Preliminarii

CZU 37.015(073.3)
E 19
Aprobat: la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces-verbal nr. 10 din 21 aprilie 2010; prin Ordinul Ministerului Educaţiei nr. 244 din 27 aprilie 2010.
Elaborat în cadrul Proiectului „Modernizarea şi implementarea curriculumului din învăţămîntul secundar general şi dezvoltarea standardelor educaţionale din perspectiva şcolii prietenoase copilului”, finanţat de Reprezentanţa UNICEF în Republica Moldova.
Editat în cadrul Proiectului „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”, finanţat de
Banca Mondială.
Echipele de lucru:
Curriculumul modernizat (2010): Parlicov Eugenia, consultant principal, ME; Pogolşa Lilia, doctor conferenţiar, I.Ş.E.; Solovei Rodica, doctor în istorie, I.Ş.E.; Cerbuşca Pavel, doctor în pedagogie, cadru didactic, Liceul Teoretic „Gaudeamus”; Afteni Ludmila, master în psihologie, cadru didactic, Liceul Teoretic „A. Mateevici”, Căuşeni; Mija Violeta, cercetător ştiinţific superior, I.Ş.E.
Ediţia I (2009): Pogolşa Lilia, doctor conferenţiar, I.Ş.E.; Bucun Nicolae, doctor habilitat în
psihologie, profesor universitar, I.Ş.E.; Bolboceanu Aglaida, doctor habilitat în psihologie,
profesor universitar, I.Ş.E.; Cara Angela, doctor în pedagogie, I.Ş.E.; Solovei Rodica, doctor
în istorie, I.Ş.E.; Mija Violeta, cercetător ştiinţific superior, I.Ş.E.; Parlicov Eugenia, consultant
principal, ME; Munteanu Anatol, jurist, director Centrul pentru Drepturile Omului; Vacarciuc Olga, jurist, director Centrul pentru Drepturile Omului; Baxan Ina, doctorandă, I.Ş.E.
Redactor: Mihai Papuc
Corectori: Mariana Belenciuc, Maria Cornesco
Redactor tehnic: Nina Duduciuc
Machetare computerizată: Anatol Andriţchi
Copertă: Vitalie IchimÎntreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa,str. Academiei, nr. 3; MD-2028, Chişinău, Republica Moldova;
tel.: (+373 22) 73-96-16; fax: (+373 22) 73-96-27;
e-mail: prini@stiinta.asm.md
Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii
Educaţie civică: Curriculum pentru cl. a 10-a–a 12-a / Min. Educaţiei al Rep. Moldova.
– Ch.: Î.E.P. Ştiinţa, 2010 (Tipografia „Elena V.I.” SRL). – 16 p. – (Curriculum naţional)
Bibliogr.: p. 15–16 (35 tit.)
ISBN 978-9975-67-664-9
37.015(073.3)
Imprimare la Tipografia „Elena V.I.” SRL, str. Academiei, 3;
MD-2028, Chişinău, Republica Moldova

ISBN 978-9975-67-664-9© Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. 2010© Întreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa. 2010

La treapta liceală toate disciplinele îşi asumă o parte din responsabilitatea pentrudobîndirea anumitor abilităţi şi formarea unor competenţe integratoare privind dezvoltarea elevilor în plan personal, social şi profesional.
Curriculumul pentru treapta liceală constituie suportul didactic de bază adresat
profesorului pentru realizarea proiectării de lungă durată, organizarea şi desfăşurarea
eficientă a procesului educaţional la Educaţia civică.
Curriculumul de faţă este destinat elevilor şi profesorilor de Educaţie civică dininstituţiile preuniversitare, precum şi celor universitari, antrenaţi în formarea iniţială
a pedagogilor, specialiştilor direcţiilor învăţămînt, tineret şi sport care patronează disciplina respectivă, autorilor de manuale şi de ghiduri metodologice, tuturor factorilor
de decizie din domeniul educaţiei.
Actualul Curriculum a fost elaborat din perspectiva trecerii de la modelul de proiectare curriculară centrat pe obiective la modelul centrat pe competenţe.
Competenţa şcolară este un ansamblu/sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi, deprinderi şi atitudini dobîndite de elevi prin învăţare şi mobilizate în contexte specificede realizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vederea rezolvării unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală.
Modernizarea Curriculumului la Educaţia civică s-a efectuat din perspectiva centrării pe elev, orientării la formarea de competenţe integratoare, realizării interdisciplinarităţii, dezvoltării competenţelor formate la treapta gimnazială de învăţămînt.
La elaborarea Curriculumului actual de Educaţie civică pentru treapta liceală s-au
luat în considerare observaţiile şi sugestiile cadrelor didactice, ale managerilor şcolari
şi ale membrilor societăţii civile, precum şi experienţa educaţională din ultimii ani depeste hotare (România, Franţa, Germania, Rusia etc.). În cele din urmă se realizează
o grila comuna de drepturi şi responsabilităţi, care ar putea constitui baza cetăţeniei
active.
Astfel, educaţia civică urmăreşte încurajarea pregătirii tinerilor pentru rolurile şi
responsabilităţile de cetăţeni ai ţării şi ai lumii, pregătirea acestora pentru a se implica
activ şi responsabil în viaţa comunităţii.
I. Concepţia didactică a disciplinei
Disciplina Educaţie civică se profilează în actualul context educaţional, ca un demers complex, ale cărui dimensiuni – educaţie pentru identitate, educaţie pentru valorile naţionale şi general-umane, educaţie pentru democraţie şi civism, educaţie pentrucreştere personală şi carieră, educaţie pentru promovarea sănătăţii fizice şi psihice – seînscriu într-o nouă paradigmă, care îşi propune extinderea cadrului problematic alşcolii şi al familiei către mediul sociocultural.
Scopul major al educaţiei civice este formarea cetăţeanului activ şi responsabil,pregătirea elevului pentru a trăi şi a activa conştient într-o societate democratică, a-şi
asuma responsabilităţi pentru propriul destin şi destinul comunităţii.
Actualitatea disciplinei este determinată şi de Recomandarea Parlamentului
European şi a Consiliului Uniunii Europene privind competenţele-cheie din pers3

