarităţii;• adecvării metodelor de predare–învăţare la instruirea asistată de calculator;• echilibrării încărcăturii informaţionale şi continuităţii între clase şi trepte de învăţămînt prin eşalonarea materialului studiat în funcţie de particularităţile de vîrstă
ale elevului şi în concordanţă cu performanţele programelor de instruire, ale programelor de aplicaţii şi programelor de sistem ale calculatorului;• diferenţierii şi individualizării predării–învăţării;• stabilirii unui nivel obligatoriu de pregătire în domeniul informaticii şi formării
capacităţilor de avansare în însuşirea temelor necunoscute şi în aplicarea tehnologiilor informaţionale moderne.
Funcţiile Curriculumului liceal la Informatică, profilul umanistic:• act normativ al procesului de predare–învăţare–evaluare a Informaticii în contextul unei pedagogii axate pe competenţe;• reper pentru proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului educaţional din
perspectiva unei pedagogii axate pe competenţe;• componentă de bază pentru elaborarea strategiei de evaluare la Informatică;• orientare a procesului educaţional spre formare de competenţe la elevi;• componentă fundamentală pentru elaborarea manualelor şcolare, a ghidurilor
metodologice, a manualelor electronice, a testelor de evaluare.
Beneficiari:
Curriculumul este destinat profesorilor de informatică din instituţiile preuniversitare, specialiştilor principali la disciplină, autorilor de manuale şi ghiduri metodologice, elevilor.
Administrarea disciplinei
Statutul
Aria
Nr. de unităţi de
Nr. de ore
Clasa
disciplinei curriculară
conţinuturi pe clase
pe an
Obligatorie „Tehnologii” a X-a, profil umanistic
8
34 orea XI-a, profil umanistic
5
34 orea XII-a, profil umanistic
15
34 ore28

I. Concepţia didactică a disciplinei
Definirea disciplinei Informatică
Informatica participă la formarea şi dezvoltarea generală a personalităţii, accentul
instruirii la informatică fiind pus pe dezvoltarea gîndirii logice şi algoritmice. Integrarea persoanei în mediul informatizat al societăţii moderne este posibilă numai
în cazul deţinerii cunoştinţelor informatice fundamentale şi abilităţilor de utilizare
instrumentală şi de comunicare cu calculatorul şi prin intermediul acestuia – totalitate de competenţe care se conţin în noţiunea de cultură informaţională. Informatica
ca ştiinţă dictează necesitatea pregătirii generale atît a persoanelor care ulterior vor
utiliza calculatorul, reţelele de calculatoare şi sistemele informaţionale în calitate de
instrumente operaţionale, cît şi a persoanelor care în activitatea lor vor gestiona procese de organizare a activităţilor în diverse domenii ale vieţii sociale.
Statutul disciplinei în planul de învăţămînt
Informatica este disciplină obligatorie în aria curriculară „Tehnologii”.
Valoarea formativă a disciplinei:• formarea deprinderilor practice de utilizare a calculatorului pentru prelucrarea
informaţiei;• formarea deprinderilor practice de utilizare a reţelelor de calculatoare şi a serviciilor de reţea;• formarea deprinderilor practice de comunicare folosind reţelele de calculatoare;• studierea informaticii ca ştiinţă, care contribuie la formarea competenţelor digitale de bază: elemente de algoritmizare, modelare, programare, gîndire logică,acumularea, păstrarea şi prelucrarea digitală a informaţiei.
Principiile specifice predării–învăţării disciplinei Informatică
Curriculumul liceal la Informatică propune un model de studiu integrat al acestei
discipline, model care contribuie la formarea la elevi a unei concepţii unitare asupra
informaticii ca ştiinţă şi asupra metodelor de implementare a conceptelor informaticepentru dezvoltarea perpetuă a societăţii contemporane.
În acest context, se conturează următoarele principii specifice ale disciplinei Informatică:1. Principiul abordării integrate a disciplinei – structurarea conţinuturilor într-un model integrat, modular, concentric, care are ca scop crearea şi dezvoltarea competenţelor digitale ale elevului în scopul utilizării sistemelor informatice şi cultivarea
continuă a modului de gîndire algoritmică.
2. Principiul centrării activităţii/demersului didactic pe elev – acceptarea unuimodel de învăţare activă, centrat pe elev, orientat către activităţi individuale sau în grup,
care să permită dezvoltarea independenţei de acţiune, a originalităţii, a creativităţii, a capacităţii de lucru în echipă, combinînd acestea cu individualizarea ritmului de învăţare.
3. Principiul funcţionalităţii/utilităţii sociale a procesului didactic – dezvoltarea
aptitudinilor şi competenţelor necesare pentru integrarea organică a elevilor în societatea
informaţională. Principiul este realizat în baza rezolvării unor situaţii de problemă, depăşirea cărora contribuie la formarea capacităţilor de autoperfecţionare (autoinstruire).
4. Principiul corelaţiei interdisciplinare – abordarea unui demers didactic interdisciplinar cu toate disciplinele şcolare, prin utilizarea principiilor şi metodelor infor29

