PRELIMINARIICZU 821(100).0(073.3)
L 66
Aprobat: la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces-verbal nr. 10 din 21 aprilie 2010; prin Ordinul Ministerului Educaţiei nr. 244 din 27 aprilie 2010.
Elaborat în cadrul Proiectului „Modernizarea şi implementarea curriculumului din învăţămîntul secundar general şi dezvoltarea standardelor educaţionale din perspectiva şcolii prietenoase copilului”, finanţat de Reprezentanţa UNICEF în Republica Moldova.
Editat în cadrul Proiectului „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”, finanţat de
Banca Mondială.
Echipele de lucru:
Curriculumul modernizat (2010): Ghicov Adrian, doctor în pedagogie, prof., grad didactic
superior, Minsterul Educaţiei, AEE, coordonator; Leahu Nicolae, doctor în filologie, conf.
univ., Universitatea de Stat „Alecu Russo”, Bălţi; Leahu Raisa, profesor, grad didactic superior; Pavlicenco Sergiu, doctor habilitat în filologie, Universitatea de Stat din Moldova; Jitari
Mariana, profesor, grad didactic superior.
Corectori: Mariana Belenciuc, Maria Cornesco
Redactor tehnic: Nina Duduciuc
Machetare computerizată: Anatol Andriţchi
Copertă: Vitalie IchimÎntreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa,str. Academiei, nr. 3; MD-2028, Chişinău, Republica Moldova;
tel.: (+373 22) 73-96-16; fax: (+373 22) 73-96-27;
e-mail: prini@stiinta.asm.md
Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii
Literatura universală: Curriculum pentru cl. a 10-a–a 12-a / Min. Educaţiei al Rep.
Moldova. – Ch.: Î.E.P. Ştiinţa, 2010 (Tipografia „Elena V.I.” SRL). – 36 p. – (Curriculumnaţional)
Bibliogr.: p. 32–36 (115 tit.)
ISBN 978-9975-67-682-3
821(100).0(073.3)
Imprimare la Tipografia „Elena V.I.” SRL, str. Academiei, 3;
MD-2028, Chişinău, Republica Moldova

ISBN 978-9975-67-682-3© Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. 2010© Întreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa. 2010

În conformitate cu actele normative în vigoare pentru învăţămîntul liceal, disciplina Literatura universală se studiază în clasele a X-a, a XI-a şi a XII-a, profilulumanist. Avînd o deschidere pentru 3 ani de studiu ai ciclului liceal, noul curriculum
al disciplinei structurează materialul literar într-o dublă perspectivă: diacronică, înclasele X–XI, şi tematică, în clasa a XII-a. Această opţiune metodologică urmăreşte,pe de o parte, reconstituirea coerentă a celor mai importante momente în dezvoltarea
literaturii universale, iar pe de altă parte, favorizarea, în faza terminală a studiilor
liceale, a unei abordări de tip sintetic. Reunind, de exemplu, în clasa a XII-a, într-osincronie convenţională, constantele tematice ale literaturii şi principalele specii ale
literaturii de frontieră (memorialistica, jurnalul, corespondenţa, confesiunile), curriculumul subliniază unitatea spirituală a organismului literar, creînd o viziune totalizantă asupra condiţiei umane în Timp şi în Istorie.
Răspunzînd provocărilor epocii comunicării generalizate (G. Vattimo) şi proceselor
globalizării culturale, fenomene în cadrul cărora se manifestă un viu interes pentrurelaţia identitate–alteritate, prezentul curriculum la Literatura universală are ca mize
majore:1. Instaurarea unui cult al lecturii (întemeiat pe plăcerea lecturii) şi
2. Afirmarea libertăţii elevului (prin însuşirea unor competenţe-cheie/transversaleşi transdisciplinare, dar şi a unor valori şi atitudini) de a identifica repere artisticemajore şi de a participa (implicit – la nivel formativ, în cadrul actului de instruire
sau explicit – în intervenţiile sale orale şi scrise) la conştientizarea/formarea/
extinderea/consolidarea ideii de canon literar universal.
Structurat după o nouă matrice, actualul document normativ operează o radicală
deplasare de accent de pe abordarea informativă pe abordarea formativă a învăţării,scopul magistral al studiului literaturii universale fiind declarat acela de a instrui elevi
capabili să se situeze critic şi creativ în spaţiul culturii, să poziţioneze adecvat operele
literare în contextul valorilor literare universale, să discearnă valoarea de nonvaloareşi să evalueze traficul de idei literare pe axa identitate–alteritate. Codificînd o certă
vocaţie interdisciplinară, prin necesitatea convocării în cadrul actului de predare–învăţare–evaluare a unor cunoştinţe de istorie, geografie, economie sau de limba şi literatura română, disciplina Literatura universală colaborează la fortificarea componentei
umanistice a instruirii, la dezvoltarea culturii comunicării şi a experienţei estetice şiistorico-literare a elevilor.
Ca urmare a modelului de organizare a materiei propus de prezentul curriculum,
predarea diacronică a literaturii universale în clasele a X-a şi a XI-a se va solda cu untransfer eficient de cunoştinţe pentru asimilarea literaturii române la acelaşi nivel de
instruire, dar şi cu o pregătire articulată în vederea continuării studiilor în învăţămîntul superior, la specializări cu profil umanist (filologie română, limbi moderne,
jurnalism, ştiinţele comunicării, drept, istorie, relaţii internaţionale etc.). Avantajul
rezultă, în primul rînd, din posibilitatea raportării punctuale de către elevi a faptelor de istorie literară naţională (genuri şi specii literare, în clasa a X-a) la contextul
literar universal, la originile, dezvoltarea şi mutaţiile ce au intervenit în domeniul ge3

nurilor şi speciilor literare pe plan universal. Pe de altă parte, faptul iniţierii elevilor
în doctrinele literare de circulaţie universală (în clasele a X-a şi a XI-a) va permite
circumscrierea adecvată (în clasa a XI-a, la studierea curentelor literare româneşti)a schimbărilor de paradigmă în spaţiul literaturii naţionale. Cele două discipline vorfuncţiona în regim de complementaritate şi în clasa a XII-a, unde studierea monografică, la literatura română, va fi susţinută de studierea marilor teme literare, la literatura universală.
Statutul disciplinei
Obligatorie

Aria
curriculară
Limbăşi comunicare

Clasa
a X-a
a XI-aa XII-aNr. de unităţi
de conţinuturi pe clase
76
6

Nr. de ore
pe an
34
68
68

I. CONCEPŢIA EDUCAŢIONALĂ A DISCIPLINEI
Curriculumul la Literatura universală îşi întemeiază cadrul conceptual pe dezideratul dezvoltării culturii literar-artistice şi a culturii comunicării prin valorificarea unor
opere reprezentative ale patrimoniului literar universal.
Cultura literar-artistică se constituie dintr-un sistem de cunoştinţe şi competenţe literare, angajate afectiv-atitudinal: dezvoltarea capacităţilor de înţelegere, analiză şiinterpretare a unor texte literare ce aparţin diferitor epoci şi curente literare; formarea
gustului pentru lectură şi a gîndirii critice în raport cu operele literare sau textele teoretice studiate, cultivarea sensibilităţii estetice etc.
Cultura comunicării vizează: un amplu set de competenţe specifice în vederea realizării comunicării orale şi scrise; utilizarea corectă şi nuanţată a limbii române în
producerea de lucrări scrise (analiză literară, comentariu literar, eseu, sinteză etc.), darşi ortografierea cuvintelor, a numelor de autori şi a titlurilor din alte limbi (franceză,engleză, germană etc.).
Studiul LU în liceu se axează, ca şi studiul limbii şi literaturii române, pe obţinereade către elevi a unor cunoştinţe, competenţe-cheie/transversale şi transdisciplinare, dar şia unor valori şi atitudini.
Denumirea disciplinei în clasele X–XII este Literatura universală.
Numărul de ore alocat de planul de învăţămînt studiului LU în liceu (profil umanist):• clasa a X-a – 1 oră/săptămînă: total 34 de ore• clasa a XI-a – 2 ore/săptămînă: total 68 de ore• clasa a XII-a – 2 ore/săptămînă: total 68 de ore.
Pentru clasele cu studiul aprofundat al limbilor străine, numărul de ore va fi distribuit astfel:• clasa a X-a – 2 ore/săptămînă: total 68 de ore• clasa a XI-a – 2 ore/săptămînă: total 68 de ore• clasa a XII-a – 2 ore/săptămînă: total 68 de ore.
Structurarea conţinuturilor curriculumului la LU are următoarea configuraţie:4• în clasa a X-a: Studierea diacronică a literaturii universale (epoci, curente, genuri
şi specii literare): Mitologia, Literatura popoarelor orientale, Antichitatea, Evul
Mediu, Renaşterea, Clasicismul, Iluminismul;• în clasa a XI-a: Studierea diacronică a literaturii universale (epoci, curente, genuri
şi specii literare): Romantismul, Parnasianismul, Realismul, Naturalismul, Modernismul şi avangarda, Postmodernismul;• în clasa a XII-a: Studierea literaturii universale din perspectivă tematică: Copilărie, adolescenţă, tinereţe; Aventură şi călătorie; Arta iubirii; Război şi pace; Condiţia umană; Timpul eului.
Textul literar constituie baza dezvoltării culturii literar-artistice, disponibilităţile
sale tematice şi expresive favorizînd formarea capacităţilor şi abilităţilor de cercetare şi
analiză comparată a unor opere din literatura universală cu opere din literatura română. Pornind de la această premisă, curriculumul la LU stimulează libertatea de opţiune
a profesorilor şi a autorilor de manuale în alegerea operelor/textelor şi a strategiilor
didactice. Structurarea diacronică a conţinuturilor pentru clasele a X-a şi a XI-a areîn vedere, în acelaşi timp, ilustrarea coerentă a procesului de dezvoltare a genurilor
şi speciilor literare. Un loc însemnat revine şi textelor teoretice (manifeste, articole
programatice etc.) semnificative pentru formularea paradigmelor literare dominanteîn istoria literaturii universale. Variat în sugestii de specii, titluri, autori, spaţii literare,curriculumul afirmă o deschidere pluralistă în consens cu principiul toleranţei postmoderne.
Documentul de faţă organizează materia la LU pe module tematice flexibile, urmărind să înlesnească retrospectivele de tip sintetic, dar şi să profileze spectacolul interior(metamorfozele şi dialogul) al marilor teme literare. Timpul eului, ultimul modul alcurriculumului pentru clasa a XII-a şi, implicit, pentru întreg cursul liceal de literatură
universală, este dedicat temei eului (auto)biografic în calitatea sa de agent al unui genîn continuă expansiune: literatura de frontieră (memorialistică, jurnal, corespondenţă,confesiuni).
Cumularea unei structuri diacronice cu o structură tematică dinamizează receptarea fenomenului literar, instituind premise favorabile pentru deblocarea creativităţii şi
stimularea performanţei în comunicare şi în educaţia literar-artistică.
II. COMPETENŢE-CHEIE/TRANSVERSALE PENTRU DISCIPLINA LITERATURA
UNIVERSALĂ
Sistemul de competenţe-cheie/transversale, stabilit pentru sistemul de învăţămînt
din Republica Moldova, a fost definit pe baza competenţelor-cheie formulate de Comisia Europeană şi a profilului absolventului, după cum urmează:1. Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi.
2. Competenţe de comunicare în limba de instruire şi în limba de stat.
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
4. Competenţe acţional-strategice.
5. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
6. Competenţe interpersonale, civice, morale.
7. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
58. Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale.
9. Competenţe culturale şi interculturale.
10. Competenţe antreprenoriale.
Asumîndu-şi profilul identitar al disciplinei, curriculumul la literatura universală
îşi propune o nuanţare punctuală a competenţelor-cheie/transversale:
1. Folosirea analizei tematice şi structurale la receptarea textelor literare şi metaliterare.
2. Comprehensiunea şi interpretarea textelor literare/nonliterare de referinţă ale literaturii universale prin raportare la epocă, curent literar/cultural sau mişcare literară.
3. Încadrarea operei marilor scriitori români în context literar universal.
4. Dezvoltarea comunicării orale şi scrise.
Valori şi atitudini• Cultivarea interesului pentru lectură şi a gustului estetic în materie de literatură şiartă (pictură, sculptură, teatru, muzică etc.).
• Stimularea reflecţiei independente prin lectura şi interpretarea operelor de referinţă ale literaturii universale/române şi prin descoperirea altor arte.
• Dezvoltarea gîndirii critice prin lectura operelor de referinţă ale literaturii universale/române în scopul autodezvoltării continue şi al autorealizării personale.
• Cultivarea sensibilităţii prin receptarea operelor literare şi de artă.
• Formarea unor reprezentări culturale coerente asupra dezvoltării literaturii române în raport cu progresiile paradigmatice în spaţiul literaturii universale.
• Dezvoltarea interesului pentru comunicarea interculturală.
III. COMPETENŢE-CHEIE/TRANSVERSALE ŞI COMPETENŢE TRANSDISCIPLINAREPENTRU TREAPTA LICEALĂ DE ÎNVĂŢĂMÎNT
Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţe de a stăpîni metodologia de integrare a cunoştinţelor de bază despre
natură, om şi societate în scopul satisfacerii nevoilor şi acţionării pentru îmbunătăţirea calităţii vieţii personale şi sociale.
Competenţe de comunicare în limba română
• Competenţe de a comunica argumentat în limba română, în situaţii reale ale vieţii.
• Competenţe de a comunica într-un limbaj ştiinţific argumentat.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
• Competenţe de a comunica argumentat într-o limbă străină în situaţii reale alevieţii.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a organiza activitatea personală în condiţiile tehnologiilor aflateîn permanentă schimbare.
• Competenţe de a dobîndi şi a stăpîni cunoştinţe fundamentale din domeniile Matematică, Ştiinţe ale naturii şi Tehnologii, în coraport cu nevoile sale.
• Competenţe de a propune idei noi în domeniul ştiinţific.
6Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a-şi proiecta activitatea, de a vedea rezultatul final, de a propunesoluţii de rezolvare a situaţiilor-problemă din diverse domenii.
• Competenţe de a acţiona autonom şi creativ în diferite situaţii de viaţă pentru
protecţia mediului ambiant.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC)• Competenţe de a utiliza în situaţii reale instrumentele cu acţiune digitală.
• Competenţe de a crea documente în domeniul comunicativ şi informaţional şi autiliza serviciile electronice, inclusiv reţeaua Internet, în situaţii reale.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a colabora în grup/echipă, a preveni situaţiile de conflict şi a respecta opiniile semenilor săi.
• Competenţe de a manifesta o poziţie activă civică, solidaritate şi coeziune socială
pentru o societate nondiscriminatorie.
• Competenţe de a acţiona în diferite situaţii de viaţă în baza normelor şi valorilor
moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de gîndire critică asupra activităţii sale, în scopul autodezvoltării
continue şi autorealizării personale.
• Competenţe de a-şi asuma responsabilităţi pentru un mod sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii şi situaţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de a se orienta în valorile culturii naţionale şi ale culturilor altor
etnii, în scopul aplicării lor creative şi autorealizării personale.
• Competenţe de toleranţă în receptarea valorilor interculturale.
Competenţe antreprenoriale• Competenţe de a stăpîni cunoştinţe şi abilităţi de antreprenoriat în condiţiile economiei de piaţă, în scopul autorealizării în domeniul antreprenorial.
• Competenţe de a-şi alege conştient viitoarea arie de activitate profesională.
IV. COMPETENŢE SPECIFICE FORMATE/DEZVOLTATE PRIN LITERATURA
UNIVERSALĂ CA DISCIPLINĂ ŞCOLARĂ
1. Folosirea analizei tematice şi structurale la receptarea textelor literare şi metaliterare
din literatura română şi universală.
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în vederea comprehensiunii şi interpretării textului literar şi/sau metaliterar
1.2. Identificarea şi analiza componentelor principale ale operei literare din perspectiva genului şi a speciei literare
1.3. Analizarea şi sintetizarea informaţiei asupra circulaţiei temelor şi a motivelor literare în
context naţional şi/sau universal