pectiva învăţării pe parcursul întregii vieţi (2006/962/EC) care conturează, pentru
absolvenţii învăţămîntului obligatoriu, un „profil de formare european”, antrenînd
toate persoanele, indiferent de vîrstă, rol social şi alte diferenţe. În acest sens disciplina Educaţie civică urmăreşte dezvoltarea unor aspiraţii individuale, indiferent
de origine etnică, cultură, convingeri, precum şi formarea identităţii, manifestată în
identitate personală şi identitate civică, în vederea participării lor active la construirea unei societăţi democratice la nivelul comunităţii locale, naţionale, regionale şi
globale.
Educaţia civică la treapta liceală vizează însuşirea de către elevi a cunoştinţelor
despre drepturile şi îndatoririle fundamentale ale omului şi formarea trebuinţei de ale realiza în viaţa cotidiană; educarea respectului faţă de legile şi simbolurile statului,dezvoltarea conştiinţei naţionale şi a spiritului civic; formarea unei atitudini responsabile faţă de propria sănătate ca valoare personală şi socială; stimularea activităţii sociale, economice, politice.
Activităţile realizate în cadrul orelor de Educaţia civică vor fi completate cu activităţi educative în şcoală, activităţi extraşcolare, activităţi în parteneriat cu familia şi
comunitatea.
Principiile Educaţiei civice:
Curriculumul la Educaţia civică este fondat pe principiile:• compatibilizării curriculumului naţional cu experienţele şi practicile statelor europene;• integrării teoriei cu practica;• coerenţei intra- şi interdisciplinare, intra- şi intercurriculare;• centrării pe elev;• echilibrului între nevoile individuale şi binele public;• accesibilităţii;• învăţării prin acţiune.
II. Competenţe-cheie/transversale
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.

Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi;Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat;
Competenţe de comunicare într-o limbă străină;Competenţe acţional-strategice;Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare;
Competenţe interpersonale, civice, morale;
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie;
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC);
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori);
10. Competenţe antreprenoriale.

4III. Competenţele-cheie/ transversale şi transdisciplinare pentru
treapta liceală de învăţămînt
Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţe de a stăpîni metodologia de integrare a cunoştinţelor de bază despre
natură, om şi societate în scopul satisfacerii nevoilor şi acţionării pentru îmbunătăţirea calităţii vieţii personale şi sociale.
Competenţe de comunicare în limba română/limba maternă
• Competenţe de a comunica argumentat în limba română/limba maternă în situaţii reale ale vieţii.
• Competenţe de a comunica într-un limbaj ştiinţific argumentat.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
• Competenţe de a comunica argumentat într-o limbă străină în situaţii reale alevieţii.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a organiza activitatea personală în condiţiile tehnologiilor aflateîn permanentă schimbare.
• Competenţe de a dobîndi şi a stăpîni cunoştinţe fundamentale din domeniile
Matematică, Ştiinţe ale naturii şi Tehnologii în coraport cu nevoile sale.
• Competenţe de a propune idei noi în domeniul ştiinţific.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a-şi proiecta activitatea, de a vedea rezultatul final, de a propunesoluţii de rezolvare a situaţiilor-problemă din diverse domenii.
• Competenţe de a acţiona autonom şi creativ în diferite situaţii de viaţă pentru
protecţia mediului ambiant.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC)• Competenţe de a utiliza în situaţii reale instrumentele cu acţiune digitală.
• Competenţe de a crea documente în domeniul comunicativ şi informaţional şi autiliza serviciile electronice, inclusiv reţeaua Internet, în situaţii reale.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a colabora în grup/echipă, a preveni situaţiile de conflict şi arespecta opiniile semenilor săi.
• Competenţe de a manifesta o poziţie activă civică, solidaritate şi coeziune socială
pentru o societate nondiscriminatorie.
• Competenţe de a acţiona în diferite situaţii de viaţă în baza normelor şi valorilor
moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de gîndire critică asupra activităţii sale în scopul autodezvoltării
continue şi autorealizării personale.
• Competenţe de a-şi asuma responsabilităţi pentru un mod sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii şi situaţii noi.
5IV. Competenţe specifice ale disciplinei Educaţie civică
1. Aplicarea achiziţiilor intelectuale specifice domeniului civic pentru investigarea/aprecierea unor fapte, evenimente, procese din viaţa cotidiană;2. Valorificarea oportunităţilor de creştere personală, dezvoltare pentru carieră şide încadrare în cîmpul muncii;
3. Soluţionarea de probleme individuale, de grup, comunitare;
4. Valorizarea în cotidian a respectului faţă de valorile naţionale şi europene, faţăde lege.