matice pentru rezolvarea de probleme, elaborarea proiectelor, prelucrare de informaţii
specifice disciplinelor şi utilizarea resurselor educaţionale digitale.
Orientări generale de predare–învăţare a disciplinei Informatică
Procesul general de predare–învăţare a disciplinei Informatică este elaborat în contextul sistemului de competenţe pentru învăţămîntul preuniversitar.
„Competenţa şcolară este un ansamblu/sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi,deprinderi şi atitudini dobîndite de elevi prin învăţare şi mobilizate în contexte specifice de realizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vederearezolvării unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală.”II. Competenţe-cheie/ transversale
1. Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi.
2. Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat.
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
4. Competenţe acţional-strategice.
5. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
6. Competenţe interpersonale, civice, morale.
  7. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
  8. Competenţe digitale în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor(TIC).
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori).
10. Competenţe antreprenoriale.
III. Competenţele transdisciplinare pe trepte de învăţămînt:învăţămîntul liceal
Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţe de a stăpîni metodologia de integrare a cunoştinţelor de bază despre
natură, om şi societate în scopul satisfacerii nevoilor şi acţionării pentru îmbunătăţirea calităţii vieţii personale şi sociale.
Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat
• Competenţe de a comunica argumentat în limba maternă/limba de stat în situaţii
reale ale vieţii.
• Competenţe de a comunica într-un limbaj ştiinţific argumentat.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
• Competenţe de a cominica argumentat într-o limbă străină în situaţii reale ale vieţii.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a organiza activitatea personală în condiţiile tehnologiilor aflateîn permanentă schimbare.
• Competenţe de a dobîndi şi a stăpîni cunoştinţe fundamentale din domeniile
Matematică, Ştiinţe ale naturii şi Tehnologii în coraport cu nevoile sale.
• Competenţe de a propune idei noi în domeniul ştiinţific.
30

Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a-şi proiecta activitatea, de a vedea rezultatul final, de a propunesoluţii de rezolvare a situaţiilor-problemă din diverse domenii.
• Competenţe de a acţiona autonom şi creativ în diferite situaţii de viaţă pentru
protecţia mediului ambiant.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor (TIC)• Competenţe de a utiliza în situaţii reale instrumentele cu acţiune digitală.
• Competenţe de a crea documente în domeniul comunicativ şi informaţional şi autiliza serviciile electronice, inclusiv reţeaua Internet, în situaţii reale.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a colabora în grup/echipă, a preveni situaţiile de conflict şi arespecta opiniile semenilor săi.
• Competenţe de a manifesta o poziţie activă civică, solidaritate şi coeziune socială
pentru o societate nondiscriminatorie.
• Competenţe de a acţiona în diferite situaţii de viaţă în baza normelor şi valorilor
moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de gîndire critică asupra activităţii sale în scopul autodezvoltării
continue şi autorealizării personale.
• Competenţe de a-şi asuma responsabilităţi pentru un mod sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii şi situaţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de a se orienta în valorile culturii naţionale şi ale culturilor altor
etnii în scopul aplicării lor creative şi autorealizării personale.
• Competenţe de toleranţă în receptarea valorilor interculturale.
Competenţe antreprenoriale• Competenţe de a stăpîni cunoştinţe şi abilităţi de antreprenoriat în condiţiile
economiei de piaţă în scopul autorealizării în domeniul antreprenorial.
• Competenţe de a-şi alege conştient viitoarea arie de activitate profesională.
IV. Competenţele specifice la Informatică
1. Formarea unei viziuni ştiinţifice asupra componentei informatice în societatea
contemporană.
2. Cunoaşterea proceselor, principiilor şi metodelor de codificare şi decodificare a
informaţiei în scopul realizării comunicării interumane – sistem informatic.
3. Identificarea structurii generale a sistemelor digitale, a principiilor de funcţionare a sistemelor de transmitere, stocare şi de prelucrare a informaţiei.
4. Elaborarea modelelor informatice a obiectelor, sistemelor şi proceselor frecventîntîlnite în activitatea cotidiană.
5. Aplicarea metodelor de algoritmizare, de formalizare, de analiză, de sinteză şide programare pentru soluţionarea problemelor legate de prelucrarea automatizată a informaţiei.
6. Translarea algoritmilor frecvent utilizaţi într-un limbaj de programare de nivelînalt.
31

7. Colectarea, păstrarea şi prelucrarea informaţiei cu ajutorul aplicaţiilor software
specializate.
8. Crearea şi elaborarea documentelor Web.
9. Efectuarea experimentelor virtuale, rezolvarea problemelor de activitate cotidiană şi elaborarea de modele ale fenomenelor studiate, folosind aplicaţii, laboratoare şi medii digitale educaţionale; interpretarea rezultatelor obţinute.
10. Folosirea competenţelor informatice pentru căutarea şi selectarea informaţiilor
în interes de autoinstruire şi orientare profesională.
11. Respectarea dreptului de autor asupra resurselor digitale, a normelor de etică şi
securitate informaţională. Protejarea de infracţiunile informatice.
V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Clasa
Teme
Nr. de ore Totala X-a 1. Tipuri de date structurate15
2. Informaţia
6
34
3. Bazele aritmetice ale tehnicii de calcul
5
4. Structura calculatorului şi reţelele de calculatoare
8
a XI-a 5. Subprograme
34
34
a XII-a 6. Baze de date20
7. Elemente de Web design
14
34
Note:
1. Repartizarea orelor pe teme este orientativă.
2. Ordinea temelor poate fi schimbată dacă nu este afectată logica ştiinţifică sau
didactică.
3. Conţinuturile marcate cu * sînt opţionale.
VI. Subcompetenţe, unităţi de conţinut, activităţi de învăţare şi
evaluare pe clase
Clasa a X-aTeme/Conţinuturi/
Activităţi de învăţare
Noţiuni-cheieşi evaluare (recomandate)
1. TIPURI DE DATE STRUCTURATE• Argumentarea ne- Tipuri de date struc- Exerciţii de:cesităţii structură- turate (tablou, şir de • utilizare a diagramelor sintactice şi a forrii datelor.
caractere, articol, fimulelor metalingvistice pentru verifica• Utilizarea formu- şier):
rea corectitudinii definirii tipurilor delelor metalingvis- – declaraţii de tipuri
date structurate;tice şi a diagrame- de date structurate; • definire a tipurilor de date structurate;
lor sintactice ale – formule metalingvis- • prelucrare a datelor structurate.
declaraţiilor
tice şi diagrame sinSubcompetenţe