7

8

4

4

I. Mitologia• Mituri ale Egiptului antic, miturile greco-romane
Preliminarii. Conceptul de • Homer, Iliada (mitul calului troian)literatură universală. Mit, mi- • Homer, Odiseea (mitul Penelopei)
tem, mitologie. Sistemele mi- • Platon, Republica (mitul peşterii), Banchetul (mitul androginului)
tologice fundamentale.
• Eshil, Prometeu înlănţuit
Mitul şi literatura cultă.
Mitul lui Orfeu în poezia
lui R.M. Rilke, Şt. Aug. Doinaş etc.
II. Literatura popoarelor • Epopeea lui Ghilgameş
orientale• Imnele către Soare
Privire de ansamblu.
• Cîntecul harpistului din mormîntul regelui Antef, Nemuritorii scribi de altădată, Puterea iubirii,• Literatura sumero-babilo- Cartea morţilor (Declaraţie de nevinovăţie făcută în faţa celor 42 de zei)niană.
• Psalmii lui David• Literatura egipteană. Înte- • Cîntarea Cîntărilormeierea povestirii. Poezia. • Mahābhārata
• Literatura ebraică. Concep- • Ramayana
tul de psalm. Varietatea te- • Sakuntala
matică şi stilistică a psalmi- • Cartea cîntecelor
lor. Lirica de dragoste.
• Literatura indiană.
• Literatura chineză.
Unitatea tematică şi de sensibilitate a literaturii popoarelor orientale şi instituirea
ideii de tradiţie literară.

Nr. orientativ
de oreTexte recomandateUnităţi de conţinut dominante/integratoare

Clasa a X-aV. REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A UNITĂŢILOR DE CONŢINUT ŞI A UNITĂŢILOR DE TIMP PE CLASE

2. Comprehensiunea şi interpetarea textelor literare/nonliterare de referinţă ale literaturii
universale prin raportare la epocă, curent literar/cultural sau mişcare literară.
2.1. Identificarea şi analiza trăsăturilor dominante ale unor curente sau mişcări literare/culturale
2.2 Încadrarea operelor literare de referinţă într-un curent literar şi/sau în contextul cultural
în care acestea au fost create
2.3. Interpretarea unor teme şi motive aparţinînd unor estetici/modele literare diferite
2.4. Stabilirea unor conexiuni între viziunile asupra lumii reflectate în texte literare aparţinînd diferitor curente/mişcări literare
2.5. Compararea trăsăturilor esenţiale ale unor opere literare reprezentative pentru varii spaţii literare/culturale
3. Încadrarea operei marilor scriitori români în context literar universal.
3.1. Identificarea unor conexiuni motivate între literatura română şi literaturile altor popoare3.2. Interpretarea unor opere literare din literatura universală şi literatura română în vederea
formulării unor judecăţi personale asupra lumii şi a problemelor fundamentale ale fiinţei
umane
3.3. Compararea evoluţiei mişcărilor/curentelor din literatura română cu mişcări/curente dinliteratura universală
4. Dezvoltarea comunicării orale şi scrise.
4.1. Aplicarea unor strategii de comunicare orală şi/sau scrisă în vederea interpretării şi/sau
analizei textului literar/metaliterar
4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diverselor tipuri de compoziţii
4.3. Exprimarea orală şi/sau în scris a opiniilor personale asupra unor texte literare şi nonliterare

9

10
11

Texte recomandate
I. Romantismul
Lirica:Contextul istoric. Concep- • Meditaţia: Victor Hugo, Istoria, Cuvinte pe dună, Extaz.
tul de romantism. Atitudinea • Elegia: Alfonse de Lamartine, Lacul; Alfred de Musset, Nopţile; Adam Mickievicz, Către D.D.;
anticlasică. Romantismul şi Heinrich Heine, Lazăr; Aleksandr Sergheevici Puşkin, La mormîntul lui Anacreon.
trecutul. Romantismul şi fol- • Pastelul (poezia peisagistică): Heinrich Heine, Marea Nordului; Nicolaus Lenau, Cîntecele tresticlorul. Eul romantic.
ei; Sandor Petöfi, Tisa.

Unităţile de conţinut
dominante/integratoare

VI. Clasicismul• Lirica: Luis de Góngora y Argote, Sonete (17, 21, 25), Marea, Fluviul, Castelul; Giambattista MaContextul istoric. Dezvolta- rino, Narcis, Figură de dans, Portretul meu, A ului; Andreas Gryphius, Către lume, Deşertăciunea
rea ştiinţei. Conceptul delumii, Vanitatea celor pămînteşti; Matsuo Bashô, Pojghiţa..., Tîrziu, Răţuşca...
clasicism. Clasicismul şi ba- • Epica: Doamna de La Fayette, Prinţesa de Clèves; René Descartes, Tratatul despre pasiunile sufletului;rocul. Trăsăturile barocului. Blaise Pascal, Cugetările; La Bruyère, Caracterele (cap. VIII, Despre curte, cap. IX. Despre cei mari).
Poezia manieristă. Poezia cu • Dramaturgia: Jean Racine, Andromaca, Iphigenia, Fedra; Pierre Corneille, Cidul, Horaţiu; Jeanformă fixă (tanka, hayku) şi Baptiste Molière, Avarul, Tartuffe, Burghezul gentilom.
spiritul clasic nipon.
• Eseul/textul teoretic: Alexander Pope, Eseu despre om; Nicolas Boileau-Despréaux, Arta poetică.
VII. Iluminismul• Lirica: Thomas Gray, Elegie scrisă într-un ţintirim de ţară; Robert Burns, Un roşu trandafir, IuContextul istoric şi ideolo- bita marinarului, Cerşetorii veseli; Johann Wolfgang von Goethe, Sonet (Natura şi arta), Trilogia
gic. Iluminismul şi filozofia pasiunii (Lui Werther, Elegie, Împăcare); Friedrich von Schiller, Cîntecul clopotului, Către bucurie;„dreptului natural”. „Enciclo- Gottfried August Bürger, Lenore.
pedia”. Conceptul de literatu- • Epica: Charles-Louis de Montesquieu, Scrisori persane; Denis Diderot, Nepotul lui Rameau; Jean-Jacquesră iluministă.
Rousseau, Iulia sau Noua Eloiză; Daniel Defoe, Viaţa şi nemaipomenitele aventuri ale lui Robinson Crusoe;
Jonathan Swift, Călătoriile lui Gulliver în mai multe ţări depărtate ale lumii; Henry Fielding, Tom Jones; Johann Wolfgang von Goethe, Suferinţele tînărului Werther; Voltaire, Candide sau optimismul.
• Dramaturgia: Pierre Augustin Caron de Beaumarchais, Bărbierul din Sevilla, Nunta lui Figaro;
Carlo Goldoni, Văduva isteaţă; Gotthold Ephraim Lessing, Nathan înţeleptul, Emilia Galotti; Friedrich von Schiller, Hoţii, Intrigă şi iubire, Don Carlos.
• Confesiuni, memorialistică: Jean-Jacques Rousseau, Confesiuni; Johann Wolfgang von Goethe,
Poezie şi adevăr.
• Texte teoretice: Gotthold Ephraim Lessing, Laocoon sau despre limitele picturii şi poeziei, Dramaturgia din Hamburg; Friedrich von Schiller, Scrisori asupra educaţiei estetice a omului.
Clasa a XI-a

• Epopeea: Homer, Iliada, Odiseea; Publius Vergilius Maro, Eneida; Longos, Dafnis şi Cloe.
III. Antichitatea
Antichitatea greco-romană şi • Dramaturgia: Sofocle, Oedip rege; Euripide, Medeea; Aristofan, Păsările, Pacea; Plautus, Soldatul
sursele civilizaţiei europene. fanfaron, Ulcica etc.
Miturile şi originile literatu- • Lirica: Pindar, Oda I (Lui Hieron din Etna) şi Oda VII (Lui Diahoros din Rodes); Horaţiu, Oda IX
rii culte. Poemul. Tragedia. (Lui Taliarh, Cartea I), Oda XIV (Către Postumus, Cartea II); Tibul, Elegia I din Cartea I; Ovidiu,
Elegia I şi Elegia IX (din Amoruri, Cartea I); Horaţiu, Satira I (Cartea I), Satira V (Cartea II); HoComedia.
Apariţia liricii. Elegia şi oda raţiu, Epistolă către Pisoni; Ovidiu, Penelope către Ulise (Epistola I din Heroide), Medeea către Iason
erotică. Strofa safică. Satira şi (Epistola XII din Heroide), Scrisoarea V Către Maximus (Cartea I, Pontice), Scrisoarea VIII Către
Severus (Cartea I, Pontice) etc.
spiritul satiric. Epistola.
• Poemul eroic: Beowulf, Cîntecul Nibelungilor, Cîntecul Cidului, Cîntecul lui Roland, Cîntec despre
IV. Evul Mediu
Contextul istoric. Privire de oastea lui Igor.
ansamblu asupra literaturii • Lirica: François Villon, Balada doamnelor de altădată, Balada spînzuraţilor;• Maria Franceza, Despre caprifoi.
medievale.
• Conceptul de poem eroic. • Epica: Chrètien de Troyes, Erec şi Enida, Lancelot sau Cavalerul din căruţă, Yvain sau Cavalerul• Poezia trubadurilor şi rein- Leului. Wolfram von Eschenbach, Parzifal.
ventarea poeziei lirice. Proli- • Dante Alighieri, Divina Comedie.
ferarea poeziei cu formă fixă.
• Diversificarea speciilor poeziei lirice: canţona, sonetul,rondoul etc.
• Romanul cavaleresc.
• Lirica: Francesco Petrarca, Canţonierul (LXI, CXXXIV, CXXVIII). Michelangelo BuonarroV. Renaşterea
Contextul istoric. Laicizarea ti, Rime (239, 285). William Shakespeare, Sonete (LV, LXVI, CXVI). Pierre de Ronsard, Elegie luivieţii culturale şi afirmarea Remy Belleau, excelent poet francez, Pentru Casandra, Pentru Maria.
libertăţii de creaţie. Umanis- • Poemul: Torquato Tasso, Ierusalimul eliberat; Luiz de Camôes, Lusiada.
mul şi redescoperirea surse- • Romanul: François Rabelais, Gargantua şi Pantagruel; Miguel de Cervantes Saavedra, Iscusitul
lor greco-latine ale spiritu- hidalgo Don Quijote de la Mancha; Giovanni Boccaccio, Decameronul.
alităţii europene. Povestirea • Dramaturgia: Lope Felix de Vega Carpio, Cîinele grădinarului; Calderon de la Barca, Viaţa este vis; Williîn ramă, alegoria şi parodia. am Shakespeare, Hamlet, Regele Lear, Macbeth, Othello, Îmblînzirea scorpiei, Visul unei nopţi de vară.
Teatrul renascentist. Eseul. • Eseul: Michel Eyquem de Montaigne, Eseuri; Thomas Morus, Utopia. Niccolò Machiavelli, Principele. Erasm din Rotterdam, Laudă nebuniei.