V.	Repartizarea unităţilor de conţinut pe clase şi pe unităţi de timp
Administrarea disciplinei

Statutul disciplinei
Aria curriculară
Clasa

Disciplină obligatorieŞtiinţe socio-umanisticea X-aa XI-aa XII-a

Clasa
a X-a

a XI-aa XII-a6
Nr. de unităţi
de conţinut pe clase
14
16
16

Unităţi de conţinut
Omul – fiinţă socială
Legea – instrument de protecţie a persoaneiViaţa şi sănătatea – valori personale şi socialeCreşterea personală şi orientarea pentru carieră
Omul – fiinţă socială
Legea – instrument de protecţie a persoaneiViaţa şi sănătatea – valori personale şi socialeCreşterea personală şi orientarea pentru carieră
Omul – fiinţă socială
Legea – instrument de protecţie a persoaneiViaţa şi sănătatea – valori personale şi socialeCreşterea personală şi orientarea pentru carieră
Nr. de ore
pe an
34
34
34

Nr. de ore
4
4
3
3
4
5
3
4
4
5
3
4

Subcompetenţe
Sugestii de conţinuturi
Activităţi de învăţare şi evaluare• Aprecierea demnităţii I. Omul – fiinţă socială
• Aplicarea instrumentelor de estimare a persoşi conştiinţei naţionale 1. Demnitatea umană.
nalităţii;ca factor pentru auto- Identitatea şi demnitatea umană. Demnitatea naţiona- • modelarea comportamentelor adecvate diversedezvoltare şi autorea- lă. Conştiinţa naţională.
lor roluri civice;
lizare;2. Relaţii interpersonale. Pasiuni şi sentimente.
• exerciţii de evaluare a respectării regulilor de con• proiectarea acţiuni- 3. Durabilitatea relaţiilor interpersonale. Maturitatea vieţuire în grupurile sociale de referinţă;lor de menţinere a re- fizică, psihologică şi socială a persoanei.
• elaborarea unui plan de acţiuni pentru menţinelaţiilor interpersonale 4. Pregătirea pentru viaţa de familie. Parentalitatea.
rea relaţiilor interpersonale durabile;
durabile.
Comunicarea şi responsabilitatea în relaţii de cuplu.
• studiu de caz despre relaţiile din familie;• completarea Agendei acţiunilor de voluntariat.
• Soluţionarea prin
II. Legea – instrument de protecţie a persoanei• Exerciţii de reflecţie privind oportunităţile de anprisma legii a situaţii- 1. Dreptate şi lege. Norme juridice. Norme morale. Noţi- gajare în anumite relaţii sociale reglementate juridic;
lor din domeniul drep- uni generale despre Dreptul civil. Raportul juridic civil. • analiza comparativă a normelor de drept civil cu
2. Dreptul de proprietate. Formele de proprietate şi utiliza- cele morale;
tului civil;• formularea judecăţi- re a bunurilor. Protecţia dreptului de proprietate. Moşteni- • exerciţii de rezolvare, în baza legii, a unor situalor de valoare referitor rea legală şi testamentară. Atitudini faţă de proprietate.
ţii de conflict specifice domeniilor de drept civil;
la respectarea princi- 3. Persoana şi exercitarea calităţi de cetăţean. Răspun- • exerciţii de analiză a formelor de proprietate şi
piului egalităţii tuturor derea juridică. Egalitatea în faţa legii. Cauzele şi conse- utilizare a bunurilor;în faţa legii;
cinţele unor discriminări din societate (corupţia, abuzul • studii de caz pe marginea problemelor cu pri• identificarea compati- de putere). Modalităţi de prevenire a discriminării.
vire la funcţionarea legii în comunitate;bilităţii legilor naţiona- 4. Acţiunea legii la nivel naţional şi european.
• întîlniri cu persoane-resursă;Republica Moldova – parte componentă a civilizaţiei • discuţii, dezbateri privind compatibilitatea legile cu cele europene.
europene. Legile naţionale şi legile europene.
lor naţionale cu cele europene.
• Determinarea rapor- III. Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale• Discuţii dirijate despre importanţa alternării actului nivel de cultură a 1. Sănătatea şi cultura. Igiena muncii intelectuale şi fizi- tivităţii intelectuale cu activitatea fizică;• dezbateri publice : „Starea de sănătate a persoapersoanei/a comunităţii ce. Cultura alimentării şi starea de sănătate.
nei – indicator al nivelului de cultură a societăţii”;– starea de sănătate;
2. Viaţa şi conflictul de valori. Aspecte bioetice.

Clasa a X-aVI. Subcompetenţe, sugestii de conţinuturi, activităţi de învăţare şi evaluare

Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de a se orienta în valorile culturii naţionale şi ale culturilor altor
etnii în scopul aplicării lor creative şi autorealizării personale.
• Competenţe de toleranţă în receptarea valorilor interculturale.
Competenţe antreprenoriale• Competenţe de a stăpîni cunoştinţe şi abilităţi de antreprenoriat în condiţiile
economiei de piaţă în scopul autorealizării în domeniul antreprenorial.
• Competenţa de a-şi alege conştient viitoarea arie de activitate profesională.