32

de tipuri de datetactice ale declaraţi- Probleme de:în studiu.
ilor de tipuri de date • prelucrare a datelor utilizînd tipurile dedate structurate.
• Prelucrarea datestructurate;
lor structurate.
– mulţimea de valori * Studii de caz:
• Alegerea structurii ale tipurilor de date • modul de referire a componentelor datelor structurate;
de date, adecvastructurate;
te rezolvării unei – restricţiile impuse de • metodele de memorare a datelor structurate în memoriile interne şi externe ale
probleme.
realizările limbajecalculatorului.
lor de programareîn cazul tipurilor de * Proiecte (exemple):• evidenţa consumului zilnic de energie
date structurate;electrică la domiciliu;– operaţiile destinate
prelucrării tipurilor • evidenţa frecvenţei elevilor din clasă;de date structurate; • calculul notelor medii ale elevilor din clasă;– clasificarea fişierelor • calculul cheltuielilor personale zilnice,după tipul operaţii- săptămînale şi lunare;• prelucrarea textelor.
lor permise.
2. INFORMAŢIA
Exerciţii de:• Identificarea con- Informaţia:ceptelor de bază – cantitatea de infor- • determinare a cantităţii de informaţie înmesajele sursei;
pentru reprezenta- maţie;rea şi transmiterea – stocarea informaţiei; • codificare şi decodificare a informaţiei;– transmiterea infor- • determinare a cantităţii de informaţie în
informaţiei.
texte, imagini, secvenţe audio şi video;maţiei;• Utilizarea mijloa• identificare a surselor, canalelor şi purtăcelor informatice – prelucrarea infortorilor de informaţie;în activitatea coti- maţiei.
• determinare a capacităţii de stocare a
Semne şi alfabete.
diană.
• Estimarea canti- Codificarea şi decodi- purtătorilor de informaţii;• discretizare în spaţiu şi în valoare a imatăţii de informaţie ficarea mesajelor.
ginilor statice;transmisă, recepţi- Cuantizarea imagi• discretizare a imaginilor dinamice în timp;onată şi prelucrată nilor.
în activităţile coti- Reprezentarea şi trans- • argumentare a necesităţilor de codificareşi decodificare a informaţiei text, audio
miterea informaţiei.
diene.
şi video.
• Aplicarea principi* Studii de caz:ilor de bază de co• evoluţia purtătorilor statici şi a purtătodificare şi decodirilor dinamici de informaţie;ficare a informaţiei
• domeniile de utilizare a purtătorilor mopentru transmitederni de informaţie.
rea, recepţionarea* Proiecte:şi prelucrarea ei.
• evaluarea cantităţii de informaţie;• arhivarea informaţiei;• particularităţi de codificare a semnelor diacritice pentru limbile central-europene;• codificarea ternară a informaţiei.
33

