MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM
la disciplina opţionalăEDUCAŢIE ECONOMICĂ
ŞI ANTREPRENORIALĂ
CLASELE X-XII

ARIA CURRICULARĂ
Educaţie socio-umanistică

Chișinău, 2020

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 653 din 13.07.2020)

GRUPUL DE LUCRU PENTRU ELABORAREA CURRICULUMULUI:Corina Lungu
Consultant principal, Ministerul Educației, Culturii și
Cercetării, master în Ştiinţe ale Educaţiei, doctorandă,coordonator
Laurenția Filipschi
Director executiv, Junior Achievement Moldova, master înștiințe politice
Valentina Olaru

Doctor în pedagogie, profesoară discipline socio-umanistice,grad didactic superior, Directoare, Liceul Teoretic „Lucian
Blaga”, mun.Chișinău

Vitalie Andoni

Profesor discipline socio-umanistice, grad didactic superior,Director adjunct, Liceul Teoretic „Gaudeamus”, mun.Chișinău

Aurelia Tomșa

Doctor în științe economice, conferențiar
Academia de Studii Economice a Moldovei

Natalia Iacob

Profesoară de discipline economice, grad didactic superior,master în management, Centrul de Excelență în Economie și
Finanțe, mun.Chișinău

Natalia Antoci

Lector superior, Catedra Economie Mondială și Relații
Economice Internaționale, Institutul de Relații Internaționale
din Moldova

Svetlana Dogotaru

Șef al Direcţiei generale arhitectură, urbanism şi relaţii
funciare, mun.Chișinău

Eugenia Ganea

Expertă în domeniul egalității de gen, studii de masterat înȘtiințe ale Educației, doctorandă

universitar,

RECENZENȚI:1. Diana Ignatiuc - Doctor în economie, conferențiar universitar, Academia de Studii Economicea Moldovei.
2. Alexandru Gîncu - Manager Afaceri Publice și Comunicare, Coca-Cola HBC Moldova.

2

CUPRINSI.

PRELIMINARII ......................................................................................................................... 4

II. CONCEPȚIA DIDACTICĂ A CURRICULUMULUI ........................................................... 5
III. SISTEMUL DE COMPETENŢE .............................................................................................. 8
3.1 Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională Educaţie Economică şi
Antreprenorială .................................................................................................................................. 8
3.2 Competenţe transversale prioritare pentru disciplina opţională Educaţie Economică şi
Antreprenorială ................................................................................................................................ ..93.3 Competenţe specifice disciplinei opţionale Educaţie Economică şi Antreprenorială...........10
IV. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI..........................................................................................11
4.1 Distribuirea programelor anuale pe clase.................................................................................11
4.2. Repartizarea orientativă a orelor pe unități de conţinut pentru fiecare programă anuală..11
V. PROGRAME ANUALE ȘI UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ......................................................... 14
5.1 Programă anuală ECONOMIA APLICATĂ .......................................................................... 14
5.2 Programă anuală FINANȚELE MELE ................................................................................... 20
5.3 Programă anuală ETICA ÎN AFACERI ................................................................................. 23
5.4 Programă anuală CHEIA SUCCESULUI ............................................................................... 26
5.5 Programă anuală COMPANIA ŞCOLARĂ ............................................................................ 29
VI. SUGESTII METODOLOGICE. PROIECTAREA–PREDAREA–ÎNVĂŢAREA. ............ 32
VII. STRATEGII DE EVALUARE ............................................................................................... 33
VIII.AUXILIAREDIDACTICEDEREFERINȚĂEDUCAȚIEI

ECONOMICEȘIANTREPRENORIALE ................................................................................................................... 34
IX. REFERINȚE BIBLIOGRAFICE ............................................................................................ 36