7

8
9

a situaţiilor din dome- căsătoriei. Raporturile patrimoniale şi nepatrimoniale • redactarea scrisorilor de atenţionare, de protest,
niul dreptului familiei, dintre soţi. Desfacerea căsătoriei. Autorităţile tutelare. care vizează situaţii de încălcare în comunitate aal muncii şi fiscal;
2. Dreptul muncii. Posibilităţi de angajare la muncă în normelor de drept fiscal, al familiei;• exersarea dreptului la ţară şi peste hotare. Contractul individual de muncă. • interviu şi prezentarea informaţiilor dobîndite;
3. Dreptul fiscal. Sistemul fiscal al R. Moldova. Impor- • exerciţii de minidocumentare în mass-media;
asociere, la vot;• aprecierea rolului or- tanţa plăţii taxelor.
• redactarea unui program electoral;
ganizaţiilor europene 4. Societatea civilă. Dreptul la asociere. Organizaţiile • dezbaterea unor evenimente/procese din comuîn procesul de integrare cetăţeneşti. Rolul societăţii civile în democratizarea so- nitate;
europeană a Republicii cietăţii. Dreptul cetăţeanului la vot.
• exerciţii de luare a deciziilor conform unor roMoldova.
5. Relaţiile R. Moldova cu principalele organizaţii eu- luri asumate;ropene: realizări, probleme şi perspective. Aspecte le- • activităţi practice de interes comunitar.
gale ale integrării economice europene a Republicii
Moldova.
• Aprecierea sănătăţii ca III. Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale• Studii de caz;
1. Sănătatea – element de cultură. Viaţa şi conflictul de • discuţii-panel;element de cultură;• analiza interdependen- valori. Aspecte bioetice. Transplantul de organe, clona- • întîlniri cu persoane – resursă pentru a analiza
ţei stării mediului ambi- rea, fertilizarea in vitro etc.
importanţa vieţii, în toate formele de existenţă;ant şi sănătatea omului; 2. Raportul dintre starea mediului ambiant şi sănătatea • exerciţii de analiză a calităţii relaţiilor omului cu• identificarea mecanis- populaţiei. Sănătatea personală şi socială – condiţie a natura;
melor legale de protec- calităţii genofondului. Factorii care afectează sănătatea. • miniproiecte de acţiuni de ameliorare a stărilor
ţie a sănătăţii şi a ser- 3. Reglementări legale privind protecţia sănătăţii. Poli- de sănătate;viciilor specializate de ţa de asigurare obligatorie de asistenţă medicală pentru • vizite de studiu la serviciile teritoriale de asiguinformare în domeniu. diferite categorii de populaţie. Mecanisme de reglerare medicală.
mentare.
• Utilizarea unor pro- IV. Creşterea personală şi orientarea pentru carieră • Formularea unei cereri;ceduri şi practici de re- 1. Autoevaluarea. Modalităţi de realizare şi creştere
• solicitarea audienţei;laţionare cu persoane personală. Integrarea abilităţilor de relaţionare, în ve- • redactarea unui interviu, a unei scrisori de intenţie;şi instituţii în vederea derea dezvoltării personale şi profesionale. Aplicarea • studii de caz despre reuşita în viaţă a unor perdezvoltării personale şi principiilor unei comunicări constructive.
soane din comunitate;
profesionale.
2. Relaţia succes şcolar–reuşita personală şi profesio- • vizite de documentare la agenţii economici din• prognozarea eventua- nală. Criterii de analiză a reuşitei personale/profesi- comunitate;lelor avantaje şi riscuri onale.

Subcompetenţe
Sugestii de conţinuturi
Activităţi de învăţare şi evaluare• Formularea judecăţilor I. Omul – fiinţă socială
• Interviu cu membrii familiei, comunităţii;de valoare cu referire la 1. Relaţiile în/pentru familie. Stilul de viaţă orientat• exerciţii de analiză/apreciere a instituţiei famiimportanţa comunicării pentru sine şi pentru familie, comunitate.
liei;
constructive şi a colaboră- 2. Valori şi semnificaţii ale tradiţiilor vieţii de familie. Res- • discursuri publice cu referire la acţiunile legalerii în familie, comunitate; ponsabilitatea parentală pentru educarea cetăţeanului.
de valorificare a drepturilor şi intereselor persona• promovarea acţiunilor 3. Comportamentul în familie şi societate: între valori le şi cominitare;legale de valorificare a şi norme etice.
• studii de caz;drepturilor şi intereselor 4. Modelul de personalitate şi criterii axiologice ale• exerciţii de autoevaluare;personale şi comunitare. comportamentului civic.
• elaborarea proiectelor individuale şi de grup.
• Identificarea moda- II. Legea – instrument de protecţie a persoanei• Exerciţii de recunoaştere/definire şi utilizare alităţilor de soluţiona- 1. Dreptul familiei. Noţiuni generale despre Dreptul fa- termenilor specifici dreptului fiscal, al muncii şi alre, prin prisma legii, miliei. Căsătoria. Condiţiile de încheiere afamiliei;