3. BAZELE ARITMETICE ALE TEHNICII DE CALCUL• Identificarea limi- Sisteme de numeraţie Exerciţii de:telor de reprezen- Sisteme poziţionale şi • identificare a tipului sistemului de nutare a numerelor sisteme nepoziţionale meraţie;în calculator.
de numeraţie.
• argumentare a necesităţii de aplicare în• Aplicarea aritme- Sistemele poziţionale
informatică a aritmeticii de calculator;
ticii de calcultor de numeraţie:• conversie a numerelor dintr-un sistem
pentru soluţiona- – sistemul binar;de numeraţie în altul;
rea problemelor de – sistemul octal;• utilizare a terminologiei aferente aritmeprelucrare a infor- – sistemul hexazeciticii de calculator;maţiei.
mal.
• argumentare a necesităţii utilizării în inConversia numereformatică a unor aritmetici dedicate delor dintr-un sistem în calculator.
altul:* Studii de caz:– din baza 2, 8, 16 în • avantajele şi neajunsurile sistemelor posistemul zecimal şiziţionale şi nepoziţionale de numeraţie;invers;• domeniile de utilizare a sistemelor pozi– din binar în octal,ţionale şi nepoziţionale de numeraţie;hexazecimal şi in- • aritmetica de calculator implementată învers.
echipamentele digitale frecvent utilizate.
* Proiecte:• aritmetica de calculator, implementată în
aparatele de redare a sunetelor;• aritmetica de calculator, implementată în
aparatele de redare a imaginilor;• aritmetica ternară de calculator.
4. STRUCTURA CALCULATORULUI ŞI REŢELELE DE CALCULATOARE• Utilizarea resur- Schema funcţională a Exerciţii de:selor tehnice şi a calculatorului:• identificare a unităţilor funcţionale ale calresurselor progra- – procesorul;
culatorului şi a traseelor de date între ele;mate ale calculato- – memoria internă;• explicare a principiului de comandă prinrului.
– dispozitivele deprogram;• Utilizarea dispozi- intrare-ieşire;• descriere a schemei funcţionale a calcutivelor externe de – memoria externă.
latorului;
memorare pentru Principiul de coman- • explicare a principiului de comandă prinstocarea curentă şi dă prin program:
program;de lungă durată a – date şi instrucţiuni; • descriere a rolului implementării algoritmiinformaţiilor.
– formatul instrucţiu- lor eficienţi asupra dezvoltării informaticii;• Utilizarea dispozi- nilor;• clasificare a instrucţiunilor în funcţie detivelor de intrare- – executarea instrucţi- tipul lor;ieşire ale calculaunilor.
• evidenţiere a resurselor tehnice şi a retorului.
Resursele calculatosurselor programate ale calculatorului;
rului:• explicare a principiilor de funcţionare a– echipamentele;
memoriilor externe;– programele.
• explicare a principiilor de funcţionare adispozitivelor de intrare-ieşire;Memoriile externe:• clasificare a calculatoarelor în funcţie de– pe purtători magcaracteristicile tehnico-economice şi donetici;
meniile de utilizare.
– pe purtători optici; * Studii de caz:– pe semiconductori. • stocarea informaţiei pe purtători magneDispozitivele de intra- tici şi purtători optici;
re-ieşire:• stocarea informaţiei pe discuri optice şi– vizualizatorul;
memorii pe semiconductori;– tastatura;• calculatoarele universale şi calculatoare– şoricelul;
le dedicate.
– imprimantele.
* Proiecte:
Clasificarea calcula- • istoria tehnicii de calcul;
toarelor.
• evoluţia calculatoarelor;• microprocesoarele;• calculatoarele în jurul nostru;• cum să-ţi procuri un calculator personal;• evoluţia structurii calculatoarelor.
• Clasificarea reţele- Tipuri de reţele:Exerciţii de:lor de calculatoare. – reţele locale;• explicare a principiilor de funcţionare a• Utilizarea tehnolo- – reţele regionale;reţelelor de calculatoare;giilor de cooperare – reţele globale.
• descriere a conceptului de reţea de calîn reţea.
Tehnologii de coope- culatoare;• Descrierea princi- rare în reţea:• clasificare a reţelelor în funcţie de mopiilor de organi- – de la egal-la-egal;dul de interconexiune a calculatoarelor;zare şi utilizare a – client-server;• clasificare a reţelelor în funcţie deserviciilor Inter- Topologia şi arhitectu- distanţa între calculatoare;ra reţelelor.
net.
• observare şi înţelegere a legăturii între
Reţeaua Internet.
componentele tehnice şi serviciile oferiServicii Internet:
te de reţea;• explicare a principiilor de organizare a– e-comunicarea(e-mail, forum, chat, serviciilor Internet.
* Studii de caz:reţele sociale);– accesul la calculatoa- • performanţele mediilor de comunicaţii:cablu, fibră optică, canal radio;rele distante;– transferul de fişiere; • structura reţelei de calculatoare din labo– localizarea şi regăsi- ratorul de Informatică;• modul de conectare a liceului la Internet
rea informaţiei.
şi performanţele conexiunii respective;• modul de conectare a domiciliului elevului la Internet şi performanţele conexiunii respective.
* Proiecte:• evoluţia reţelelor de calculatoare;• evoluţia Internetului;• serviciile Internet, disponibile în liceu;• serviciile Internet, disponibile la domiciliu.

3435

Clasa a XI-a

Competenţe
specificeClasa a XII-a

Teme/Conţinuturi/
Activităţi de învăţare
Noţiuni-cheieşi evaluare (recomandate)
SUBPROGRAME
Exerciţii de:• Prelucrarea datelor Subprograme:cu ajutorul subpro- – probleme şi subpro- • folosire a termenilor problemă, subproblemă, program principal, program apegramelor predefini- bleme;lat, subprogram, funcţie, procedură;te şi al subprogra- – programul principal
şi programul apelat; • explicare a modului de execuţie a apemelor elaborate de– subprograme şi ape- lurilor de funcţii şi proceduri;către utilizator.
luri de subprograme; • argumentare a necesităţii divizării pro• Organizarea coblemelor complexe în subprobleme– tipuri de subprogramunicării între
mai simple;
programul/subme.
• definire a subprogramelor prin formule
programul apelant Comunicarea între
programul/subprogra- metalingvistice şi diagrame sintactice;şi subprogramul
mul apelant şi subpro- • identificare a subproblemelor, soluţiapelat.
onarea cărora necesită utilizarea sub• Proiectarea struc- gramul apelat:
programelor;– modul de transfer alturală a algoritcontrolului în cazul • observare şi înţelegere a legăturilor inmului şi a prograformaţionale (date) şi de control (apeapelului de subpromului.
luri) între programul principal şi subgrame;– modul de transmite- programele apelate;
re a argumentelor şi • utilizare a funcţiilor şi procedurilor
de returnare a rezul- predefinite ale limbajului;• elaborare a programelor care utilizează
tatelor.
funcţiile predefinite;
Domenii de vizibili• elaborare a programelor care utilizează
tate:funcţii definite de utilizator.
– structura de bloc a* Studii de caz:programelor;• modul de transmitere a datelor în ca– variabile globale şi
zul parametrilor-valoare şi parametrivariabile locale.
lor-variabilă;Sintaxa declaraţiilor• complexitatea de elaborare a prograde subprograme.
melor scrise cu şi fără utilizarea subSintaxa apelurilor deprogramelor.
subprograme.
* Proiecte:• subprograme pentru calculul mediilor aritmetice şi al mediilor geometrice ale unui set de numere;• subprograme pentru analize elementare ale textelor;• subprograme pentru ordonarea crescătoare şi descrescătoare a tablourilor;• subprograme pentru ordonarea alfabetică a cuvintelor.