Nr. orientativ
de ore
8

6

6

5

4

5

Ironia romantică. Tragico- • Oda: Victor Hugo, Poporului; John Keats, Odă la o urnă greceasă; Adam Mickiewicz, Oda tinereţii.
media Biedermeier. Romanul • Balada: Nicolaus Lenau, Cei trei; Adam Mickiewicz, La pîndă, Budrys şi fiii săi; Heinrich Heine,
Loreley; Samuel Taylor Coleridge, Balada bătrînului marinar.
istoric. Satira.
• Epistola: Sandor Petöfi, Către poeţii veacului XIX.
• Satira: Victor Hugo, Pedepsele.
• Imnul: Alfons de Lamartine, Imn dimineţii; Novalis, Imnuri către noapte; Sandor Petöfi, Italia;
Charles Baudelaire, Imn frumuseţii.
Epica:• Poemul romantic: Heinrich Heine, Atta Troll, Germania. O poveste de iarnă; Adam Mickiewicz,
Grajina; Mihail Iurievici Lermontov, Demonul; George Gordon Byron, Pelerinajul lui Childe Harold;
Alfred de Vighy, Eloa; Alfons de Lamartine, Căderea îngerului; Edgar Allan Poë, Corbul; Henry
Longfellow, Cîntec despre Hayawatta; Victor Hugo, Legenda secolelor, Alfred de Musset, Rolla.
• Romanul: Walter Scott, Ivanhoe; Victor Hugo, Catedrala Maicii Domnului din Paris; Novalis,
Heinrich von Ofterdingen; Mihail Iurievici Lermontov, Un erou al timpului nostru.
• Proza scurtă: Ernst Theodor Amadeus Hoffmann, Urciorul de aur (poveste).
• Dramaturgia: Alessandro Manzoni, Adelchi; Alexandre Dumas, Henric al III-lea; Alfred-Victor de
Vigny, Chatterton; Alfred de Musset, Lorenzaccio; Victor Hugo, Hernani, Ruy Blas, Marie Tudor; Aleksandr Sergheevici Puşkin, Boris Godunov; Percy Bysshe Shelley, Prometeu descătuşat (poem dramatic).
• Texte teoretice: Alessandro Manzoni, Prefaţă la Contele de Carmagnola; Victor Hugo, Prefaţă la
Cromwell; Heinrich Heine, Şcoala romantică; Théophile Gautier, Istoria romantismului.
Lirica: Théophile Gautier, Arta, Carmen; Charles Baudelaire, Pisica gîndului, frumoasă, [ÎnveşmînII. Parnasianismul
Climatul spiritual al epocii. tată-n văluri...]; Leconte de Lisle, Elefanţii; José Maria de Hérédia, Michelangelo; Stefan George,Théophile Gautier şi teoria Infantul, Algabal (Imperiul subteran); Stéphane Mallarmé, Irodiada, După-amiaza unui faun (eglo„artă pentru artă”. Parnasia- gă), Evantai; Paul Valéry, Poezie, Orfeu, Naşterea lui Venus, În pădurea adormită, Dansatoarele idenismul şi reacţia împotriva ale, Rodiile; Rubén Darío, Simfonie în gri major, Eu urmăresc o formă.
subiectivismului romantic.
Supremaţia poeziei în cadrul
curentului parnasian.
Epica:
III. Realismul
Contextul estetic, filozofic şi • Romanul: Stendhal, Roşu şi negru; Honoré de Balzac, Taica Goriot, Eugénie Grandet, Gobseck;ştiinţific al apariţiei realis- George Sand, Indiana; Gustave Flaubert, Doamna Bovary; Charles Dickens, Marile speranţe; Charmului. Realismul şi roman lotte Brontë, Jane Eyre; William Makepeace Thackeray, Bîlciul deşertăciunilor;

Nicolai Vasilievici Gogol, Suflete moarte; Ivan Sergheevici Turgheniev, Părinţi şi copii; Ivan Alektismul. Conceptul de realism. Mimesisul şi trăsăturile sandrovici Goncearov, Oblomov; Lev Nicolaevici Tolstoi, Război şi pace, Ana Karenina, Învierea;
realismului. Schiţa, nuvela şi Fiodor Mihailovici Dostoievski, Crimă şi pedeapsă, Idiotul, Fraţii Karamazov.
povestirea. Supremaţia ro- • Proza scurtă: Prosper Mérimée, Mateo Falcone, Carmen; Nicolai Vasilievici Gogol, Mantaua; Ivan
Sergheevici Turgheniev, Însemnările unui vînător (la alegere); Anton Pavlovici Cehov, Salonul nr. 6,
manului. Drama realistă.
Stepa, Duelul, Kaştanka; Lev Nicolaevici Tolstoi, Povestiri din Sevastopol (la alegere).
Dramaturgia: Nicolai Vasilievici Gogol, Revizorul; Henrik Ibsen, O casă cu păpuşi; George Bernard
Shaw, Pigmalion, Profesiunea doamnei Warren; Anton Pavlovici Cehov, Pescăruşul, Livada cu vişini.
• Texte teoretice: Honoré de Balzac, Prefaţă la Comedia umană; Studiu despre Beylle; Jules Champffleury, Realismul (1857).
Epica:
IV. Naturalismul• Romanul: Edmond şi Jules de Goncourt, Germinie Lacerteux; Emile Zola, Germinal; Guy deContextul literar-artistic.
Maupassant, Bel-Ami. Alphonse Daudet, Nababul; Theodore Dreiser, O tragedie americană; ErskiConceptul de naturalism.
Realismul şi naturalismul. ne Caldwell, Drumul tutunului; John Steinbeck, Fructele mîniei.
• Proza scurtă: Guy de Maupassant, Bulgăre de seu.
Dramaturgia: Gerhart Hauptmann, Ţesătorii; Johan August Strindberg, Domnişoara Iulia; Henry
Becque, Corbii, Pariziana.
1. Simbolismul şi începuturile modernităţii literare
V. Modernismul şi avanLirica: Charles Baudelaire, Legături tainice, Spleen (I, III), Un hoit; Paul Verlaine, Cîntec de toamgarda
1. Simbolismul şi începutu- nă, În mine curge-un plîns; Arthur Rimbaud, Vocale, Corabia beată, Iluminările; Stéphane Mallarrile modernităţii literare mé, Mormînt, Evantaiul, Sufletul tot rezumat; Paul Valéry, Cimitirul marin, Auroră, Tînăra Parcă,Am privit; Stefan George, Ci vino, parcul nu e mort..., Păşind domol..., Cîndva cu tine..., Drum la
Simbolismul şi conceptul
modern de poezie. Sugestia. răscruce...; César Vallejo, Heralzii negri, Nevroză anxioasă, Noapte de Crăciun.
Simbolul, corespondenţele, • Texte teoretice: Jean Moréas, Simbolismul.
muzicalitatea, proiecţia dia- 2. Avangarda şi poezia manifestelor• Futurismul: FilippoTomasso Marinetti, Fundarea şi manifestul futurismului. Poeme: Automobilufană. Versul liber.
2. Avangarda şi poezia ma- lui de curse, Bombardament.
• Dadaismul: Tristan Tzara, Manifestul Dada 1918, Manifest despre amorul slab şi amorul amar.
nifestelor
Futurismul şi ideea de mo- • Suprarealismul: André Breton, Primul manifest al suprarealismului (1920);
dernitate. Dadaismul şi ha- Poeme: Cinci vise; Paul Eluard, Îndrăgostita, Nu sînt singur; Philippe Soupault, Orizont, Odă Londrei.
zardul (ca principiu de crea- • Expresionismul: Georg Trakl, De profundis, Metamorfoza răului; Gottfried
Benn, Cîntăreţul, Celule orfice; Franz Werfel, Chemare la revoluţie, Palavragiii războiului.
ţie). Suprarealismul,

12
13

2

10

2

14
15

5

Clasa a XII-aUnităţi
Nr. oride conţinut
Texte recomandate
entativ
dominante/de oreintegratoare
I. Copilărie, Lirica: Arthur Rimbaud, Senzaţie; Guillaume Apollinaire, [O, tinereţea mea]; Raymond Queneau, [Autobiografiadolescenţă, că]; Robert Frost, Te stinge, stinge-te...; Umberto Saba, Fuga a şasea (pe 3 voci); Silvia Plath, Cîntec de dimineaţă.
Epica:
tinereţe
Romanul: Edmondo de Amicis, Cuore (Inimă de copil); Charles Dickens, Oliver Twist; Lev Nicolaevici Tolstoi,
6
Copilăria, Adolescenţa, Tinereţea; Maksim Gorki, Copilăria, La stăpîn, Universităţile mele; Mark Twain, Prinţ şicerşetor; Alain Fournier, Cărarea pierdută; Jerome David Salinger, La un pas de prăpastie; Robert Musil, Rătăcirile
elevului Törlles; Simone de Beauvoir, Amintirile unei fete cuminţi; Gaétan Soucy, Fetiţa care iubea prea mult chibriturile; Bernardo Atxaga, Memoriile văcuţei MU; Richard Bach, Pescăruşul Jonathan Livingston.
Proza scurtă: Fraţii Grimm, Frumoasa adormită; Thomas Mann, Dezordine şi suferinţă timpurie; J. M. G. le Clézio, Primăvară şi alte anotimpuri (Primăvară).
Dramaturgia: William Shakespeare, Romeo şi Julieta.

VI. Postmodernismul
Conceptul de postmodernism. Ironia şi ludicul.

Texte teoretice: Hugo Friedrich, Structura liricii moderne; Gheorghe Crăciun, Aisbergul poeziei
moderne; Roland Barthes, Gradul zero al scriiturii.
Lirica: Allen Ginsberg, Floarea-Soarelui Sutra, Sinele meu trist; John Ashbery, Rîuri şi munţi; Alice
Notley, Iubite continent întunecat, Cînd eram vie.
Epica:• Romanul: John Barth, Varieteu pe apă; Gabriel Garcia Marquez, Un veac de singurătate; Umberto Eco, Numele trandafirului; Thomas Pynchon, V. Malcolm Bradbury, Un om al istoriei; Peter
Handke, Frica portarului la 11 metri.
• Proza scurtă: Jorge Luis Borges, Pierre Menard, autorul lui Don Quijote, Biblioteca Babel, Tematrădătorului şi eroului, Trei versiuni ale lui Iuda.
Dramaturgia: Tom Stoppard, Rosencrantz şi Guildenstern sînt morţi; Patrik Süskind, Contrabasul;
Marin Sorescu, Vărul Shakespeare; Robert Lepage, Trilogia dragonilor; Grigori Gorin, Casa pe carea construit-o Swift; Matei Vişniec, Maşinăria Cehov.
Eseul: Francis Fukuyama, Sfîrşitul istoriei; Jean Baudrillard, Strategiile fatale (Obezul).
Texte teoretice: Umberto Eco, Opera deschisă, Limitele interpretării; Linda Hutcheon, Poetica postmodernismului.

interpretarea viselor şi „dic- 3. Alte ipostaze ale poeziei moderneteul automat”. Expresionis- • Rainer Maria Rilke, Cîntec de dragoste, Orfeu, Euridice, Hermes, Torsul arhaic al lui Apollo, Elegii
mul ca artă paroxistică.
duineze (Elegia a cincea, Elegia a şasea); Ezra Pound, Doria, Într-o staţie de metrou, Alba, Întîlni3. Alte ipostaze ale poeziei rea, O fată; Fernando Pessoa, Autopsihografie, Cele două castele, Tutungeria (fragment final, Alvamoderne
ro de Campos), Paznicul turmelor, IX (Alberto Caeiro), Ode (Ricardo Reis); Thomas Stearns Eliot,
Reinventarea poeziei. Speci- Tărîm pustiu; Eugenio Montale, Lămîii, Să nu ne ceri cuvîntul, Palid şi absorbit; Federico Garcia
ficul poeziei moderne. Re- Lorca, Bocet pentru Ignacio Sánchez Mejias; Jorge Luis Borges, Întemeierea mitică a oraşului Buenos
flexivitate şi tranzivitate în Aires, Luna, Baltazar Cracian, Stirpea Borges; Ana Ahmatova, O toamnă plînsă ca o văduvă subţire,discursul poetic modernist. Secretele meseriei, Apărătorii lui Stalin.
Criza limbajului poetic. Cri- 4. Proza modernă
zele şi manifestările eului. Romanul:
4. Proză modernă
• Romanul-frescă: Thomas Mann, Casa Buddenbrook; John Galsworthy, Forsyte Saga (ProprietaConvenţiile romanului tradi- rul); Roger Martin du Gard, Familia Thibault (Caietul cenuşiu); Mihail Aleksandrovici Şolohov,ţional. Dislocarea povestirii şi Donul liniştit; William Faulkner, Casa cu coloane.
apariţia romanului heterodox. • Romanul estetizant: Marcel Proust, În căutarea timpului pierdut (Swan); James Joyce, Ulise; RoTehnici şi procedee ale prozei bert Musil, Omul fără însuşiri; Virginia Woolf, Doamna Dalloway; André Gide, Falsificatorii demoderne. Romanul-frescă. bani; Alain Robbe-Grillet, Gumele.
Romanul estetizant. Existenţi- • Existenţialismul şi literatura absurdului: Franz Kafka, Procesul, Castelul; Jean-Paul Sartre, Greaalismul şi literatura absurdu- ţa; Albert Camus, Străinul; Samuel Beckett, Molloy.
lui. Romanul condiţiei uma- • Romanul condiţiei umane: André Malraux, Condiţia umană; Dino Buzzati, Deşertul tătarilor; Alne. Alegorie şi parabolă în
bert Camus, Ciuma; Ernest Hemingway, Bătrînul şi marea; Ernesto Sabato, Despre eroi şi morminte.
proza modernă. Ironia.
• Romanul-parabolă: George Orwell, 1984; Hermann Hesse, Jocul cu mărgele de sticlă; Günther5. Teatrul modern
Grass, Toba de tinichea.
Deconvenţionalizarea şi re- Proza scurtă: Franz Kafka, Verdictul, Metamorfoza, La galerie, În faţa legii, Colonia penitenciară;convenţionalizarea discursu- Thomas Mann, Tonio Kröger, Mario şi vrăjitorul, Voinţa de fericire; André Gide, Paludes, Tezeu;
lui dramatic. Teatrul în epo- William Faulkner, Ursul; Virginia Woolf, Moartea moliei.
ca cinematografiei.
5. Teatrul modern
Decorativitate magico-fan- • Teatrul simbolist: Moris Maeterlinck, Pasărea albastră; William Butler Yeats, Contesa Cathleen, Ţaratastică şi atemporalitate. Di- dorită, Deirdre; Thomas Stearns Eliot, Omorul în catedrală; Gerhardt Hauptmann, Clopotul scufundat.
mensiunea onirică. Teatrul • Teatrul experimental: Luigi Pirandello, Şase personaje în căutarea unui autor.
epic. Farsa tragică. Ironia şi • Teatrul epic: Bertolt Brecht, Mütter Courage şi copiii ei.
parodia. Tehnici şi procedee • Teatrul absurdului: Eugen Ionesco, Cîntăreaţa cheală, Scaunele, Lecţia; Samuel Beckett, Aşteptînale teatrului modern.
du-l pe Godot; Friedrich Dürrenmatt, Romulus cel mare, Fizicienii.