Clasa a XI-a

• justificarea importan- Probleme stringente ale societăţii contemporane: trafi- • masă rotundă: „Interdependenţa sănătate fizică,ţei echilibrului emoţio- cul de fiinţe umane, vînzări de organe,sănătate psihică şi sănătate spirituală”;nal şi a comportamen- HIV/SIDA, TBC etc. Prevederi legale.
• vizite de studiu la servicii abilitate să acorde asistului decent pentru untenţă (medicală, psihologică, juridică, socială etc.);
mod sănătos de viaţă.
• eseu: „Mens sana in corpore sano”;• completarea jurnalului reflexiv.
• Investigarea elemen- IV. Creşterea personală şi orientarea pentru carieră • Studii de caz: Modele de reuşită în afaceri; oferte
telor indispensabile re- 1. Modele de reuşită în afaceri. Caracteristici şi aptitu- ale pieţei muncii din localitate;dini ale unui antreprenor de succes. Oportunităţi pen- • excursii în teren (firme, întreprinderi, organiuşitei în afaceri;• explorarea oportuni- tru dezvoltarea activităţii profesionale şi a afacerilor în zaţii);• simulări şi modelări de situaţii privind iniţierea şităţilor de angajare în comunitatea locală şi naţională.
cîmpul muncii în co- 2. Micul şi marele business. General şi particular în re- dezvoltarea activităţii de antreprenoriat;
munitate;
alizarea unei afaceri reuşite. Cadrul legal al activităţii • masă rotundă: Aspecte legale în iniţierea unei
• proiectarea planului in- antreprenoriale.
afaceri;
dividual de acţiuni pen- 3. Stilul de viaţă de calitate ca şi condiţie a reuşitei în • elaborarea schiţei planului individual de creştere
tru creştere în carieră. activitatea şcolară/profesională.
în carieră.

1011

an a prevederilor Drep- 3. Noţiunea de contravenţie administrativă. Deosebiri- • interviu cu membrii comunităţii despre pericolul
tului penal, a Dreptului le contravenţiilor administrative de infracţiuni. Sancţi- încălcării legii pentru cetăţeni şi comunitate;
de procedură penală, a uni aplicate pentru săvîrşirea contravenţiilor adminis- • simularea unor procese judiciare asupra unor încălcări de lege.
Dreptului administrativ; trative.
• aplicarea demersurilor 4. Persoana şi exercitarea calităţi de cetăţean: normă • discuţii în grup despre modalităţi de îmbunătăţide promovare a ideilor/ şi lege.
re a respectării legii în comunitate;acţiunilor de integrare 5. Perspective pentru tineri în procesul de integra• exerciţii de utilizare a cunoştinţelor juridice în
europeană a Republicii re europeană a Republicii Moldova. Rolul tinerilor în rezolvarea unor probleme a comunităţii;Moldova.
procesul integrării europene.
• proiect de grup.
• Identificarea soluţiilor III. Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale• Întîlniri cu persoane-resursă;pentru un mod de viaţă 1. Impactul normelor morale şi al legii asupra stării de • dezbatere: „Sănătatea societăţii este mai multsănătos, bazat pe res- sănătate personală şi publică.
decît sănătatea fiecăruia”;
pectarea legii şi a nor- 2. Viaţa şi conflictul de valori. Eugenetica, eutanasia • masă rotundă: „Soluţii de ameliorare a mediului
melor morale ale comu- etc.
ambiant”;nităţii;
3. Art. 36 din Constituţia Republicii Moldova – drep- • completarea fişelor de observaţie;• argumentarea rolului tul la ocrotirea sănătăţii. Sănătatea personală şi socială rezolvarea creativă de probleme;sănătăţii personale şi – condiţie a calităţii genofondului. Genofondul – im- • portofoliu.
sociale pentru calitatea portanţa conservării resurselor naturale şi a diversităgenofondului.
ţii speciilor.
• Exersarea dreptului la IV. Creşterea personală şi orientarea pentru carieră • Studii de caz: probleme economice şi căi de soproprietate şi libera ini- 1. Proprietatea şi libera iniţiativă. Elemente de iniţie- luţionare;ţiativă;re a unei afaceri. Factori de creştere economică într-o • autoevaluarea în raport cu oportunităţile de con• argumentarea imafacere. Raportul cererii cu oferta.
tinuare a studiilor/încadrarea în cîmpul muncii;
portanţei vocaţiei şi a 2. Învăţarea permanentă (caracteristici, cerinţe naţio- • exerciţii de elaborare a unui plan de afaceri;
muncii pentru creştere nale şi europene).
• exerciţii de completare a documentelor Europersonală, succesul în 3. Elaborarea proiectului de dezvoltare personală şi
pass: CV-ul european, paşaportul lingvistic, suplicarieră.
profesională. Alternative educaţionale şi profesionale. mentul la diplomă, certificatul de calificare;
4. Alegerea profesiei în condiţiile economiei de piaţă. • exerciţii de analiză a conceptelor de egalitate deEgalitatea de şanse pentru creşterea în carieră.
şanse şi de egalitate de gen, din perspectiva planificării carierei;• portofoliul personal şi planul pentru carieră.

Subcompetenţe
Sugestii de conţinuturi
Activităţi de învăţare şi evaluare• Formularea judecăţi- I. Omul – fiinţă socială
• Minidezbateri: unitate în diversitate;lor de valoare referitor 1. Unitate în diversitate. Valori naţionale. Valori euro- • exerciţii de analiză a comportamentului persoala unitate şi diversita- pene.
nei într-o comunitate multiculturală;te în plan naţional/eu- 2. Interculturalitate şi multiculturalitate. Dialogul in- • vizite de studiu în comunitate;ropean;tercultural. Nevoia de toleranţă în societate.
• discuţii în grup pe probleme de interes public;• propunerea sugesti- 3. Persoana şi exercitarea calităţi de cetăţean. Cetăţe- • exerciţii de analiză a prevederilor legale;ilor/modalităţilor denie proactivă.
• eseu reflexiv: „Eu – cetăţean al Republicii Molexercitare a calităţii de 4. Cetăţenia şi alegerile: art. 17, 18 din Constituţia Re- dova”.
cetăţean.
publicii Moldova.
• Identificarea valori- II. Legea – instrument de protecţie a persoanei• Discuţii dirijate pe marginea subiectelor de drept
lor pe care le protejează/ 1. Noţiuni generale despre Dreptul penal. Infracţiunea penal şi de procedură penală;promovează dreptul pe- şi cauzele ei. Victimele infracţiunii. Pedeapsa penală şi • exerciţii de analiză a cazurilor de încălcare anal, dreptul de procedu- tipurile ei.
dreptului penal şi procesual-penale;ră penală şi dreptul ad- 2. Noţiuni generale despre Procesul penal. Drepturile, • studii de caz;ministrativ;
responsabilităţile şi atribuţiile persoanelor implicate în • discuţii dirijate;• descrierea modalităţi- procesul penal. Instanţele de judecată care examinează • exerciţii de comparare a contravenţiilor adminislor de aplicare în cotidi- cauzele penale.
trative şi infracţiunilor;