Competenţe
specificeTeme/Conţinuturi/
Activităţi de învăţare
Noţiuni-cheieşi evaluare (recomandate)
1. BAZE DE DATE• Descrierea struc- Noţiuni şi concep- Exerciţii de:turii bazelor de te. Tipuri de baze de • explicarea sensului termenilor bază dedate ierarhice, în date:date, sistem de gestiune a bazelor de date;reţea şi relaţio- – ierarhice;• introducere intuitivă (prin desen) a structuriinale.
– în reţea;bazelor de date ierarhice, în reţea şi relaţionale;– relaţionale.
• diferenţiere a termenilor date, informaţie,fişier, bază de date, sistem de gestiune a bazelor de date.
• Descrierea struc- Sisteme de gestiune Exerciţii de:• reprezentare prin desen a structurii sisteturii şi a funcţii- a bazelor de date:melor de gestiune a bazelor de date;lor sistemelor de – structura;• explicare a destinaţiei fiecărui obiect al bagestiune a baze- – funcţiile.
Etapele de elaborare zei relaţionale de date;lor de date.
• Distingerea eta- a unei baze de date • reprezentare prin desen a traficului de dateîntre obiectele unei baze relaţionale de date;pelor de elabora• diferenţiere a etapelor de elaborare a unei
re a unei baze debaze de date şi explicare a conţinutului fiedate.
cărei etape;• Cunoaşterea ro• explicare a rolului persoanelor antrenate înlului persoanelor
elaborarea şi utilizarea bazelor de date.
antrenate în ela* Studiu de caz:borarea şi utili• etapele de proiectare a unei baze de date.
zarea bazelor de* Proiecte (exemple):date.
• aplicaţii pentru crearea şi gestionarea bazelor de date;• descrierea etapelor de elaborare a unei bazede date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:Tabele:• Proiectarea
structurii tabele- – destinaţia şi struc- • creare a tabelelor cu ajutorul sistemului deasistenţă sau prin proiectare independentă;lor bazei de date. tura tabelelor;• Crearea tabelelor – crearea tabelelor; • diferenţiere a tipurilor de date în cîmpuricu ajutorul siste- – introducerea date- le unui tabel;• definire a proprietăţilor cîmpurilor;mului de asistenţă lor în tabel;sau prin proiecta- – modificarea struc- • alegere a cheii primare;• explicare a metodelor de introducere a daturii unui tabel;
re independentă.
• Utilizarea meto- – editarea înregistră- telor în tabele;• introducere a datelor în tabelele create;delor de introdu- rilor;cere a datelor în – sortarea înregistră- • modificare a structurii tabelelor;• editare a înregistrărilor;
rilor;
tabele.
• Crearea şi edita- – căutarea şi înlocui- • formatare a datelor;rea tabelelor pen- rea valorilor;36

37

• introducere intuitivă (prin diagrame de corelare) a noţiunii de tabele corelate;• explicare a proprietăţilor fiecărui tip de corelaţie;• stabilire a corelaţiilor între tabele;• sortare a înregistrărilor, căutare şi înlocuire a valorilor;• elaborare a filtrelor.
*Studii de caz:• noţiuni generale despre normalizarea unuitabel;• validarea datelor introduse într-un cîmp altabelului;• utilizarea măştilor (şabloanelor) la introducerea datelor;• asigurarea integrităţii datelor;• editarea în cascadă a datelor.
* Proiecte (exemple):• crearea tabelelor pentru o bază de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• introducerea datelor în tabelele unei baze dedate („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• redactarea datelor în tabelele unei baze dedate („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• stabilirea corelaţiilor între tabelele unei
baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
• Alegerea tipuri- Interogări:Exerciţii de:lor de interogări – destinaţia şi struc- • introducere intuitivă (prin desen) a noţiadecvate pentru
tura interogărilor; unilor interogare şi set dinamic rezultat alprelucrarea da- – crearea unei inteinterogării;telor.
rogări;• creare a interogărilor predefinite cu ajuto• Elaborarea inte- – sortarea şi gruparea rul sistemului de asistenţă;rogărilor cu ajuînregistrărilor.
• creare a interogărilor simple şi complexe;
torul sistemului• elaborare a interogărilor în studiu.
de asistenţă sau* Studiu de caz:prin proiectare• limbaje de programare (structurare) a inindependentă.
terogărilor.
• Elaborarea inte* Proiecte (exemple):rogărilor pentru• formularea cererilor de interogare pentru
selectarea datelor.
o bază de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• crearea interogărilor pentru o bază de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• sortarea şi gruparea înregistrărilor unei
baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).