Dramaturgia: Eschil, Perşii; Bertolt Brecht, Mütter Courage şi copiii ei; Friedrich Dürrenmat, Fizicienii.
Eseul, publicistica: Svetlana Aleksievici, Războiul n-are faţă de femeie.
Lirica:Walt Whitman, Cîntec despre mine (fragmente: 1,3, 49, 50); Arthur Rimbaud, Un răstimp în infern; Aleksandr Sergheevici Puşkin, Către Ovidiu; Silvia Plath, Manechinele müncheneze, Margine; Frank O’ Hara, Odă morţii accidentale.
Epica:
Romanul: André Malraux, Condiţia umană; Dino Buzzati, Deşertul tătarilor; Albert Camus, Ciuma; Ernest Hemingway, Bătrînul şi marea; Kobo Abe, Femeia nisipurilor; Guiseppe di Lampedusa, Ghepardul; Andrei Makine, Testamentul francez.
Dramaturgia:
Eugen Ionesco, Regele moare, Rinocerii; Samuel Beckett, Aşteptîndu-l pe Godot; Arthur Adamov, Invazia.
Eseul: Albert Camus, Mitul lui Sisif.
Memorialistică: Louis de Rouvroy, duce de Saint-Simon, Memorii; François-Rene Chateaubriand, Memorii dedincolo de mormînt; Johann Wolfgang von Goethe, Poezie şi adevăr; Fiodor Mihailovici Dostoievski, Amintiri din
casa morţilor; Stefan Zweig, Lumea de ieri; Vladimir Vladimirovici Nabokov, Vorbeşte, memorie; Pablo Neruda,
Memorii; Jean-Paul Sartre, Cuvintele; Mircea Eliade, Memorii (1907-1960); Ernest Hemingway, Sărbătoarea de neuitat; Artur Lundkvist, Autoportretul unui visător cu ochii deschişi; Ernesto Sábato, Înainte de tăcere; Günter Grass,
Decojind ceapa.
Jurnal: Alfred de Vigny, Jurnalul unui poet; Fraţii Goncourt, Jurnal; Fiodor Mihailovici Dostoievski, Jurnal; Virginia Woolf, Jurnalul unei scriitoare; Witold Gombrowicz, Jurnal.
Corespondenţă: Bettine von Arnim, O cunună de primăvară pentru Clemens Brentano; Gustave Flaubert, Corespondenţă; Principesa Martha Bibescu, Corespondenţa cu Paul Claudel; Lawrence Durrel – Henry Miller, Corespondenţă
(1935-1980).
Confesiuni: Augustin, Confesiuni; Michel de Montaigne, Eseuri; Jean-Jaques Rousseau, Confesiuni; Johann Peter Eckerman, Convorbiri cu Goethe; Jorge Luis Borges, Borges despre Borges. Convorbiri cu Borges la 80 de ani; Eugen Ionesco,
Note şi contranote; Între viaţă şi vis (Convorbiri cu Claude Bonnefoy); Ernesto Sábato, Între scris şi sînge (Convorbiri
cu Carlos Catania); Mario Vargas Llosa, Scrisori către un tînăr romancier; Alain Robbe-Grillet, Cuvînt înainte la o viaţă de scriitor.
Sinteze critice: Eugen Simion, Ficţiunea jurnalului intim (1. Există o poetică a jurnalului; 2. Intimismul european;
3. Diarismul românesc).

17

VI. Timpul
eului

V. Condiţiaumană

II. Aventură Lirica: Samuel Taylor Coleridge, Povestea bătrînului marinar; Arthur Rimbaud, Corabia beată; Thomas Stearnsşi călătorie Eliot, Călătoria crailor.
Epica:
Romanul: Robert Louis Stevenson, Comoara din insulă; Lewis Carroll, Alice în Ţara Minunilor; Jonathan Swift,Călătoriile lui Samuel Gulliver în mai multe ţări ale lumii; Daniel Defoe, Viaţa şi ciudatele aventuri ale lui Robinson Crusoe, marinar, scrisă de el însuşi; Jules Verne, Copiii căpitanului Grant, Călătorie spre centrul Pămîntului,
Insula misterioasă, Douăzeci de mii de leghe sub mări; Mark Twain, Aventurile lui Tom Sawyer; Antoine de SaintExupéry, Micul prinţ; Joseph Rudyard Kipling, Cartea junglei, A doua carte a junglei; Selma Lagerlöf, Minunata călătorie a lui Nils Holgersson prin Suedia; Jean-Pierre Davidts, Întoarcerea micului prinţ; J. K. Rowling, Harry
Potter şi piatra filosofală, Harry Potter şi Camera Secretelor, Harry Potter şi prizonierul din Azkaban, Harry Potterşi Cupa de Foc, Harry Potter şi Ordinul Phoenixului, Harry Potter şi prinţul Semipur; Rui Zink, Cititorul din peşteră; Andrezej Stasiuk, Călătorind spre Babadag.
Proza scurtă: Jack London, Dragoste de viaţă.
III. Arta iu- Lirica: Cîntarea Cîntărilor (din Vechiul Testament); Legenda lui Nala şi a frumoasei Damayanti (dinbirii
Mahābhārata); Ovidiu, Arta iubirii (Cartea I); Li Tai-Pe, Improvizaţie, Strigătul corbilor; Dante Alighieri, Rime
pentru Donna Pietra (I); Francesco Petrarca, Sonete, III (Era-n ziua cînd soarele culoarea...); XII (Şi dacă viaţa
mea va fi-n frămînt...); Aleksandr Sergheevici Puşkin, Către A.K., Porunca a zecea; Elisabeth Browning, Sonetul
XLIII; Gabriela Mistral, Ruşine; Pablo Neruda, Poemul V; Paul Eluard, Îndrăgostita; Jacques Prévert, Pentru tine
dragostea mea; Robert Frost, Două fiinţe privesc două fiinţe; Ana Ahmatova, Amintire; Octavio Paz, Îndrăgostiţii.
Epica:
Romanul: Johann Wolfgang von Goethe, Suferinţele tînărului Werther; Gustave Flaubert, Doamna Bovary; Lev
Nicolaevici Tolstoi, Ana Karenina, Sonata Kreutzer; Albert Cohen, Cartea mamei; Maitreyi, Dragostea nu moare;
Tracy Chevalier, Fata cu cercel de perlă; Nicole Krauss, Istoria iubirii.
Dramaturgia: Euripide, Medeea; Lope Felix de Vega Carpio, Cîinele grădinarului; William Shakespeare, Antoniu
şi Cleopatra.
Eseul: Stendhal, Despre iubire; Denis de Rougemont, Iubirea şi Occidentul.
IV. Război şi Lirica: Henrich Heine, Walkiriile; Guillaume Apollinaire, Frumoasa roşcată; Konstantinos Kavafis, În aşteptarea
pacebarbarilor; Paul Celan, Fugă macabră; Hans Magnus Enzensberger, Ultima vrere.
Epica: Homer, Iliada; Lev Nicolaevici Tolstoi, Război şi pace; Henryk Sienkiewicz, Cruciaţii, Pan Wolodyjowski; ErichMaria Remarque, Pe frontul de vest nimic nou; Ernest Hemingway, Adio, arme!, Fiesta; Jaroslav Hašek, Peripeţiile bravului soldat Švejk; Mihail Aleksandrovici Şolohov, Donul liniştit; Louis Ferdinand Céline, Călătorie la capătul nopţii; Ismail Kadare, Generalul armatei moarte; Mario Vargas Llosa, Războiul sfîrşitului lumii; Günter Grass, În mers de rac.

16

5

5

7

5

6

18
19

• Eseu structurat: caracterizarea personamulării unor judecăţi de valoare asupra lumii şi ajului literar (de ex., Ghilgameş sau Enkidu
problemelor fundamentale ale fiinţei umane.
din Epopeea lui Ghilgameş)4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diver• Evaluare: încercare de sinteză asupra uniselor tipuri de compoziţii.
versului tematic al literaturii orientale
Valori şi atitudini: Stimularea gîndirii criticeprin lectura operelor de referinţă ale literaturii universale/române în scopul autodezvoltării
continue şi al autorealizării personale.
• Graffiti: caracteristicile literaturii antice
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- III. Antichitatea
cipale ale operei literare din perspectiva genului Noţiuni-cheie: antichitate greco-roma- • Aplicarea algoritmilor de analiză a poeziei/poemului/tragediei/comediei/fabulei etc.
nă, literatură antică, literatură greacă,şi a speciei literare.
• Reţeaua de personaje dintr-o tragedie/coliteratură latină, civilizaţie europeană,2.3. Interpretarea unor teme şi motive aparţiperioadă antică, poem homeric, tragedie medienînd unor estetici/modele literare diferite.
2.5. Compararea trăsăturilor esenţiale ale unor greacă, comedie antică, mimesis, cathar- • Exerciţii de lectură expresivă (a unei ode/
elegii/satire etc.)
opere literare reprezentative pentru varii spaţii sis, epopee, elegie, odă, satiră, epistolă,legendă, personaj eroic, teatru antic, tra- • Atelier de scriere: Cum caracterizăm unliterare/culturale.
3.1. Compararea evoluţiei mişcărilor/curentelor gic, personaj tragic, destin tragic, dramă personaj tragic• Jurnalul cu dublă intrare
din literatura română cu mişcări/curente din li- cu satiri, comic, personaj de comedie,
monolog, dialog, cor, corifeu, epodă, diti- • Rezumarea unui text dramatic
teratura universală.
4.3. Exprimarea orală şi/sau în scris a opiniilor ramb, diatribă, poezie dramatică, epigra- • Ciorchinele
mă, lirică peisagistică, lirică erotică, fabu- • Jig-saw (pentru un text teoretic)
asupra unor texte literare şi nonliterare.
• Evaluare finală: Caracterizarea unui perValori şi atitudini: Cultivarea interesului pentru lă, roman antic, dialog.
sonaj/Eseu structurat/Interpretarea unuilectură şi a gustului estetic în materie de literatură
text liric
şi artă (pictură, sculptură, teatru, muzică etc.).
• SINELG pe un text metaliterar
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în IV. Evul Mediu• Graficul conceptual: caracteristicile laïsuvederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: literatură medievală,poem eroic, poezia trubadurilor, poezie lui/poemului eroic/romanului cavaleresc
literar şi/sau metaliterar.
etc.
2.2. Încadrarea operelor literare de referinţă în- cu formă fixă (canţonă, sonet, rondou
tr-un curent literar şi/sau în contextul cultural etc.), truveri, minnesängeri, baladă, po- • Asocierile libere
vestire lirico-epică (laïs), roman cavale- • Lectura pe niveluri
în care acestea au fost create.
3.3. Compararea evoluţiei mişcărilor/curentelor resc, teme şi motive literare, literatură re- • Comentariul literar (integral sau secvenţial)din literatura română cu mişcări/curente din li- ligioasă, literatură populară, laicizare,• Atelier de scriere: Ce şi cum scriem desteratura universală.
pre o baladă medievală

Subcompetenţe
Unităţi de conţinut
Activităţi de învăţare şi evaluare
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în I. Mitologia• Ghidul pentru învăţare: un set de întrevederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: literatură universală, mit bări asupra unui text de istorie literară/criliterar şi/sau metaliterar.
etiologic, cosmogonic, antropogonic, as- tică literară, despre mit/mitologie)
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- tral, solar şi/sau lunar, totemic, calenda- • Harta conceptuală: termenul literar de mit
cipale ale operei literare din perspectiva genului ristic, eroic, escatologic, mitem, legendă • Interpretarea a 2-3 mituri despre facerea
şi a speciei literare.
mitică, mitologie, geneză, arhetip, cosmo- lumii (sau o altă temă)2.3. Interpretarea unor teme şi motive aparţigonie, temă mitică, fabulosul/fantasticul, • Dialogul imaginar dintre 2-3 personajenînd unor estetici/modele culturale diferite.
personaj mitologic, timp mitic, spaţiu mi- mitologice
3.1. Identificarea unor conexiuni motivate între tic, metamorfoză, degradare.
• Scrierea imaginativă: O antologie de leliteratura română şi literaturile altor popoare.
gende (fiecare elev scrie cîte un text) despre
4.3. Exprimarea orală şi/sau în scris a opiniilor
facerea/apariţia peniţei, călimarei, stiloului,asupra unor texte literare şi nonliterare.
pixului, tastaturii computerului (sau un alt
Valori şi atitudini: Formarea unor reprezentări
subiect la alegere)culturale coerente asupra dezvoltării literaturii• Caracterizarea personajelor mitologice
române în raport cu evoluţia literaturii univer(Dedal, Icar, Prometeu, Heracle etc.)sale.
• Evaluarea finală: Eseu reflexiv
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în II. Literatura popoarelor orientale• Asocierile libere
vederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: literaturi orientale, litera- • Planul de idei al unui fragment/text de isliterar şi/sau metaliterar.
tură sumero-babiloniană, literatură egip- torie literară
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- teană, literatură ebraică, literatură india- • SINELG pe un text/fragment de text decipale ale operei literare din perspectiva genului nă, literatură chineză, epos/epopee, poem istorie literară
şi a speciei literare.
eroic, erou legendar, cronotop, eul liric, • Reţeaua personajului/personajelor
2.2. Încadrarea operelor literare de referinţă în- teme şi motive literare, lirism, sensibilita- • Diagrama Venn
tr-un curent literar şi/sau în contextul cultural te, imn, elegie, psalm, odă, gazel, povesti- • Comentariul literar (integral, secvenţial)în care acestea au fost create.
• Ciorchinele
re în ramă.
3.1. Interpretarea unor opere literare din literatu• Harta conceptuală: Epopeea
ra universală şi literatura română în vederea for

Clasa a X-aVI. SUBCOMPETENŢE FORMATE/DEZVOLTATE PRIN LITERATURA UNIVERSALĂ CA DISCIPLINĂ ŞCOLARĂ,UNITĂŢI DE CONŢINUT, ACTIVITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ŞI EVALUARE

20
21

Subcompetenţe
Conţinuturi
Activităţi de învăţare şi evaluare
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în I. Romantismul• Harta conceptuală: Romantismul/Eul livederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: contextul istoric al roric romantic/Personajul romantic/Romanul
literar şi/sau metaliterar.
mantismului, romantism, romantic, es- romantic
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- tetica romantismului, eul romantic, me- • Exerciţii de interpretare a poeziei romantice
cipale ale operei literare din perspectiva genului ditaţie, elegie, poezie peisagistică, odă,• Scrierea. Jurnalul imaginar al unui persoşi a speciei literare.
baladă, legendă, poem sociogonic, satiră naj de text epic/dramatic studiat la clasă
2.1. Încadrarea unor opere literare într-un cu- romantică, antiteză, imn, epodă, poem
• Jurnalul de lectură (se va ţine pe parcurrent literar şi/sau în contextul cultural în careromantic, roman istoric, personaj istoric, sul desfăşurării modulului respectiv)
acestea au fost create.
proză romantică, personaj romantic, dra- • Caracterizarea de personaj
mă romantică, dramatic, originalitate,• Eseul reflexiv/argumentativ

Clasa a XI-a

Valori şi atitudini: Dezvoltarea interesului pen• Proiectul şcolar
tru comunicarea interculturală.
• Evaluare finală: Eseu structurat
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- VII. Iluminismul• Harta conceptuală. Iluminismul
cipale ale operei literare din perspectiva genului Noţiuni-cheie: contextul istoric al Epocii • Argumentarea în patru paşi: Demonstraşi a speciei literare.
Luminilor, ideologie iluministă, literatură rea apartenenţei de gen şi specie a textului
1.3. Analizarea şi sintetizarea informaţiei asupra iluministă, Mişcarea „Sturm und Drang”, literar
circulaţiei temelor şi motivelor literare în con- elegie, roman satiric, filozofic, sentimen- • Caracterizarea de personaj
text naţional şi/sau universal.
tal, „Bildungsroman” (roman al formării), • Comentariul literar
2.2. Încadrarea operelor literare de referinţă în- personaj iluminist, univers tematic, con- • SINELG pe un text metaliterar
tr-un curent literar şi/sau în contextul cultural fesiuni, memorialistică, raţiune, povestire • Planul de idei al unui fragment/text teoîn care acestea au fost create.
filozofică, roman de aventuri, povestire retic
3.1. Identificarea unor conexiuni motivate între fantastică, tragedie istorică, baladă, poem • Intepretarea unui text memorialistic
literatura română şi literaturile altor popoare.
dramatic.
• Jurnalul dublu
4.1. Aplicarea unor strategii de comunicare orală
• Evaluarea capacităţii de interpretare aşi/sau scrisă în vederea interpretării şi/sau analiunui text literar iluminist
zei textului literar/metaliterar.
Valori şi atitudini: Formarea unor reprezentări
culturale coerente asupra dezvoltării literaturii române în raport cu evoluţia literaturii universale.