Clasa a XII-a

într-o activitate econo- 3. Prevederi legislative referitoare la activitatea antre- • exerciţii de analiză a datelor statistice privind activimică.
prenorială şi garanţiile oferite acesteia. Oportunităţi şi tatea economică în comunitate;
temeri într-o afacere.
• interviu: avantaje şi riscuri într-o activitate eco4. Etica antreprenorială.
nomică;• exerciţii de autoevaluare a comportamentelordefinitorii pentru dezvoltarea personală/profesională;• exerciţii de planificare a carierei din perspectiva
eventualelor schimbări economice, sociale, tehnologice etc.;• elaborare de proiect.

VII. Strategii didacticeactivă în soluţionarea problemelor comunităţii. Aceasta va contribui la crearea cadrului educaţional care încurajează interacţiunea socială pozitivă, motivaţia intrinsecă şi
angajarea elevului în procesul de învăţare.
De regulă, predarea Educaţiei civice porneşte tot de la utilizarea manualelorca principal instrument în procesul de predare–învăţare. Expunerea structurată aunor fragmente din manual, de către profesor, urmată de discuţii cu elevii şi deîntrebări reprezintă cea mai frecventă abordare a procesului didactic. Totodată sesimte nevoia de a încuraja mai mult învăţarea activă şi participativă în educaţia
pentru cetăţenie, prin intermediul politicii şi structurilor formale. Chiar elevii ar
trebui încurajaţi să înlocuiască metodele didactice tradiţionale şi să organizeze alte
forme de activitate, incluzînd toate experienţele de învăţare pe care elevii le parcurgîn şcoală.
Pentru formarea competenţelor integratoare, cadrele didactice vor utiliza de asemenea şi diverse tipuri de activităţi extraşcolare cum ar fi:• activităţi de participare la luarea deciziilor în clasă/şcoală/comunitate (consiliişcolare, parlamentele copiilor etc.);• acţiuni civice în comunitate (vizite, excursii, schimburi între şcoli, acţiuni desprijin pentru persoanele defavorizate, activităţi de voluntariat, campanii de informare etc.);• acţiuni de organizare eficientă a timpului liber în grup (cercuri, cluburi, asociaţii,grupuri de interese etc.).
Prin implicarea activă şi participarea la soluţionarea unor probleme din comunitate, elevii dobîndesc cunoştinţe şi abilităţi care îi ajută să devină actori responsabili, ce
presupune asumarea responsabilității pentru activitățile realizate în cotidian la nivel
de şcoală, familie, grup de prieteni.
Pentru accentuarea caracterului practic-aplicativ al disciplinei, profesorul va face
apel la experienţa de viaţă a elevilor, la exemple din viața socială.
Profesorii trebuie să asigure echilibrul între conţinutul care trebuie parcurs, metodologia didactică aleasă şi mediul de învăţare creat. În proiectarea didactică delungă și scurtă durată profesorul va avea drept reper principal prevederile Curriculumului, atît în ceea ce priveşte competenţele, cît și sugestiile de conţinut corelate
cu standardele educaționale. Eşalonarea pe semestre a competenţelor specifice şi aunităţilor de conţinuturi asociate acestora rămîne la latitudinea profesorului, careva urmări constant formarea la elevi, pînă la finele anului şcolar, a tuturor subcompetenţelor prevăzute de Curriculumul şcolar. De asemenea cadrele didactice vor
planifica lecţii de sinteză şi evaluare, precum şi activităţi practice de interes comunitar, în funcţie de condiţiile reale, materialele disponibile, nivelul de pregătire şiinteresele elevilor.