• Identificarea
Expresii:
Exerciţii de:componentelor – construirea expre- • scriere şi de evaluare a expresiilor;
siilor;• construire a expresiilor cu ajutorul sisteunei expresii şiaplicarea reguli- – interogări pentru
mului de asistenţă;adăugare, actuali- • creare şi modificare a interogărilor de aclor de formare azare şi eliminare;ţiune;
expresiilor.
• Elaborarea inte- – gruparea şi totali- • grupare şi totalizare a datelor în interogăzarea datelor într-o rile propuse de profesor sau elaborate derogărilor de acinterogare.
elevi;
ţiune.
• construirea expresiilor cu ajutorul sistemu• Utilizarea tehnilui de asistenţă;cilor de grupareşi totalizare a da• evaluarea expresiilor.
telor.
* Proiecte (exemple):• formularea cererilor de interogare pe baza
expresiilor şi testarea lor pentru o bază dedate („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• adăugarea, actualizarea şi eliminarea înregistrărilor unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• gruparea şi totalizarea datelor unei baze dedate („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• Identificarea ele- Formulare:mentelor care al- – destinaţia şi struc- • reprezentare intuitivă (prin desen) a structutura formularelor; rii formularelor şi a fluxului de date între forcătuiesc formumulare şi celelalte obiecte ale bazei de date;– crearea şi funcţilarele.
• creare a formularelor predefinite cu ajutoonarea unui for• Elaborarea forrul sistemului de asistenţă *sau prin promularelor cu aju- mular;
torul sistemului – modificarea formu- iectare independentă;• stabilire a proprietăţilor formularelor, conlarelor;de asistenţă.
troalelor şi secţiunilor;• Aplicarea tehni- – folosirea formula• modificare a formularelor;
relor;
cilor de modificare a formula- – crearea formulare- • particularizare a formularelor;lor pe baza tabele- • exerciţii de folosire a formularelor;
relor.
• explicare a modului de funcţionare a forlor corelate;• Utilizarea formularelor pentru – formatarea datelor. mularelor pe baza tabelelor corelate;• formatare a datelor din baze de date;vizualizarea, mo• proiectare a interogărilor pe tabele corelate
dificarea şi valica bază pentru formulare;
darea datelor.
• * creare şi folosire a subformularelor.
• Elaborarea for* Proiecte (exemple):mularelor în bază• crearea formularelor unei baze de datede tabele corepe baza unui tabel („Şcoala”, „Biblioteca”,
late.
„Magazin” etc.);• folosirea şi modificarea formularelor unei
baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);38

39

tru problemele – crearea şi folosirea
unui filtru;
frecvent întîlnite în matematică, – stabilirea corelaţiilor între tabele.
fizică, biologie,
chimie, geografie etc.
• Stabilirea corelaţiilor între tabele.
• Utilizarea operaţiilor destinatesortării înregistrărilor, căutăriişi înlocuirii valorilor.
• Elaborarea filtrelor pentru selectarea înregistrărilor.

• crearea formularelor pe baza tabelelor corelate ale unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• formatarea datelor dintr-o bază de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
• Identificarea
Rapoarte:
Exerciţii de:componentelor – destinaţia şi struc- • reprezentare intuitivă (prin desen) a struccare alcătuiesc
tura rapoartelor;turii rapoartelor şi a fluxului de date între
raportul.
– crearea şi funcţioraport şi celelalte obiecte ale bazei de date;• Elaborarea ranarea unui raport; • elaborare a rapoartelor cu ajutorul sistepoartelor şi– crearea rapoartelor mului de asistenţă sau prin *proiectare insubrapoartelor cu pe baza tabelelordependentă;ajutorul sistemu- corelate;• analiză de structură şi de particularizare alui de asistenţă. – gruparea şi totaliraportului;• Utilizarea tehnizarea datelor într- • creare şi folosire a rapoartelor şi subracilor de modiun raport.
poartelor pe baze de date propuse de proficare a rapoar- * Compactarea şi re- fesor sau elaborate de elevi;
telor.
pararea unei baze de • grupare şi totalizare a datelor în rapoarte;• Utilizarea tehni- date.
• * compactare şi reparare a unei baze decilor de grupare * Securitatea uneidate;
a datelor într-un baze de date.
• * creare a parolelor de acces pentru diferite
raport.
* Administrarea unei tipuri de utilizatori ai bazei de date.
baze de date.
* Proiecte (exemple):• crearea rapoartelor pe baza unui tabel alunei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”,„Magazin” etc.);• crearea rapoartelor pe baza tabelelor corelate ale unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• gruparea şi totalizarea datelor într-un raport al unei baze de date („Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• compactarea şi repararea unei baze de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.);• crearea parolelor de acces pentru diferite tipuri de utilizatori ai unei bazei de date(„Şcoala”, „Biblioteca”, „Magazin” etc.).
2. ELEMENTE DE WEB DESIGN• Identificarea ce- Documente Web:
Exerciţii de:rinţelor şi reco- – noţiuni şi concepte; • explicarea sensului termenilor documentmandărilor către – tipurile documen- Web, site;
documente Web. telor Web;• reprezentare prin desen a structurii unui
• Cunoaşterea eta- – structura unui do- site;
pelor de elabora- cument Web;• diferenţiere a etapelor de elaborare a unuire a unui docu- – cerinţe către docu- document Web şi de explicare a conţinutument Web.
mente Web;lui fiecărei etape.