• Caracterizarea unui personaj literar
4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diver- epopee, lirică, lirică de dragoste, farsă,povestire în versuri.
• Jurnalul dublu
selor tipuri de compoziţii.
• Evaluarea capacităţii de interpretare (inteValori şi atitudini: Formarea unor reprezentări
grală sau secvenţială) a textului literar
culturale coerente asupra dezvoltării literaturii române în raport cu evoluţia literaturii universale.
• Rezumarea unui text dramatic
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- V. Renaşterea
cipale ale operei literare din perspectiva genului Noţiuni-cheie: Renaştere, laicizare, Uma- • Lectura personalizată
nism, gen liric, sonet, povestire în ramă, • Comentariul literar al unei poezii cu
şi a speciei literare.
formă fixă2.5. Compararea trăsăturilor esenţiale ale unor alegorie, parodie, teatru renascentist,
opere literare reprezentative pentru varii spaţii poem, roman, personaj, comedie, eseu, • Exerciţiu de transformare a unui fragment
de text dramatic într-unul epic
model clasic, epopee, roman fantastic,
literare/culturale.
3.1. Identificarea unor conexiuni motivate între grotesc, imitaţie, comic, spirit critic, sa- • Exerciţiu de scriere: Elaborarea portretului unui personaj de text dramatictiră, tragedie, tragic, tragism, personaj
literatura română şi literaturile altor popoare.
4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diver- tragic, conflict, influenţă, drama istorică, • Hamlet de Shakespeare (sau un alt text carepersonaj dramatic, dramatism, comedie, se studiază) în viziunea „pălăriilor gînditoare”
selor tipuri de compoziţii.
• Proiectul regizoral pentru montarea unei
Valori şi atitudini: Cultivarea sensibilităţii prin roman picaresc.
anumite secvenţe dintr-o piesă studiată la clasă
receptarea operelor literare şi de artă.
• Evaluare finală: Sinteza sau Eseul structurat• Comentariul literar al unei poezii cu for1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în VI. Clasicismul
vederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: clasicism, clasic, doctri- mă fixănă clasicistă, baroc, manierism, preţiozi- • Ciorchinele pentru conceptul de comic
literar şi/sau metaliterar.
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- tate, spirit critic, principii artistice, ideea • Diagrama Venn
cipale ale operei literare din perspectiva genului de artă poetică, regula celor trei unităţi • Exerciţiu de identificare a modalităţilor de(de timp, loc şi acţiune), poezie cu formă caracterizare a personajului comicşi a speciei literare.
2.1. Identificarea şi analiza trăsăturilor dominan- fixă (tanka, hayku, sonet), roman, trage- • Testul de lectură a unei piese clasice• Lectura împotrivă a dialogului dramaticte ale unor curente sau mişcări literare/culturale. die, comedie, personaj clasic, alegorie,• Atelier de scriere: Imaginează-ţi că eşti3.2. Interpretarea unor opere literare din litera- parodie, eseu, canţonă, utopie, epopee,
tura universală şi literatura română în vederea veridicitate, realism psihologic, imitaţie, unul dintre personaje şi realizează o autoformulării unor judecăţi proprii asupra lumii şi tipologie de personaje, aforism, caracter caracterizare
a problemelor fundamentale ale fiinţei umane. aforistic, fabulă, caracter moralizator, lite- • Dosarul de autor
4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diver- ratură moralistă, compoziţie echilibrată, • Cvintetul (pentru prezentarea personajelor unei comedii)
intrigă, deznodămînt.
selor tipuri de compoziţii.

• Lectura interogativă/Lectura personalizată
• Proiectul şcolar (vestimentaţia în romanul istoric, didascaliile în drama romantică,tema naturii în poezia romantică etc.)• Jurnalul dublu• Descrierea unei imagini sau a unei picturi
din epoca romantismului• Diagrama Venn
• Cubul• Evaluare finală. Evaluarea competenţei dea interpreta un text romantic• Planul de idei al unui text metaliterar
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în II. Parnasianismul
vederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: parnasianism, principiul • Harta conceptuală: Parnasianismul„artă pentru artă”, teme şi motive literare • Lectura artistică a textului liric
literar şi/sau metaliterar.
2.1. Identificarea şi analiza trăsăturilor dominan- parnasiene, poezie parnasiană, eul liric, • Jurnalul dublu
te ale unor curente sau mişcări literare/culturale. eglogă, cult al formei, impersonalizare a • Lupa imaginară (în vederea descoperirii
3.1. Identificarea unor conexiuni motivate între discursului, exotism, receptare senzorială comportamentului eului liric în poezia de
tip parnasian)a lumii, descripţie, rigoare canonică.
literatura română şi literaturile altor popoare.
• Acrostihul pentru cuvîntul parnasianism
4.3. Exprimarea orală şi/sau în scris a opiniilor• Evaluare finală: Comentariul literar al
asupra unor texte literare şi nonliterare.
unui text parnasian
Valori şi atitudini: Cultivarea sensibilităţii prinreceptarea operelor literare şi de artă.
• Rezumarea textului epic/dramatic
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în III. Realismul
vederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: doctrină realistă, rea- • Analiza literară şi comentariul literarlism, realist, mimesis, tehnica detaliu- • Analiza comparativă
literar şi/sau metaliterar.
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- lui, oglindire/reflectare, obiectivitate, • Harta conceptuală: Realismul, Personajul
cipale ale operei literare din perspectiva genului veridicitate, cauzalitate, tipicitate, ob- realist, Romanul realist
servaţie socială, caracter critic, roman/ • Caracterizarea personajului
şi a speciei literare.
2.2. Încadrarea operelor literare de referinţă în- schiţă/nuvelă/povestire, dramă realistă, • Exerciţiu de grupare a personajelor în
tr-un curent literar şi/sau în contextul cultural în personaj realist, tip, tipologie, descriere funcţie de diferite criterii
realistă, portret realist, „realism socia- • Jocul de rolcare acestea au fost create.

2.5. Compararea trăsăturilor esenţiale ale unor list”, moduri de expunere, subiect, com- • Dezbaterea
opere literare reprezentative pentru varii spaţii poziţie.
• Studiul de cazliterare/culturale.
• Chestionarul
3.2. Interpretarea unor opere literare din litera• Fişa de control a lecturii integraletura universală şi literatura română în vederea• Exerciţiu de interpretare a titlului operei
formulării unor judecăţi proprii asupra lumii şi astudiate
problemelor fundamentale ale fiinţei umane.
• Lectura critică a unui text/fragment de
4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a divertext de istorie literară/critică literară
selor tipuri de compoziţii.
• Eseul structurat
Valori şi atitudini: Dezvoltarea gîndirii critice• Evaluare finală: evaluarea competenţei deprin lectura operelor de referinţă ale literatuinterpretare a universului tematic/a problerii universale/române în scopul autodezvoltării
maticii etc. a textului realist.
continue şi al autorealizării personale.
1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- IV. Naturalismul• Rezumarea textului epic/dramatic
cipale ale operei literare din perspectiva genului Noţiuni-cheie: naturalism, teorie natu- • Harta conceptuală: Naturalismul
şi a speciei literare.
ralistă, realism exacerbat, roman natura- • Eseul reflexiv
2.2. Încadrarea operelor literare de referinţă în- list, nuvelă naturalistă, teatru naturalist, • Caracterizarea personajului
tr-un curent literar şi/sau în contextul cultural în personaj naturalist, concepţie pozitivistă, • Turul galerieicare acestea au fost create.
viziune fiziologică, studiu clinic, determi- • Inventarul de idei (în baza unui text me3.1. Identificarea unor conexiuni motivate între nism ereditar, imagine trivială, violenţe taliterar despre naturalism sau despre opeliteratura română şi literaturile altor popoare.
de limbaj.
ra studiată)4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diver• Atelier de scriere. Cum comentăm un act
selor tipuri de compoziţii.
dintr-o dramă naturalistă
Valori şi atitudini: Cultivarea sensibilităţii prin
• Evaluare finală: Eseul structurat/Analireceptarea operelor literare şi de artă.
za literară a unui portret realizat în tehnica
naturalistă
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în V. Modernismul şi avangarda• Harta conceptuală (pentru conceptele:vederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: modern, modernism,
Modernism. Simbolism. Avangardă. Futuliterar şi/sau metaliterar.
modernitate, roman de analiză psiholo- rism. Dadaism. Expresionism. Suprarea1.2. Identificarea şi analiza componentelor prin- gică, introspecţie, dislocarea povestirii, lism. Teatrul absurdului. Farsa tragică etc.
cipale ale operei literare din perspectiva genului personaj, fragmentarism, discontinuitate, • Rezumarea operelor epice şi dramaticeşi a speciei literare.
corelativ obiectiv, poezie reflexivă, poezie studiate.
tranzitivă.

3.3. Compararea evoluţiei mişcărilor/curentelor geniu/demon, ironie romantică, tragicodin literatura română cu mişcări/curente din li- medie Biedermeier.
teratura universală.
4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diverselor tipuri de compoziţii.
Valori şi atitudini: Stimularea gîndirii reflexive
prin lectura şi interpretarea operelor de referinţă
ale literaturii universale/române şi prin descoperirea altor arte.

22
23

24
25

Subcompetenţe
Conţinuturi
Activităţi de învăţare şi evaluare• Asocierile libere
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în vede- I. Copilărie, adolescenţă, tinereţe
• Lectura personalizată
rea comprehensiunii şi interpretării textului literar şi/ Noţiuni-cheie:• gen literar, gen liric, lirism, eul liric, temă li- • Lectura interpretativă
sau metaliterar.
1.3. Analizarea şi sintetizarea infomaţiei asupra circu- terară, motiv literar, idee poetică, figură de stil, • Fişa de identificare şi caracterizare a personajului/personajelorlaţiei temelor şi motivelor literare în context naţional imagini artistice;• gen epic, roman, romanesc, ficţiune, descrie- • Ciorchinele
şi/sau universal.
2.3. Stabilirea unor conexiuni între viziunea asupra lu- re, portret, monolog, dialog, naraţiune liniară, • Cubul
mii reflectată în texte literare aparţinînd diferitor cu- naraţiune discontinuă/fragmentaristă, subiect, • Discuţia ghidată
conflict, narator, perspectivă narativă, punct • Scrierea reflexivă
rente/mişcări literare.
3.2. Interpretarea unor opere din literatura universală de vedere, focalizare, erou, galerie de persona- • Eseul argumentativ• Dezbaterea
şi literatura română în vederea formulării unor jude- je, personaj (tip de), cronotop;

Clasa a XII-a• Comentariul textului literar (oral/scris).
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în VI. Postmodernismul
vederea comprehensiunii şi interpretării textului Noţiuni-cheie: postmodern, postmoder- • Analiza textului literar (oral/scris)nitate, postmodernism, poezie postmo- • Atelier de scriere: Compunerea-sinteză
literar şi/sau metaliterar.
• Lectura analitică şi interpretativă
1.3. Analizarea şi sintetizarea informaţiei asupra dernistă, proză postmodernistă, teatru
circulaţiei temelor şi a motivelor literare în con- postmodernist, deconstrucţie, rescriere, • Lectura critică
prozaism, biografism, spirit ludic, paro- • Formularea întrebărilor pe text
text naţional şi/sau universal.
2.2. Încadrarea operelor literare de referinţă în- die, metonimie, ironie, livresc, farsă tragi- • 6 De ce?
tr-un curent literar şi/sau în contextul cultural în că, ironie, ludic, jocuri identitare, roman, • Teste cu itemi cu mai multe variante derăspuns/cu răspuns de tip Adevărat/Fals/
dramaturgie etc.
care acestea au fost create.
cu ordonare de elemente pentru evaluarea
3.3. Compararea evoluţiei mişcărilor/curentelor
calităţii interpretării textului epic postmodin literatura română cu mişcări/curente din lidernist
teratura universală.
• Hărţile conceptuale/Hărţile mentale
4.3. Exprimarea orală şi/sau în scris a opiniilor• Fişele de identificare şi caracterizare aasupra unor texte literare şi nonliterare.
personajului
Valori şi atitudini: Cultivarea interesului pentru• Lectura critică a fragmentului de text telectură şi a gustului estetic în materie de literatură
oreticşi artă (pictură, sculptură, teatru, muzică etc.).