La treapta liceală competenţele specifice disciplinei Educaţie civică sînt orientate spre stimularea abilităţilor de învăţare permanentă, în scopul dezvoltării personale şi integrării în viaţa socială activă. Procesul educaţional este determinat deprincipiile implicării active, al centrării pe elev. Considerarea elevului ca subiect alînvăţării şi orientarea spre formarea competenţelor specifice presupun respectarea
unor exigenţe ale învăţării, printre care: utilizarea unor metode active: învăţarea
prin descoperire, învăţarea problematizată, învăţarea prin cooperare, studiul decaz, simularea, jocul de roluri, analiza de text, realizarea de portofolii, asaltul deidei, exerciţiul, dialogul, conversaţia dirijată sau liberă, chestionarul, conversaţia euristică, discuţia dirijată, prezentarea, dezbaterea, elaborarea şi implementarea proiectelor etc. Utilizarea eficientă a metodelor active vor contribui la promovarea tehnologiei didactice centrată pe experienţe de învăţare, adică pe competenţe
integratoare.
Exemple de competenţe integratoare pentru treapta liceală:• elaborarea unei comunicări cu conţinut civic din viaţa comunităţii;• prezentarea unui miniraport despre o acţiune comunitară realizată cu colegii, prietenii sau membrii familiei;• participare în pregătirea foto-galeriei care demonstrează participarea cetăţenească cu ocazia unui eveniment important pentru clasă, şcoală sau localitate;• redactarea unui articol despre evenimentele clasei/şcolii pentru revista şcolară;• pregătirea şi prezentarea unui discurs structurat sau a unui plan de acţiune despre soluţionarea unei probleme din comunitate;• alcătuirea şi prezentarea unui calendar al faptelor personale, ale colegilor de clasă
sau ale membrilor familiei;• elaborarea unui foto-eseu despre evenimentele organizate în familie, şcoală sau
localitate;• alcătuirea unui demers/cerere către administraţia instituţiei sau către autorităţile
publice locale cu referire la implicarea activă împreună cu membrii familiei, clasei/şcolii prin care va fi soluţionată o problemă socială;• prezentarea unui ghid de mediere în care vor fi propuse modalităţi de soluţionare
a conflictelor interpersonale prin negociere şi compromis;• prezentarea unui plan de dezvoltare personală şi de construire a carierei profesionale;• participarea în cadrul unor dezbateri în clasă, şcoală unde vor fi puse în analiză
soluţii pentru anumite subiecte contradictorii;• realizarea unui raport foto/video despre participarea în cadrul unor conferinţe, meserotunde sau expoziţii în care a participat cu colegii de clasă, membrii familiei etc.
În cadrul activităţilor organizate la ore, elevii şi cadrele didactice utilizează practic
diverse strategii de învăţare, menite să formeze competenţe de comunicare eficientă,de creare a unor relaţii de succes, de explorare a resurselor personale şi a carierei.
Procesul didactic se focalizează atît pe asimilarea de cunoştinţe şi abilităţi specificedisciplinei, cît şi pe folosirea mecanismelor învăţării conştiente şi eficiente, pe careelevii să le aplice şi în diferite contexte de viaţă, nu doar în cadrul şcolii, ci şi implicarea

În cadrul orelor de Educaţie civică, evaluarea va urmări progresul personal cu referire la atitudinile faţă de propria persoană, față de lumea înconjurătoare, precum și
nivelul de integrare şcolară şi socială. Evaluarea este implicită demersului pedagogic,

12

13

VIII. Strategii de evaluarepermiţînd atît cadrelor didactice, cît şi elevului să stabilească nivelul de achiziţie acompetenţelor şi cel de atingere a standardelor. Elementul de bază al Curriculumului
actual îl reprezintă deschiderea spre comunitate, adică aprecierea nu doar a cunoştinţelor obţinute şi a capacităţilor formate la ore, ci şi a acţiunilor întreprinse în instituţia
de învăţămînt, în familie, grupurile de interese, în localitate.
Strategiile de evaluare presupun acțiuni concrete de interes comunitar, acțiuni devoluntariat, de dezvoltare şcolară şi profesională, elaborare de proiecte individuale şi degrup, cu relevanţă socială. Strategiile propuse reprezintă căi de asumare de către elevi
a rolului de cetăţean activ şi responsabil, informat şi pregătit pentru a participa la stabilirea propriului traseu de formare şi realizare a opţiunilor şcolare şi profesionale.
Pentru o evaluare eficientă este necesar să se pună accent pe evaluarea proceselorde învăţare, a competenţelor achiziţionate, a progresului realizat, a produselor activităţii elevilor. În acest scop, pentru a putea obţine cît mai multe date relevante privind
performanţele obţinute de elevi, este oportun de aplicat metode şi instrumente complementare de evaluare.
Astfel, se propune utilizarea următoarelor strategii de evaluare:• observarea sistematică (pe baza unei fişe de observare);• utilizarea unor fişe individuale de (auto)evaluare;• testarea în vederea dezvoltării personale şi orientării profesionale;• exprimarea ideilor şi a argumentelor personale prin postere, desene, colaje, eseuri;• proiectul individual şi de grup;• activităţile practice în clasă, şcoală, comunitate;• realizarea de portofolii;• jurnalul reflexiv;• etc.
De exemplu, o formă importantă de evaluare continuă la Educaţia civică, dar şi
sumativă, o constituie portofoliul elevului. Portofoliul este o metodă de evaluare cu
caracter integrator, complex şi flexibil. El pune în valoare atît evoluţia elevilor, cît şi
performanţele principale ale acestora.
O altă metodă eficientă de evaluare la Educaţia civică o constituie proiectul – oactivitate de evaluare de lungă durată care începe în clasă, prin definirea şi înţelegerea
sarcinii de lucru, continuă după ore sau şi la alte discipline, la activităţile la dirigenţie,în afara şcolii, implicînd prietenii, membrii familiei şi ai comunităţii. Utilizarea eficientă a tehnicilor de evaluare ne pot furniza informaţii şi sugestii valoroase pentru îmbunătăţirea performanţelor şcolare. Folosirea unor noi metode, tehnici şi instrumentede evaluare, care furnizează date de natură calitativă şi cantitativă privind performanţele elevilor.
Informaţiile de pe urma evaluărilor rezultatelor şcolare trebuie să fie utile cadrelor
didactice şi elevilor şi, de asemenea, ar fi bine, să fie transmise părinţilor sau tutorilor
legali ai copiilor, prin intermediul rapoartelor scrise sau orale. Cadrele didactice vor
elabora instrumentele şi probele de evaluare în strictă corelare cu competenţele specifice şi unităţile de conţinuturi prevăzute în prezentul Curriculum.
Evaluarea sumativă este un instrument preţios pentru cadrul didactic, furnizîndu-i
acestuia datele necesare pentru a-şi modifica, transforma, adapta demersul educaţio-nal viitor, în funcţie atît de conţinutul şi substanţa a ceea ce trebuie învăţat, cît şi decapacităţile, atitudinile şi dispoziţiile elevilor faţă de procesul de învăţare.
Astfel vor fi formate calităţile unor cetăţeni activi şi responsabili, ce presupune un
dialog activ şi participativ între toţi factorii interesaţi de educaţia civică: cadrele didactice, elevi, părinţi, factori de decizie, reprezentanţi ai mijloacelor de informare în masă,membri ai comunităţii etc.