3

I. PRELIMINARII
Educaţia economică şi antreprenorială a tinerei generaţii în Republica Moldova a devenit în
ultimul timp un obiectiv social de importanţă cardinală. Tot mai mulţi cetăţeni (femei și bărbați) îşi
orientează activitatea în domeniul economic, în deschiderea unei afaceri proprii, obţinerea unui profit
legal. Dar, întrucât marea majoritate a persoanelor nu se nasc cu setul definitivat de calități care ar
garanta succesul, ci le achiziționează treptat, prin interacțiune cu mediul, promovarea culturii
economice se impune pe întreg itinerariul de formare a elevilor (fete și băieți) din învățământul
preuniversitar. În conjunctura actuală atât de complexă şi axată pe competiție de la nivel individualla scara concurenței între țări şi chiar părți ale lumii, fiecare persoană ar avea nevoie de spiritîntreprinzător pentru afirmare, de abilităţi şi competenţe integratoare pentru asigurarea succesului înplan personal, social şi profesional.
Documentele de politici educaționale ale sistemului educaţional din Republica Moldova
tratează Educaţia Economică şi Antreprenorială ca parte integrantă a conceptului şi practicii
educaţionale moderne prin intermediul idealului educațional formulat în Codul educației, articolul 6.
Idealul educaţional al şcolii din Republica Moldova constă în formarea personalităţii cu spirit deiniţiativă, capabile de autodezvoltare, care posedă nu numai un sistem de cunoştinţe şi competenţe
necesare pentru angajare pe piaţa muncii, dar şi independenţă de opinie şi acţiune, fiind deschisă
pentru dialog intercultural în contextul valorilor naţionale şi universale asumate. Deasemenea, una
din finalitățile prioritare ale sistemului educațional al Republicii Moldova este domeniul decompetențe-cheie menționat în art.11, alin. h) competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă.
Disciplina opțională Educaţie Economică şi Antreprenorială este un curs opţional ce seextinde pentru toate treptele de instruire din instituţiile de învățământ primar și secundar general,
ciclul I şi II, inclusiv treapta liceală. Face parte din categoria opţional inovator, deoarece introduce
un obiect de studiu în afara celor prevăzute în trunchiul comun al Planului-cadru cu noi competenţe
specifice şi noi conţinuturi, încadrat în aria curriculară Educație socio-umanistică, dar cu un puternic
potențial inter- și transdisciplinar.
Curriculumul pentru disciplina opţională Educaţie Economică şi Antreprenorială pentru
treapta liceală reprezintă documentul normativ principal ce reglementează întreg procesul didactic laaceastă disciplină. El constituie instrumentul conceptual ce descrie condiţiile învăţării şi
performanţele de atins, la disciplina opţională în cauză, exprimate în competenţe specifice, unități decompetenţe, conţinuturi şi activităţi de învăţare şi evaluare. În baza acestui suport normativregulatoriu se iau decizii pentru realizarea eficientă a procesului educaţional adresat profesorului şiîntregii comunităţi educaţionale: managerilor şcolari, specialiştilor în educaţie, specialiştilor în
evaluarea pedagogică, autorilor de resurse educaţionale, elevilor, părinţilor şi comunităţilor locale.
Curriculumul pentru disciplina opţională Educaţie Economică şi Antreprenorială pentru
treapta liceală este construit în baza programelor internaționale ale Junior Achievement (Economia
aplicată, Finanțele mele, Etica în afaceri, Cheia succesului și Compania școlară) eșalonate și
structurate pe ani de studii în așa mod, asigurând parcursul logic și didactic de formare acompetențelor specifice stipulate conform curriculumului.
În același timp, ținând cont de faptul că, beneficiarii prezentului curs de Educație Economică
și Antreprenorială sunt fetele și băieții care să află în pragul unor alegeri educaționale sau pășirii pepiața muncii, dimensiunea de gen și incluziune în educația economică și antreprenorială are oimportanță foarte mare. Corelând noțiunea de competențe cu capacitatea cadrelor didactice de a
integra dimensiunea de gen în procesul de predare, pentru acest curs este vitală existența și
dezvoltarea competențelor de gen la cadrele didactice.
4