2.2. Încadrarea operelor literare de referinţă în- 1. Simbolismul şi începuturile moder- • Exerciţiu de cercetare a unui text metatr-un curent literar şi/sau în contextul cultural în nităţii literare
literarcare acestea au fost create.
Noţiuni-cheie: „decadenţă”/decadenţă, • Exerciţii de analiză a funcţiilor poetice ale
2.4. Stabilirea unor conexiuni între viziunile asu- simbolism, poezie simbolistă, teatru sim- simbolului/sinesteziei şi/sau ale imaginilor
pra lumii reflectate în texte literare, aparţinînd bolist, simbol, sugestie, sinestezie, mupoetice în poezia modernistă
diferitor curente/mişcări literare
zicalitate şi magie a limbajului, viziona- • Comentariul literar
3.3. Compararea evoluţiei mişcărilor/curentelor rism, vers liber, corespondenţe.
• Tabelul sinoptic al temelor şi motivelor lidin literatura română cu mişcări/curente din li- 2. Avangarda şi poezia manifestelor
terare ale modernităţii literare
teratura universală.
Noţiuni-cheie: avangardă, futurism, da- • Eseul nestructurat/structurat
4.1. Aplicarea unor strategii de comunicare orală daism, suprarealism, expresionism, de- • Scrierea reflexivă
şi/sau scrisă în vederea interpretării şi/sau anali- convenţionalizarea artei, categorii nega- • Pastişa
zei textului literar/metaliterar.
tive (ermetism, apoetic, discontinuitate, • Lectura critică
4.3. Exprimarea orală şi/sau în scris a opiniilor fragmentarism etc.), hazard, inconştient, • Reţeaua personajelor
asupra unor texte literare şi nonliterare„dicteu automat”, ludic.
• Caracterizarea personajelor
Valori şi atitudini:
3. Alte ipostaze ale poeziei moderne• Analiza cronotopului (în baza unui text
Cultivarea sensibilităţii prin receptarea operelor Noţiuni-cheie: reinventarea poeziei, func- epic studiat)
literare şi de artă. Formarea unor reprezentări
ţia exploratorie a poeziei moderne, apoetic, • Dezbaterea (problematica unui romanculturale coerente asupra dezvoltării literaturii alogic, incongruenţă, fragmentarism, im- modern)române în raport cu evoluţia literaturii univer- personalizare, reflexivitate, tranzivitate, criză • Atelier de scriere: Cum comentăm o posale.
(a limbajului poetic), manifestări ale eului. ezie suprarealistă/simbolistă/suprarealis4. Proza modernă
tă etc.?
Noţiuni-cheie: roman tradiţional, ro• Lectura artistică
man-frescă, perspectivă narativă, analiză • Proiectul şcolar (în baza unui roman stuşi autoanaliză, tehnici şi procedee ale pro- diat).
zei moderne, roman estetizant, existen- • Referatulţialism, literatura absurdului, roman al• Brainstormingul.
condiţiei umane, personaj literar, crono- • Turul galeriei
top, alegorie, parabolă, ironie.
• Consultaţiile în grup
5. Teatrul modern• Evaluare finală: Interpretarea unui text laNoţiuni-cheie: dimensiune onirică, teatru prima lectură sau Caracterizarea-paralelă aepic, teatrul şi criza comunicării, farsă tra- două personaje (dintr-un text epic sau dingică, personaj dramatic, ironie, parodie, tr-un text dramatic)
tehnici şi procedee ale teatrului modern.

căţi proprii asupra lumii şi a problemelor fundamen- • poveste, schiţă, nuvelă, povestire (mod de a • Proiectul şcolar
nara şi specie), narator, erou, personaj, subiect, • Exerciţiu de analiză a cronotoputale ale fiinţei umane.
lui într-un text epic
4.3. Exprimarea orală şi/sau în scris a opiniilor asupra episod, secvenţă epică, intrigă, conflict, suspans, fantastic, fabulos, evocare, caracter ini- • Evaluare finală: Caracterizarea
unor texte literare şi nonliterare.
ţiatic, final (închis, deschis), formele genului personajelor/Compunerea paraValori şi atitudini:lelă/Comentariul literar al unui
Stimularea gîndirii reflexive prin lectura şi interpreta- scurt narativ şi curentele literare;rea operelor de referinţă ale literaturii universale/ro- • dramaturgie, teatru, acţiune dramatică, tra- fragment de proză/Eseul argumâne şi prin descoperirea altor arte. Cultivarea sensi- gedie, comedie, dramă, didascalie, monolog, mentativ etc.
dialog, aparteu, soliloc, act, scenă, tablou, perbilităţii prin receptarea operelor literare şi de artă.
sonaj, mască, intrigă, teatru în teatru, regulacelor trei unităţi, dramaturgia şi curentele literare, teatru epic, teatru poetic.
• Asocierile libere
1.2. Identificarea şi analiza componentelor principale II. Aventură şi călătorie• Cîmpul conceptual
ale operei literare din perspectiva genului şi a speciei Noţiuni-cheie:• gen liric, eul liric, poezie, temă literară, mo- • Lectura interpretativă
literare.
2.5. Compararea trăsăturilor esenţiale ale unor opere lite- tiv literar, idee poetică, imagine artistică, emo- • Rezumarea• Comentariul literar
rare reprezentative pentru varii spaţii literare/culturale. ţie poetică, prozodie;• gen epic, roman, ficţiune, moduri de expunere, • Caracterizarea personajului/per3.2. Interpretarea unor opere literare din literatura
compoziţie, subiect, element(e) al(e) subiectului, sonajelor
universală şi literatura română în vederea formulării unor judecăţi proprii asupra lumii şi a problemelor conflict, intrigă, narator, erou, personaj, galerie • Diagrama Vennde personaje, obiectivare, perspectivă narativă, • Întrebările interpretative
fundamentale ale fiinţei umane.
• Dezbaterea
4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diverselor ti- punct de vedere, cronotop etc.;• poveste, schiţă, nuvelă, povestire (mod de a • Studiul de cazpuri de compoziţii.
Valori şi atitudini: Formarea unor reprezentări culturale nara şi specie), autor, narator, erou, personaj, • Eseul reflexiv
coerente asupra dezvoltării literaturii române în raport subiect, episod, secvenţă epică, atmosferă, în- • Eseul argumentativ
cu evoluţia literaturii universale. Cultivarea interesului tîmplare, intrigă, suspans, conflict, final (în- • Evaluare finală: Eseul structurat/
pentru lectură şi a gustului estetic în materie de literatu- chis, deschis), forme ale genului scurt narativ Interpretare de text la prima lectură/Eseu reflexiv etc.
şi curentele literare.
ră şi artă (pictură, sculptură, teatru, muzică etc.).
• Cîmpul conceptual
1.2. Identificarea şi analiza componentelor principale III. Arta iubirii• Cubulale operei literare din perspectiva genului şi a speciei Noţiuni-cheie:• gen liric, lirism, poezie, eul liric (eul şi sinele, • Clusteringul
literare.
• Brainstormingul
eul şi celălalt/ceilalţi, eul şi lumea), prozo-die, temă literară, motiv literar, idee poetică, • GPP (Gîndeşte – perechi – pre1.3. Analizarea şi sistematizarea informaţiei asuprazintă)
circulaţiei temelor şi motivelor literare în context naţi- imagine artistică, poezie cu formă fixă etc.;• gen epic, roman, romanesc, ficţiune, moduri • Analiza literară
onal şi/sau universal.
• Comentariul literar
2.3. Interpretarea unor teme şi motive aparţinînd unor de expunere, compoziţie, naraţiune liniară,naraţiune discontinuă/fragmentaristă, evoca- • Caracterizarea personajului/perestetici/modele literare diferite.
3.1. Identificarea unor conexiuni motivate între litera- re, subiect, episod, perspectivă narativă, punct sonajelor
de vedere, focalizare, cronotop, erou, personaj, • Eseul argumentativ
tura română şi literaturile altor popoare.
• Scrierea imaginativă
4.1. Aplicarea unor strategii de comunicare orală şi/ galerie de personaje etc.;
sau scrisă în vederea interpretării şi/sau analizei textu- • dramaturgie, teatru, acţiune dramatică, tra- • Jurnalul dublu
gedie, comedie, dramă, tragic, comic, drama- • Dezbaterea
lui literar/metaliterar.
Valori şi atitudini: Stimularea gîndirii reflexive prin tic, replică, tiradă, dialog, monolog, soliloc, • În căutarea autorului
lectura şi interpretarea operelor de referinţă ale lite- aparteu, didascalie, act, scenă, secvenţă dra- • Evaluare finală: Test cu itemi/
raturii universale/române şi prin descoperirea altor matică, tablou, dramaturgia şi curentele lite- Eseu reflexiv
rare etc.
arte.
• Conversaţia euristică
1.2. Identificarea şi analiza componentelor principale IV. Război şi pace
• Asocierile libere
ale operei literare din perspectiva genului şi a speciei Noţiuni-cheie:• gen liric, poezie, lirism, eul liric, prozodie, • Problematizarea
literare.
2.3. Interpretarea unor teme şi motive aparţinînd unor figură de stil, imagine artistică, temă literară, • Jocul de rol
motiv literar, idee poetică, atmosferă, emoţie • Dramatizarea
estetici/modele literare diferite.
2.5. Compararea trăsăturilor esenţiale ale unor opere poetică, lirism substanţial/declarat/narat etc.; • Comentariul literar
literare reprezentative pentru varii spaţii literare/cul- • gen epic, roman, romanesc, epopee, ficţiune, • Exerciţiul de cercetare a unei
moduri de expunere, subiect, compoziţie, per- componente structurale compoturale.
3.2. Interpretarea unor opere din literatura universală sonaj, galerie de personaje, erou, perspectivă ziţionale a textului epic (de ex.:şi literatura română în vederea formulării unor jude- narativă, punct de vedere, focalizare, cronotop, Cronotopul/Incipitul/Expoziţiunea)căţi proprii asupra lumii şi a problemelor fundamen- conflict etc.;• gen dramatic, dramaturgie, teatru, tragedie, • Caracterizarea personajului/pertale ale fiinţei umane.
4.1. Aplicarea unor strategii de comunicare orală şi/ dramă, tragic, dramatic, tragicomic, catharsis, sonajelor
sau scrisă în vederea interpretării şi/sau analizei textu- replică, tiradă, dialog, monolog, aparteu, soli- • Brainstormingul
loc, act, scenă, secvenţă dramatică, tablou, tea- • Reţeaua personajelor
lui literar/metaliterar.
• Diagrama Venn
Valori şi atitudini: Cultivarea sensibilităţii prin recep- tru epic, teatrul absurdului etc.
• Proiectul şcolar
tarea operelor literare şi de artă. Dezvoltarea interesu• Scrierea reflexivă
lui pentru comunicarea interculturală.

26
27

28
29

• gen epistolar, scrisoare, formulă de adresare, • Discuţia ghidată
unor judecăţi proprii asupra lumii şi a problemelorîncheiere, notă confesivă, emitent, destinatar, • Revizuire circulară
fundamentale ale fiinţei umane.
subiect de discuţie/reflecţie, mărturisire, con- • Brainstormingul
4.1. Aplicarea unor strategii de comunicare orală.
Valori şi atitudini: Stimularea gîndirii reflexive prin fidenţialitate, scrisoare autografă publicată/ne- • Scrierea imaginativă
• Ateliere de scriere. Scrisoarea/
lectura şi interpretarea operelor de referinţă ale litera- publicată, referent etc.;
turii universale/române şi prin descoperirea altor arte. • jurnal, jurnal literar, note diaristice (de că- Jurnalul• Evaluare finală: Textul argumenlătorie), discurs diaristic, eul autobiografic,notaţie, descriere, portretizare, evocare, text tativ/Textul reflexiv/Comentariul
literar (al unei scrisori, pagini de(auto)referenţial, introspecţie, autenticitajurnal, fragment de memorii etc.)
te etc.;• confesiuni, confident, eul confesiv, spovedanie, literatură a mărturisirilor, autobiografie,
retrospecţie, detaliu intim, document psihologic, cultul adevărului/autenticităţii.

• CV-ul personajelor• Evaluare finală: Eseul nestructurat/structurat sau Caracterizarea de personaj/Compunere-paralelă
• Cîmpul conceptual
1.1. Folosirea unor strategii variate de lectură în vede- V. Condiţia umană
• Comentariul literar
rea comprehensiunii şi interpretării textului literar şi/ Noţiuni-cheie:• gen liric, specii ale genului liric, lirism, eul li- • Dezbaterea
sau metaliterar.
2.4. Stabilirea unor conexiuni între viziunile asupra ric, prozodie, temă literară, motiv literar, idee • Brainstormingul
lumii reflectate în texte literare aparţinînd diferitor cu- poetică, lirism substanţial/declarat/narat etc.; • Argumentarea în patru paşi• gen epic, roman, romanesc, dicţie, moduri • Scrierea reflexivă
rente/mişcări literare.
3.1. Identificarea unor conexiuni motivate între litera- de expunere, personaj, galerie de personaje, • Jurnalul dublu/jurnalul triplu
subiect, conflict, cronotop, perspectivă nara- • CV-ul personajului literar
tura română şi literaturile altor popoare.
4.2. Aplicarea unor tehnici de elaborare a diverselor ti- tivă, naraţiune liniară, naraţiune discontinuă/ • Exerciţii de producere de „textîmpotriva textului”
fragmentaristă etc.;
puri de compoziţii.
• dramaturgie, teatru, acţiune dramatică, dra- • Comentariul literar
Valori şi atitudini:
Cultivarea interesului pentru lectură şi a gustului es- mă, farsă tragică, teatrul absurdului, personaj, • Eseul argumentativ
tetic în materie de literatură şi artă (pictură, sculptură, mască, didascalie, replică, tiradă, dialog, mo- • Evaluare finală: Eseul structunolog, soliloc, aparteu, act, scenă, tablou, sec- rat/Eseul argumentativ/Proiecteatru, muzică etc.).
tul şcolarvenţă dramatică etc.;• eseu („încercare”), proză de idei, exerciţiu degîndire, trăire lirică a ideilor, caracter reflexiv,
perspectivă relativizantă.
• Harta conceptuală
1.1. Identificarea şi analiza componentelor principale VI. Timpul eului• Scrierea liberă
ale operei literare din perspectiva genului şi a speciei Noţiuni-cheie:• literatură de frontieră, memorialistică, au- • Scrierea reflexivă
literare.
2.5. Compararea trăsăturilor esenţiale ale unor opere tobiografie, memorie voluntară/involuntară, • Lectura cognitivă
literare reprezentative pentru varii spaţii literare/cul- memorie afectivă, subiectivitate şi obiectivi- • Asocierile libere
tate, portret, descriere, naraţiune (documen- • Comentariul literar
turale.
tară), autenticitate/contrafacere, timp istoric/ • Ştiu/Vreau să ştiu/Am învăţat
3.2. Interpretarea unor opere literare din literatura• Generalizarea categorială
timp trăit etc.;
universală şi literatura română în vederea formării