– etapele de elabora- * Studiu de caz:re a documentelor • limbaje de programare pentru elaborareaWeb;aplicaţiilor Web.
– resurse soft pentru * Proiecte (exemple):crearea şi genera- • formularea cerinţelor către un site („Şcoalarea documentelormea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.);Web.
• elaborarea structurii unui site („Şcoalamea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• Identificarea do- Formatul HTML
cumentelor Web Crearea documen- • creare a documentelor HTML cu ajutorul
aplicaţiilor de oficiu;
în format HTML. telor HTML cu aju• Elaborarea docu- torul aplicaţiilor de • *publicare a documentelor Web în Internet.
mentelor HTML oficiu.
cu ajutorul aplica- Publicarea documen- * Proiecte (exemple):
telor Web în Internet. • crearea unui site („Şcoala mea”, „Satul naţiilor de oficiu.
• Publicarea docutal”, „Magazin” etc.) cu ajutorul aplicaţiilor
de oficiu.
mentelor Web înInternet.
Exerciţii de:• Elaborarea docu- Structura generamentelor HTML lă a unui document • creare a unui document HTML simplu(fără legături, care afişează doar texte şi liHTML
simple.
• Formatarea tex- Formatarea textului: nii orizontale);• formatare a textului cu ajutorul instrumentului cu ajutorul – titlu;
telor HTML.
instrumentelor – paragrafe;* Proiecte (exemple):– comentarii;
HTML.
– stiluri fizice;• crearea documentelor HTML – componente ale unui site („Şcoala mea”, „Satul– stiluri logice;natal”, „Magazin” etc.).
– linii orizontale.
• Crearea şi orga- Liste:
Exerciţii de:nizarea listelor cu – ordonate;• creare a listelor (ordonate, neordonate, deajutorul instru- – neordonate;definiţii);mentelor HTML. – de definiţii.
• formatare a listelor (ordonate, neordonate,
Tipuri de marcare.
de definiţii);Tipuri de numero- • creare a listelor imbricate;tare.
• identificare a listelor într-un cod HTML.
Liste imbricate.
* Proiecte (exemple):• inserare a listelor în documente HTML –componente ale unui site („Şcoala mea”,„Satul natal”, „Magazin” etc.).
• Crearea şi utiliza- Legături:
Exerciţii de:rea legăturilor in- – externe, interne;• creare a legăturilor către un document externe şi externe. – referinţă;tern (aflat în acelaşi sau în alt catalog);– cale;• creare a legăturilor către un site;– ancoră;• creare a legăturilor către o secvenţă a ace– comentariu la leluiaşi sau a altui document;gătură.

40

41

• Inserarea în do- Imagini:
cumente HTML – dimensiuni;a imaginilor.
– chenar;– legături;– comentarii.
• Crearea şi editarea tabelelorîn documenteHTML.
• Utilizarea tabelelor pentru amplasarea în pagină a elementelorHTML.

Tabele:– titlu;– linie;– coloană;– celulă;– chenar.

• creare a posibilităţilor de lansare la execuţie a unei aplicaţii de expediere a mesajelor;• creare a legăturilor către un fişier format
arbitrar cu scopul creării unei copii pe disca acestui fişier.
* Proiecte (exemple):• creare a legăturilor între documentele
HTML – componente ale unui site („Şcoala mea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• recunoaştere a formatelor de fişiere-imagini;• inserare în documente HTML a imaginilor.
* Proiecte (exemple):• inserarea imaginilor în documentele
HTML – componente ale unui site („Şcoala mea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.).
Exerciţii de:• creare a tabelelor în documente HTML;• utilizare a tabelelor pentru efecte de design
a documentelor HTML.
* Proiecte (exemple):• crearea tabelelor în documentele HTML
– componente ale unui site („Şcoala mea”,„Satul natal”, „Magazin” etc.);• obţinerea efectelor de design pentru un site(„Şcoala mea”, „Satul natal”, „Magazin” etc.).

În asimilarea informaţiei comunicate sînt implicate procesele psihice de percepţie,memorare şi operaţii de gîndire. Prin urmare, pentru elaborarea sarcinilor didactice
se va utiliza în special taxonomia lui Bloom, orientată spre atingerea de către persoana
instruită a nivelului intelectual, determinat de standarde.
Pentru asimilarea de către elevi a cunoştinţelor se recomandă utilizarea metodelor: SINELG, interviu, lectură ghidată, exerciţii practice la calculator, probleme simple
pentru dezvoltarea gîndirii algoritmice.
Aspectul de expertiză a competenţei are rolul de dezvoltare a capacităţilor intelectuale şi psihomotorii ale elevilor. Pentru dezvoltarea potenţialului intelectual pot fi
folosite taxonomiile: Simpson, Dove etc.
Metodele recomandate la disciplina Informatică sînt: expunerea de material teoretic, lucrul la calculator, individual şi/sau sub conducerea cadrului didactic, rezolvareade probleme, lucrarea practică, lucrarea de laborator.
Aspectul aplicativ al competenţei formează la elevi atitudini şi comportament încontextul condiţiilor sociale bine determinate. Pentru atingerea acestui scop la elaborarea sarcinilor didactice se va folosi taxonomia lui Krathwohl.
Metodele recomandate în acest context sînt: studiul de caz, proiectul de cercetare,dezbaterea etc.
VIII. Sugestii pentru evaluareComponentele de bază ale tehnologiei didactice pentru predarea–învăţarea informaticii sînt:1. Formarea de competenţe specifice disciplinei Informatică.
2. Antrenarea sistematică în scopul dezvoltării competenţelor de bază ale disciplinei.
3. Utilizarea metodelor active de instruire, centrate pe elev.
Curriculumul liceal la disciplina Informatică proiectează şi organizează procesul
instructiv în contextul dezvoltării competenţelor specifice ale disciplinei. O astfel deabordare prevede proiectarea demersului didactic la Informatică în vederea formării
aptitudinilor de integrare a elevilor în societatea informaţională.
Fiind un ansamblu de capacităţi, cunoştinţe şi abilităţi, competenţa poate fi realizată doar prin dezvoltarea integrată a aspectelor sale dominante:• aspectul cognitiv, care vizează utilizarea teoriilor şi a noţiunilor din Informatică;• aspectul funcţional, care reprezintă capacităţile persoanei de a activa într-un anumit domeniu: profesional, educaţional, social, utilizînd mijloacele digitale;• aspectul etic, care vizează valorile personale şi sociale.