14

15

Lista bibliografică
1. Achiri I., Guţu V. Evaluarea standardelor educaţionale. Chişinău, 2009.
2. Allport G. Structura şi dezvoltarea personalităţii. Bucureşti, Editura Didactică şi Pedagogică, R.A., 1991.
3. Bîrzea C. Arta şi ştiinţa educaţiei. Bucureşti, Editura Didactică şi Pedagogică, 1995.
4. Branden N. Cei şase stîlpi ai respectului de sine. Bucureşti, Editura Colosseum, 1996.
5. Cerghit I., Neacşu I., Negreţ I., Pînişoară I.O., Potolea D. Prelegeri pedagogice. Iaşi, Editura
Polirom, 2001.
6. Convenţia cu privire la Drepturile Copilului (1989).
7. Constituţia Republicii Moldova. Chişinău, 1994.
8. Curriculum Noi şi legea. Clasele a X-a–a XII-a. Chişinău, Editura Epigraf, 1999.
9. Curriculum Educaţie moral-civică. Chişinău, Univers Pedagogic, 2006.
10. Cozma C. Educaţia pentru valorile umanităţii. În: Filosofia educaţiei: imperative, căutări,orientări. Simpozionul internaţional. Ed. a V-a, noiembrie 1997. Chişinău, 1997.
11. Crişan A., Guţu V. Proiectarea curriculumului de bază. Ghid metodologic. Chişinău, 1997.
12. Cucoş C. Pedagogie generală. Iaşi, Editura Polirom, 2000.
13. Declaraţia Universală a Drepturilor Omului (1948).
14. Educaţia civică în SUA, SIEDO. Chişinău, Editura Epigraf, 1999.
15. Educaţie pentru cetăţenie democratică. Ghid pentru profesori. Autori: Ellie Keen şi AncaTîrcă. AREDDO, 1999.
16. Eşanu R., Goraş-Postică V., Grosu V., Sclifos L., Solovei R., Vasilescu G. Integrare europeană pentru tine. Practicum pentru elevi. Chişinău, CE Pro Didactica, 2009.
17. Eşanu R., Goraş-Postică V., Sclifos L., Solovei R. Integrare europeană pentru tine. Ghid
metodologic. Chişinău, CE Pro Didactica, 2009.
18. Faber A., Mazlish E. Comunicarea eficientă cu copiii, acasă şi la scoală. Bucureşti, Editura
Curtea Veche, 2002.
19. Goleman D. Inteligenţa emoţională. Bucuresti, Editura Curtea Veche, 2002.
20. Jigau M. Factorii reuşitei şcolare. Bucuresti, Editura Grafoart, 1998.
21. Guţu V. Evaluarea curriculumului şcolar. Ghid metodologic. Chişinău, 2009.
22. Nicola I. Tratat de pedagogie şcolară. Bucureşti, Editura Aramis, 2000.
23. Niculescu C. Educaţia pentru sănătate în şcoală. Principii, obiective, conţinut. Revista dePedagogie, 5–7, 1994.
24. National Standards for Civics and Government Center for Civic Education. Calabasas,
California, 1997.
25. Pîslaru Vl., Cara A., Grîu E. Atitudini fundamentale. Constituire, formare, proiectare.
Chişinău, Editura Cartier Educaţional, 1998.

26. Projet „Education a la citoyennete democratique” (Concepts de base et competences
cles de l’ education a la citoyennete democratique) Une deuxieme synthese par François Audigier Université de Geneve. Geneve, Suisse, 1999.
27. Solovei R., Eşanu R. Şcoala şi comunitatea. Ghid metodologic. Chişinău, Editura Ştiinţa,2007.
28. Solovei R., Secară R. etc. Tineri în acţiune sau cum să organizăm activităţi de voluntariat
în folosul comunităţii. Chişinău, SIEDO, 2004.
29. Stoica I., Musteaţă S. Evaluarea randamentului şcolar. Chişinău, 1997.
30. Stoica A. Evaluarea progresului şcolar. De la teorie la practică. Bucureşti, Editura Humanitas Educaţional, 2003.
31. Jigău M. Consilierea carierei. Bucureşti, Editura Sigma, 2001.
32. Примерное планирование курсов истории и граждановедения для основной школы.
Москва, Издательство «Школа-Пресс», 1999.
33. Гражданско образование (книга за учителя). Издава центр «Отворено образование».
34. www.europa.eu.int
35. http://www.tehne.ro/resurse/TEHNE_asigurarea_calitatii_ECD.pdf