Conţinuturile recomandate de curriculum (clasa a X-a: Mitologia, Literatura popoarelor orientale, Antichitatea, Evul Mediu, Renaşterea, Clasicismul, Iluminismul; clasa a
XI-a: Romantismul, Parnasianismul, Realismul, Naturalismul, Modernismul şi avangarda, Postmodernismul; clasa a XII-a: Copilărie, adolescenţă, tinereţe, Aventură şi călătorie,
Arta iubirii, Război şi pace, Condiţia umană, Geniul, demonii şi absolutul, Timpul eului),competenţele-cheie/transversale şi transdisciplinare orientează activitatea profesoruluipe cîteva dimensiuni:• lectura operei literare;• specia şi genul literar pe care le ilustrează opera;• curentul literar în care se încadrează opera;• tema operei/universul tematic al operelor explorate în cadrul unui modul tematic.
Alegerea strategiilor în vederea realizării activităţilor de predare–învăţare–evaluare
va fi orientată spre atingerea competenţelor-cheie/transversale şi transdisciplinare, darşi a valorilor şi atitudinilor preconizate de curriculumul liceal. Miza majoră a activităţii
didactice pe caracterul formativ (bazat pe dezvoltarea competenţelor) al instruirii nu
exclude metodele tradiţionale, solicitînd, în esenţă, flexibilitate şi creativitate în aplicarea ecuaţiei tradiţional–modern.
Oricare va fi textul literar ales de către profesor (autor de manual), metodele şiprocedeele didactice vor stimula elevul să descopere conţinutul, valoarea estetică, trăsăturile speciei literare pe care o ilustrează opera. Metodele alese de către profesor îl vorînvăţa pe elev cum să se comporte ca lector, ce să facă şi cum să facă.
Comunicarea orală şi scrisă va imprima conţinutul necesar demersului didactic,
favorizînd realizarea obiectivelor educaţiei literare şi lingvistice în cadrul orelor de literatura universală.
Metodele didactice alese de către profesor (conform taxonomiei lui Bloom: cunoaşterea, înţelegerea, aplicarea, analiza, sinteza şi evaluarea) vor antrena elevii în activităţi
de explorare a textului literar în vederea realizării obiectivelor de referinţă, a interpetării
operei şi a studierii comparate cu unul sau mai multe texte din literatura română.
Profesorul va stabili tipul de lectură a operei literare şi a textului teoretic, alegîndu-l
în funcţie de obiectivele cognitive şi formative ale lecţiei:• lectura predictivă;• lectura empatică;• lectura metodică;• lectura analitică;• lectura cursivă;• lectura personalizată etc.
Tipul de lectură ales va antrena elevii în acţiuni variate: observarea punctuală aformelor textului, contextualizarea operei, transferul de cunoştinţe, sintetizarea unor
informaţii, decodarea unor semne etc. Competenţele-cheie/transversale şi transdisciplinare, ca şi valorile şi atitudinile se vor realiza prin aplicarea unor strategii didacticeadecvate, antrenînd elevii în interpretarea dimensiunii semantice sau expresive a operei
literare, în studiul comparat al acesteia cu alte opere din literatura naţională sau universală. Metodele interactive vor stimula producerea de idei, analiza şi categorizarea
acestora. De exemplu, developarea paradigmei unui curent literar nu se va limita la oprelegere liniară, ci va fi o cercetare activă a unui text teoretic (prin SINELG, Ştiu/Vreausă ştiu/Am învăţat etc.), o activitate de identificare a caracteristicilor curentului literarîn baza analizei a 1-2 opere (sau fragmente) literare prin metode interactive.
În funcţie de obiectivul propus, de conţinutul recomandat şi de sarcina de învăţare
formulată, demersul didactic se va realiza prin strategii eficiente de studiere a literaturii
universale:
Jurnalul:• jurnalul de lectură poate fi aplicat în timpul lecturii integrale a unui roman(Doamna Bovary de G. Flaubert, Roşu şi negru de Stendhal, Război şi pace de
L.N. Tolstoi etc.), pentru a fixa reacţiile emoţionale declanşate de lectura operei,
informaţii semnificative, pasaje memorabile despre un personaj/personaje etc.;• jurnalul de sinteză va fi produsul scris al reflecţiei asupra activităţilor didacticeefectuate în cadrul unui modul (Mitologia, Romantismul, Tema aventurii şi călătoriei în literatura universală etc.);• jurnalul cu dublă intrare (numit şi jurnal dublu sau agendă cu notiţe paralele) va
stimula elevii să citească un text, să identifice enunţuri şi citate semnificative şi săle comenteze (se utilizează în varii situaţii didactice: analiza unui fragment sau aunei opere literare, a unui monolog important dintr-un text dramatic (monologul
lui Hamlet), a unui eseu sau a unei schiţe de caracter etc.).
Harta conceptuală se va realiza pentru a cunoaşte şi a aplica conceptele de clasicism, tragic, absurd, postmodernism etc.
Dosarul de autor este o activitate complexă (realizată individual sau în perechi), în
care se arhivează informaţii despre viaţa, opera unui scriitor din literatura universală,dar şi repere critice, clasificări de teme şi motive literare (pe genuri) din opera acestuia,
fotografii etc. Dosarul de autor favorizează realizarea unor comparaţii nuanţate cu viaţa
şi opera unor scriitori înrudiţi estetic din literatura română (se compară, de exemplu,
dosarele de autor Victor Hugo şi Mihai Eminescu).
Studiul de caz va antrena elevii în analiza unui caz, a unor situaţii, identificînd
şi fişînd informaţii variate cu privire la cazul în discuţie. Argumentarea opiniilor va
implica elevii în luarea unei decizii. O temă: Scandalul literar în literatura universală asecolului al XIX-lea (Cazurile: Florile răului de Ch. Baudelaire, Doamna Bovary de G.
Flaubert şi Duduca Mamuca de B. P. Hasdeu).
Proiectul (ca metodă de învăţare şi evaluare) implică elevii în cercetarea şi studierea
unei realităţi literare (Timp şi spaţiu în romanul despre război, Vestimentaţia, mijloc decaracterizare a avarului, în baza operelor Enigma Otiliei de G. Călinescu, Taica Goriot deBalzac, Hagi-Tudose de B. Delavrancea), în realizarea unor expoziţii (Literatura şi pictura
romantică în Europa; Literatura şi pictura expresionistă în Europa) etc.
Eseul (reflexiv, demonstrativ, de sinteză etc.) este un exerciţiu instructiv, realizarea
lui solicitînd o mare mobilitate intelectuală: elevii demonstrează, emit idei, meditează,sintetizează etc. Subiectele pentru eseu (structurat/nestructurat) pot fi variate (numai
în baza operelor literare/teoretice din literatura universală sau în baza unor opere literare/teoretice din literatura română şi universală): De ce şi-a ucis Medeea copiii?, Moartea doamnei Bovary era inevitabilă?, Funcţia monologului în tragedia „Hamlet” de
W. Shakespeare etc.

3031VII. STRATEGII DIDACTICE: ORIENTĂRI METODOLOGICE GENERALE

Caracterizarea personajului/personajelor (scris/oral) este un proces (lectură, cercetare, identificare de informaţii etc.) care solicită de la elevi gîndire critică, inteligenţă, cunoştinţe, aptitudini, creativitate etc., pentru a elabora un text în care să profileze
complexitatea unui personaj dramatic sau epic, demonstrînd valoarea lui de semnificant al textului artistic. Pot fi caracterizate paralel două personaje din acelaşi text, douăpersonaje din opere ce aparţin unor curente literare diferite (romantism şi realism,clasicism şi realism, realism şi naturalism etc.), două personaje din opere cu aceeaşi
temă. Nu mai puţin incitantă este caracterizarea paralelă a două personaje din douăopere/literaturi diferite.
Alte metode (exerciţiul, analiza literară, comentariul literar, dramatizarea, lectura cu
voce, jocul de rol, chestionarul, povestirea, dezbaterea etc., dar fără a absolutiza valoarea
uneia dintre ele) vor antrena elevii în căutarea şi descoperirea frumosului artistic, formîndu-i drept consumatori adevăraţi ai actului de cultură.
VIII. STRATEGII DE EVALUARE: ORIENTĂRI GENERALE
Evaluarea este o activitate complexă, care îşi propune reliefarea performanţelor elevilor
şi a calităţii actului didactic la disciplină. Practica de evaluare la Literatura universală solicită un model de (auto)interogare asemănător celui aplicat în cazul altor discipline şcolare:ce evaluăm?, cum evaluăm?, cînd evaluăm?, cît evaluăm?, de ce evaluăm?
Profesorul va stabili parametrii, instrumentele, obiectul evaluării pentru orice tip deevaluare (iniţială, formativă sau sumativă), pornind de la obiectivele de evaluare elaborate
în baza obiectivelor de referinţă pentru fiecare clasă şi pentru fiecare modul/capitol. Titularul de disciplină va fi pregătit însă şi pentru asemenea situaţii cînd activitatea elevilor nu
se pretează unei evaluări punctuale. De exemplu, la literatura universală (ca şi în cazul altor
discipline umaniste) obiectivele atitudinale urmează să se materializeze în durată.
Lectura şi interpretarea operelor literare sau a textelor teoretice vor colabora la perfecţionarea în continuare a competenţele de comunicare orală şi scrisă ale elevilor, mai
cu seamă atunci cînd profesorul va miza pe elaborarea unor discursuri de tip argumentativ. Evaluarea formativă sau sumativă va aprecia competenţele de comunicare dialogată (dezbateri, mese rotunde, interviuri, polemici orale) şi monologică, oral sau scris(expunere, eseu structurat şi eseu nestructurat, paralelă, sinteză, meditaţie, reflecţie,referat etc.). Profesorul este liber să aleagă formele şi tipul de evaluare pentru fiecareclasă în funcţie de conţinuturile învăţate, să reia tehnici şi forme de evaluare practicate
în gimnaziu, dar şi în cadrul altor discipline. Pentru a îmbunătăţi adaptabilitatea elevilor la varii situaţii de comunicare, se vor alterna tehnicile tradiţionale de evaluare cu
cele moderne, echilibrînd şi evaluarea orală în raport cu cea scrisă.
bibliografie
Antologii de poezie

Antologie de poezie americană. De la începuturi pînă azi, vol. I, II (Ediţie întocmită de LeonLeviţchi şi Tudor Dorin; prefaţă şi tabel cronologic de Dan Grigorescu). Bucureşti, Editura Minerva,
1977, 1978.
Antologie de poezie arabă. Perioada clasică (Traducere, antologie şi note de Grete Tartler şi Nicolae Dobrişan; prezentări de autori şi istorico-literare de Nicolae Dobrişan), vol. I, II. Bucureşti,Editura Minerva, 1982.
Antologie de poezie chineză modernă şi contemporană (Selecţie, traducere şi note biografice de Alexandru Andriţoiu şi Ion Budura; prefaţă de Zou Difan). Bucureşti, Editura Minerva, 1990.
Antologia poeziei franceze. De la Rimbaud pînă azi, vol. I, II, III (Ediţie întocmită de Ion Caraion
şi Ovid S. Crohmălniceanu). Bucureşti, Editura Minerva, 1974, 1975, 1976.
Antologia poeziei romantice germane (Antologare şi prefaţă de Hertha Perez). Bucureşti, E.P.L.U., 1969.
Atlas de sunete fundamentale (Antologie, prezentări, traduceri şi postfaţă de Ştefan Augustin
Doinaş). Cluj-Napoca, Editura Dacia, 1988.
Baconsky, A.E. Poeţi şi Poezie. Bucureşti, Editura pentru Literatură, 1963.
Belistov, Vladimir. Poemele dragostei (traduceri alese). Chişinău, Editura Literatura Artistică, 1978.
Cîntare frumuseţii umane. În căutarea Afroditei (Antologie, prefaţă, note, comentarii şi bibliografie de Gheorghe Marin). Bucureşti, Editura Albatros, 1988.
Din lirica de dragoste a lumii, vol. I, II (Tălmăcire şi selecţie de Maria Banuş). Bucureşti, Editura
Minerva, 1987.
Iubita cu ochi de lotuşi. Din poezia de dragoste a Orientului (Antologie şi cuvînt-înainte deTudor Palladi). Chişinău, Editura Hyperion, 1991.
Literatura din Basarabia în secolul XX. Traduceri din poezia universală (Selecţie, studiu introductiv şi note biobibliografice de Leo Butnaru; Postfaţă de Barbu Cioculescu). Chişinău, EditurileŞtiinţa-Arc, 2004.
Literatura universală, vol. II (crestomaţie). Chişinău, Editura Lumina, 1976.
Lirică universală în traducerea lui Vasile Nicolescu. Bucureşti, Editura Eminescu, 1996.
Muşina, Al., Bucur, R. Antologie de poezie modernă. Poeţii moderni despre poezie (manifeste,
eseuri, fragmente teoretice), f.l. Editura Leca Brîncuş, 1996.
Poeţii italieni din secolul XX. De la Giovanni Pascoli la Valerio Magrelli (Traducere, prefaţă şinote introductive de Marin Mincu). Bucureşti, Cartea Românească, 1988.
Poeţi francezi (Antologie, prefaţă şi traducere de Aurel Rău). Cluj-Napoca, Editura Dacia, 1987.
Poezie americană modernă şi contemporană (Selecţie, traducere, note şi comentarii de MirceaIvănescu; prefaţă de Ştefan Stoenescu). Cluj-Napoca, Editura Dacia, 1986.
Poezia Egiptului Faraonic (Traducere de Ion Acsan şi Ion Larian-Postolache; cuvînt înainte şi
note de Constantin Daniel). Bucureşti, Editura Univers, 1974.
Poezia germană modernă. De la Stefan George la Enzensberger, vol. I, II (Antologie, prefaţă şinote biobibliografice de Petre Stoica). Bucureşti, Editura Minerva, 1967, 1968.
Poezie austriacă modernă de la Rainer Maria Rilke pînă în zilele noastre (Antologie şi traduceri
de Maria Banuş şi Petre Stoica). Bucureşti, Editura Minerva, 1970.
Poezie sovietică modernă şi contemporană (Antologie, traduceri, prefaţă şi note biobibliograficede Alexandru Pintescu). Cluj-Napoca, Editura Dacia, 1988.
Starostin, Pavel, Amurg împietrit în mărgean şi granit (Versiuni din poezia universală). Chişinău, Editura Cartea Moldovei, 2004.
Valori eterne ale poeziei hispane (Traducere, prefaţă şi note biobibliografice de Darie Novăceanu). Bucureşti, Editura Minerva, 1991.
Zhang Xianghua, Radosav Pušić, Antologie de poezie chineză contemporană (Versiunea românească de Duşan Baiski). Timişoara, Editura de Vest, 1996.