Axarea procesului de învăţare–predare–evaluare pe competenţe generează o structură continuă a evaluării, realizată prin evaluare formativă şi testări sumative (finale).
În baza activităţilor de evaluare se obţine motivarea elevilor şi recepţionarea unui
feedback continuu, care permite corectarea operativă a procesului de învăţare; stimularea autoevaluării şi evaluării reciproce; evidenţierea succeselor; implementarea evaluării selective sau individuale.
Un element inovator al evaluării este posibilitatea de utilizare a resurselor educaţionale digitale pentru testările asistate de calculator atît local, cît şi on-line.
În acest context, valoarea evaluării formative constă în formarea permanentă,continuă a competenţelor la elevi reflectate în standardele educaţionale.
Sarcinile de evaluare formativă urmează să fie separate pe grade de dificultate,
pentru a permite o individualizare a evaluării şi o motivare suplimentară a elevilor
evaluaţi. Elaborarea itemilor pentru evaluare va fi realizată în contextul taxonomiilor
corespunzătoare.
Metodele folosite pentru evaluarea continuă presupun chestionarea orală sau scrisă, metode interactive: studii de caz, lucrări practice, proiecte, testări interactive asistate de calculator.
Activităţile practice vor fi realizate eficient de către elevi în cazul în care aceştia
vor fi informaţi de către profesor referitor la: tematica lucrărilor, modul de evaluare(bareme/grile/criterii de notare), condiţiile de realizare a activităţii.
Realizarea evaluării continue permite o apreciere obiectivă a cunoştinţelor şi competenţelor elevilor, precum şi a progréselor înregistrate de aceştia.
Evaluarea sumativă se va realiza la sfîrşitul fiecărui semestru şi an şcolar. În calitate de elemente-componente ale instrumentelor de evaluare se recomandă utilizarea

42

43VII. Sugestii metodologiceitemilor de tip problemă pentru rezolvare la calculator, a testelor asistate de calculator
şi a lucrărilor scrise.
Referinţe bibliografice
1. Beşliu V., Coşuleanu I., Gremalschi A., Tkaci G. Starea pregătirii electronice a Republicii
Moldova. În: Tendinţele de Dezvoltare a Societăţii Informaţionale. Conferinţa Internaţională.
Chişinău, ASEM, 2004.
2. Braicov A. HTML. Ghid de iniţieire. Chişinău, Editura Prut Internaţional, 2008.
3. Braicov A. Turbo Pascal. Culegere de probleme. Chişinău, Editura Prut Internaţional, 2007.
4. Cabac V. Elemente de modelare matematică. Chişinău, Editura Lumina, 1998.
5. Cartaleanu T., Cosovan O., Goras-Postică V. şi alţii. Formare de competenţe prin strategii
didactice interactive. Centrul Educaţional Pro Didactica. Chişinău, 2008.
6. Cerchez E., Şerban M. Informatica. Iaşi, Editura Polirom, 2000.
7. Ciobanu I., Curbet Gh., Gremalschi A., Gremalschi L., Ivanov L. O nouă viziune asupra
Curriculumului şi Standardelor la Informatică // „Modernizarea standardelor şi curriculei educaţionale – deschidere spre o personalitate integrală”: Materialele Conf. Ştiinţifice Int. Chişinău,22–23 oct. 2009, I.Ş.E., 2009.
8. Concepţia guvernării electronice. Hotărîrea Guvernului Republicii Moldova nr. 733 din
28.06.2006 // Monitorul Oficial, nr. 106 din 14.07.2006.
9. Corlat S., Ivanov L. Calcul numeric. Curs de lecţii. Chişinău, CCRE Presa, 2004.
10. Giumale C. Introducere în analiza algoritmilor. Iaşi, Editura Polirom, 2004.
11. Gremalschi A. Informatica. Tehnici de programare. Chişinău, Editura Ştiinţa, 2003.
12. Gremalschi A. Informatică. Manual pentru clasa a 11-a. Chişinău, Editura Ştiinţa, 2008.
13. Gremalschi A. Mocanu Iu., Spinei I. Informatica. Limbajul PASCAL. Chişinău, EdituraŞtiinţa, 2003.
14. Gremalschi A., Gremalschi L. Informatica − o disciplină şcolară ce formează gîndirea
algoritmică şi bazele culturii informaţionale. În: Materialele Conferinţei Internaţionale „Calitateaînvăţămîntului. Teoria şi practica utilizării tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale în
educaţie, 12−13 martie 2008”. Ministerul Educaţiei şi Tineretului, Chişinău, 2008.
15. Gremalschi A., Gremalschi L., Mocanu I. Informatică. Manual pentru clasa a 10-a. Chişinău, Editura Ştiinţa, 2007.
16. Gremalschi A., Mocanu I., Gremalschi L. Informatica. Structura calculatorului. Chişinău,Editura Ştiinţa, 2000.
17. Guţu V., Chicu V., Dandara O. şi alţii. Psihopedagogia centrată pe copil. Chişinău, CEP
USM, 2008.
18. Minder M. Didactica funcţională. Chişinău, Editura Cartier, 2003.
19. Strategia Naţională de edificare a societăţii informaţionale – „Moldova electronică”. Hotărîrea Guvernului Republicii Moldova nr. 255 din 09.03.2005 // Monitorul Oficial, nr. 46–50 din
25.03.2005, art. 336.

44