Antologie de poezie americană contemporană (Ediţie coordonată de Carmen Firan & Paul Doru
Mugur; selecţie şi note de Edward Foster & Leonard Schwartz; traduceri de Adrian Sîngeorzan, Alina Savin, Liviu Georgescu, Paul Doru Mugur, Sanda Agalidi, Carmen Firan, Leana Orlich; prefaţă şinote traduse de Alina Savin). Bucureşti, Cartea Românească, 2006.

Însetaţi de omenie, Nuvele ale scriitorilor americani şi englezi (Traducere de L. Lari ş.a.). Chişinău, Editura Literatura Artistică, 1982.

32

33

Antologii de proză scurtăDragoste la Bologna, Nuvela italiană contemporană (Selecţie de N. Ischimji). Chişinău, Editura
Cartea Moldovenească, 1971.
Luna în oglinda apei, Proză universală contemporană (Selecţia textelor şi notele de Viorica Mircea, prefaţă de Zoe Dumitrecu-Buşulenga). Braşov, Editura Astra, 1988.
Meandre, Proză universală contemporană (Selecţia textelor şi notele de Doina Condrea Derer
ş.a., prefaţă de Laurenţiu Ulici). Braşov, Editura Astra, 1988.
Nuvela americană contemporană (Antologie, traducere, prezentări biobibliografice şi note deConstantin Popescu). Bucureşti, Editura pentru Literatură, 1963.
Nuvele italiene din Renaştere (Traducere şi note de Florin Chiriţescu, Prefaţă de Zoe Dumitrescu-Buşulenga). Bucureşti, E P.L.U., 1964.

Robbe-Grillet, Alain. Cuvînt-înainte la o viaţă de scriitor (Traducere din franceză de Lucian
Zup). Chişinău, Editura Cartier, 2006.
Sábato, Ernesto. Între scris şi sînge, Conversaţii cu Carlos Catania (Traducere de Luminiţa Voina-Răuţ, prefaţă de Andrei Ionescu). Bucureşti, Editura Universal Dalsi, 1995.
Sartre, Jean-Paul. Cuvintele. Greaţa (Traducere din limba franceză de Teodora Cristea şi Marius
Robescu). Bucureşti, Editura RAO, 2005.
Woolf, Virginia. Jurnalul unei scriitoare (Traducere din limba engleză de Mihai Miroiu). Bucureşti, Editura Univers, 1980.
Zweig, Stefan. Lumea de ieri (Traducere de Ion Nastasia, prefaţă de Victor Ernest Maşek). Bucureşti, Editura Univers, 1988.

Arnim von Bettine, O cunună de primăvară pentru Clemens Brentano (Traducere din germană şinote de Carmen Bendovski, cuvînt-înainte de Thomas Kleininger). Bucureşti, Editura Univers, 1988.
Barthes, Roland, Jurnal de doliu (Traducere de Emilian Galaicu-Păun). Chişinău, Editura Cartier, 2009.
Borges despre Borges, Convorbiri cu Borges la 80 de ani (Volum îngrijit de Willis Barnstone,
traducere din limba engleză de Mihaela Simion Constantinescu). Cluj, Editura Dacia, 1990.
De cîte ori suspinul... Scrisori de dragoste (Selecţie, cuvînt-înainte, note de Emil Druc). Chişinău, Editura Hyperion, 1991.
Durrell, L., Miller, H., Corespondenţă 1935-1980 (Traducere de Cristina Felea). Bucureşti, Editura Univers, 1996.
Ionesco, Eugène, Între viaţă şi vis, Convorbiri cu Claude Bonnefoy (Traducere din franceză deSimona Cioculescu). Bucureşti, Editura Humanitas, 1996.
Ionesco, Eugène, Note şi contranote (Traducere de Ion Pop). Bucureşti, Editura Humanitas, 1995.
Flaubert, Gustav. Corespondenţă, vol. IV (Selecţia şi traducerea textelor de Liliana Alexandrescu-Pavlovici, note de istorie literară, comentarii, bibliografie selectivă de Irina Mavrodin). Bucureşti, Editura Univers, 1985.
Gombrowicz, Witold. Jurnal (Selecţie, traducere şi note de Olga Zaicik, prefaţă de Kazimierz
Jurczak). Bucureşti, Editura Univers, 1998.
Llosa, Mario Vargas. Scrisori către un tînăr romancier (Traducere din spaniolă de Mihai Cantuniari). Bucureşti, Editura Humanitas, 2001.
Lundkvist, Artur. Autoportretul unui visător cu ochii deschişi (Traducere şi note de Mădălina Nicolauşi Adrian Ionescu, prefaţă şi tabel cronologic de Mădălina Nicolau). Bucureşti, Editura Minerva, 1993.
Morand, Paul. Jurnal intim (Traducere de Sorina Dănăilă şi Simona Modreanu), vol. I–II.Chişinău, Editura Cartier, 2009.
Nabokov, Vladimir. Vorbeşte, memorie. O autobiografie rescrisă (Traducere de Sanda Aronescu,cuvînt-înainte de Dan Grigorescu). Bucureşti, Editura Universal Dalsi, 1994.
Neruda, Pablo. Mărturisesc că am trăit. Memorii (Prefaţă de Eugen Jebeleanu, traducere dinlimba spaniolă şi note de Nina Ecaterina Popescu). Bucureşti, Editura politică, 1982.
Principesa Martha Bibescu. Corespondenţa cu Paul Claudel. Scrisorile noastre inedite (În româneşte de Maria Brăescu şi Gheorghe Lăzărescu). Bucureşti, Editura Albatros, 1992.

Istorii literare, studii
Albérés, R.-M. Istoria romanului modern, E.P.L.U. Bucureşti, 1968.
Anixt, A. Istoria literaturii engleze (Traducere de Leon Leviţchi şi Ion Preda), ediţia a II-a. Bucureşti, Editura Ştiinţifică, 1965.
Antologia criticii literare hispano-americane (Traducere de Ruxanda Maria Georgescu şi Paul
Alexandru Georgescu, selecţie, introducere şi note de Paul Alexandru Georgescu). Bucureşti, Editura Univers, 1986.
Boisdeffre, Pierre. O istorie vie a literaturii franceze de azi. Bucureşti, Editura Univers, 1972.
Călinescu, G. Pagini de estetică. Bucureşti, Editura Albatros, 1990.
Călinescu, G. Scriitori străini (Antologie şi text îngrijit de Vasile Nicolescu şi Adrian Marino,
prefaţă de Adrian Marino). Bucureşti, Editura pentru Literatură Universală, 1967.
Conn, Peter. O istorie a literaturii americane. Bucureşti, Editura Univers, 1996.
Cimpoi, Mihai. Cicatricea lui Ulise. Chişinău, Editura Literatura Artistică, 1982.
Cimpoi, Mihai. Duminica valorilor. Chişinău, Editura Literatura Artistică, 1989.
Chabás, Juan. Istoria literaturii spaniole. Bucureşti, Editura Univers, 1971.
Ciorănescu, Alexandru. Principii de literatură comparată. Bucureşti, Editura Cartea Românească, 1997.
Cizek, Eugen. Istoria literaturii latine, vol. 1, 2, f.l. Societatea „Adevărul” S.A., 1994, 1995.
Claudon, Francis; Haddad-Wotling, Karen. Compendiu de literatură comparată. Bucureşti, Editura Cartea Românească, 1997.
Clément, Bruno. Tragedia clasică (Traducere de Georgeta Loghin). Iaşi, Institutul European, 2000.
Constantinescu, I. Introducere în literatura clasică. Iaşi, Editura Junimea, 1978.
Cornea, Paul. Introducere în teoria lecturii. Iaşi, Editura Polirom, 1998.
Crăciun, Gheorghe. Dimensiuni tranzitive în poezia română. Piteşti, Editura Paralela 45, 1998.
Crohmălniceanu, Ov. S. Literatura română şi expresionismul. Bucureşti, Editura Eminescu, 1971.
Cunliffe, Marcus. Literatura Statelor Unite. Bucureşti, E.P.L.U., 1969.
Cusset, Christophe. Tragedia greacă (Traducere de Bogdan Geangalău). Iaşi, Institutul European, 1999.
De Sanctis, Franceso. Istoria literaturii italiene. Bucureşti, E.P.L.U., 1965.
Dima, Al. Principii de literatură comparată. Bucureşti, Editura Enciclopedică Română, 1972.
Dolinescu, Margareta. Parnasianismul, Bucureşti, Editura Univers, 1979.
Drimba, Ovidiu. Istoria literaturii universale, vol. I, II. Bucureşti, Editura SAECULUM I.O. şi
Editura Vestala, 1998.
Folkierski, Władisław. Între clasicism şi romantism, vol. I, II (Traducere de Mioara şi Pan Izverna, prefaţă de Irina Mavrodin). Bucureşti, Editura Meridiane, 1988.
Gengembre, Gérard. Marile curente ale criticii literare (Traducere de Liliana Buruiană Popovici).
Iaşi, Institutul European, 2000.
Husar, Al. Izvoarele artei. Bucureşti, Editura Meridiane, 1988.
Hutcheon, Linda. Poetica postmodernismului (Traducere de Dan Popescu). Bucureşti, Editura
Univers, 2002.

34

35

Antologii de opere dramatice

Personaje... personaje, antologie (Traducere de Igor Creţu şi Alexandru Cosmescu), Chişinău,Editura Literatura Artistică, 1989.
Piese. Carlo Goldoni, Carlo Gozzi, Bernard Shaw (Selecţie şi traducere de P. Starostin, prefaţă de
M. Cimpoi). Chişinău, Editura Literatura Artistică, 1982.
Teatru francez contemporan (Antologie, prefaţă de Elena Vianu). Bucureşti, E.P.L.U., 1964.
Teatru spaniol contemporan (Antologie şi traducere de Mirela Petcu, cuvînt introductiv de Andrei Ionescu). Bucureşti, Editura Univers, 1987.

Memorialistică, jurnal, corespondenţă, confesiuni

Hutcheon, Linda. Politica postmodernismului (Traducere de Mircea Deac). Bucureşti, Editura
Univers, 1997.
Izbăşescu, Mihai. Istoria literaturii germane. Bucureşti, Editura Ştiinţifică, 1968.
Marino, Adrian. Comparatism şi teoria literaturii. Iaşi, Editura Polirom, 1998.
Martini, Fritz. Istoria literaturii germane de la începuturi pînă în prezent. Bucureşti, Editura
Univers, 1972.
Micheli, Mario de. Avangarda artistică a secolului XX (Traducere de Ilie Constantin şi
L. Marinescu). Bucureşti, Editura Meridiane, 1968.
Munteanu, Romul. Introducere în literatura europeană modernă. Bucureşti, Editura ALFA, 1996.
Munteanu, Romul. Farsa tragică. Bucureşti, Editura Univers, 1989.
Munteanu, Romul. Metamorfozele criticii europene moderne. Bucureşti, Editura Univers, 1975.
Muşina, Alexandru. Eseu asupra poeziei moderne. Chişinău, Editura Cartier, 1997.
Nemoianu, Virgil. Îmblînzirea romantismului, Literatura europeană şi epoca Bidermeier (Traducere de Alina Florea şi Sanda Aronescu). Bucureşti, Editura Minerva, 1998.
Olinto, Antonio. Scurtă istorie a literaturii braziliene (Traducere de Micaela Ghiţescu). Bucureşti, Editura ALLFA, 1997.
Papu, Edgar. Evoluţia şi formele genului liric, ediţia a II-a. Bucureşti, Editura Albatros, 1972.
Pavlicencu, Sergiu. Tranziţia în literatură şi postmodernismul. Braşov, Editura Universităţii
„Transilvania”, 2002.
Raymond, Marcel. De la Baudelaire la suprarealism. Bucureşti, Editura Univers, 1970.
Roman, Toma. Mişcarea realistă şi realitatea. Bucureşti, Editura Meridiane, 1988.
Rubinştein, Reveca. Miturile Egiptului Antic. Chişinău, Editura Lumina, 1966.
Saravia, António José. Istoria literaturii portugheze. Bucureşti, Editura Univers, 1979.
Spânu, Petruţa. Prinţul şi Poeţii, Scriitori belgieni de limbă franceză. Iaşi, Editura Cronica, 1999.
Spânu, Petruţa. Raţiune şi Sentiment, Romane franceze din secolul al XVIII-lea. Iaşi, Editura
Universităţii „Al. I. Cuza”, 1999.
Tănase, Al. O istorie a culturii în capodopere, vol. I, II. Bucureşti, Editura Univers, 1987, 1988.
Zamfirescu, Ion. Teatrul european în secolul luminilor. Bucureşti, Editura Eminescu, 1981.
Zamfirescu, Ion. Teatrul romantic european. Bucureşti, Editura Eminescu, 1984.
Vasiliu, Florin. Istoria literaturii japoneze, Primul imperiu şi începutul shōgunatului. Bucureşti,Editura Fundaţiei „România de mâine”, 1999.
Wellek, René. Istoria criticii literare moderne, 1750–1950, vol. 1-4. Bucureşti, Editura Univers,
1974–1979.

Dicţionare

Chevalier, Jean, Gheerbrant, Alain. Dicţionar de simboluri. Mituri, vise, obiceiuri, gesturi, forme, figuri, culori, numere, vol. I, II, III. Bucureşti, Editura Artemis, 1994, 1995.
Dicţionar de termeni literari. Coordonator Al. Săndulescu. Bucureşti, Editura Academiei Române, 1976.
Ferber, Michael. Dicţionar de simboluri literare. Traducere din engleză de Florin Sicoie. Chişinău, Editura Cartier, 2001.
Petraş, Irina. Teoria literaturii. Dicţionar-antologie. Bucureşti, Editura Didactică şi Pedagogică,1996.
Scriitori străini. Mic dicţionar. Coordonator: Gabriela Dantiş. Bucureşti, Editura Ştiinţifică şi
Enciclopedică, 1981.
Terminologie poetică şi retorică. Coordonator: Val. Panaitescu. Iaşi, Editura Universităţii
„Al. I. Cuza”, 1994.
Virmaux, Alain, Virmaux, Odette. Dicţionar de mişcări literare şi artistice contemporane (Traducere din franceză de Felix Oprescu). Bucureşti, Editura Nemira, 2001.