Aceste competențe sunt importante inclusiv din perspectiva drepturilor fundamentale ale
omului, deoarece profesorii/profesoarele joacă un rol esențial în educarea elevilor în spiritul
intoleranței la discriminare. Ei pot învăța băieții și fetele să dezvolte strategii de viață și să adopte
modele de comportament bazate pe principiile echității de gen și parteneriatelor de colaborare între
femei și bărbați în sferele publice și private. Însă, valoarea cea mai importantă a acestor competențe
ține de faptul că prin educația de gen și incluziune, și promovarea antreprenoriatului feminin în cadrul
disciplinei opționale Educație Economică şi Antreprenorială, un număr mai mare de fete vor fiîncurajate să-și transforme pasiunea într-o afacere”.
Este necesar a preciza că „competența de gen” este definită drept capacitatea oamenilor de a
identifica aspectele de gen în munca lor și de a acționa în moduri care produc rezultate echitabile
pentru bărbați și femei. Competența de gen cuprinde trei dimensiuni - cunoștințe, voință și capacitate:• Cunoștințe: persoana este conștientă de relațiile de gen în societate și de importanța/efectul
acestora în domeniul profesional.
• Voință: stereotipurile de gen sunt percepute ca atare și persoana este motivată să le schimbe.
• Capacitate: descrie capacitatea persoanei de a lucra într-o manieră sensibilă la gen și
folosește instrumente pentru a asigura egalitatea de gen.
În aceeași măsură au importanță și aspectele de incluziune, astfel încât efectele predării acestei
discipline să producă schimbări pentru persoanele cu dizabilități, iar o abilitate sau pasiune să fie
transformată într-o afacere sau în dorința viitorilor antreprenori și antreprenoare să angajeze persoane
cu dizabilități în cadrul întreprinderii pe care o vor crea, după ce au beneficiat de aceste programe
anuale de educație economică și antreprenorială.
În termeni practici, este imperios necesar pentru profesorii care predau disciplina opțională
Educație Economică şi Antreprenorială să dețină aceste competențe transferabile, pentru a ține contcă antreprenoriatul poate deveni viața și pasiunea fetelor și băieților, iar prejudecățile cu privire la
rolurile de gen atribuite de societate femeilor și bărbaților deseori devin un impediment serios pentru
fete atunci când doresc să se lanseze în afaceri. În contextul disciplinei opționale Educație Economică
şi Antreprenorială, competențele de gen sunt competențe specifice și transversale, care intersectează
și informează toate sau cele mai multe alte competențe de predare și educație.
Pionieratul și continuitatea pe parcursul ultimilor decenii, a implementării programelor anuale
de Educaţie Economică și Antreprenorială în sistemul educaţional al Republicii Moldova, aparţine
organizaţiei obşteşti Junior Achievement Moldova, care este o organizaţie non-profit fondată în anul
1995, membră a reţelei JA Worldwide,www.ja.org şi a Centrului Regional de la Bruxelles, JA-YE
Europe,www.ja-ye.org. Misiunea organizaţiei constă în motivarea şi pregătirea tinerei generaţii
pentru a se afirma cu succes în economia de piaţă. În acest scop, organizaţia implementează în şcolile
din Republica Moldova programe anuale opţionale de Educaţie Economică şi Antreprenorială.

II. CONCEPȚIA DIDACTICĂ A CURRICULUMULUI
Educaţia Economică şi Antreprenorială contribuie ca elevii (fete și băieți) să înţeleagă
problemele cu care se confruntă în calitate de consumatori, îi familiarizează cu conceptele economice
fundamentale și cu modul economic de gândire. Disciplina opțională în cauză formează și dezvoltă
deprinderi de gândire economică și acțiune eficientă, abilităţi fundamentale de judecată pentru adeveni cetăţeni raţionali şi cu spirit antreprenorial. Educaţia Economică şi Antreprenorială constituie
un domeniu important de formare a personalităţii elevilor și elevelor prin pregătirea economică pentruviaţa individuală.
5

Disciplina opțională Educaţia Economică şi Antreprenorială este axată spre formarea decompetențe în accepțiunea Cadrului de referință al Curriculumului Național conform căruia:”Competenţa şcolară este un sistem integrat de cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori, dobândite,formate şi dezvoltate prin învăţare, a căror mobilizare permite identificarea şi rezolvarea diferitor
probleme în diverse contexte şi situaţii” cu un accent deosebit pe valori, atitudini, care pot contribui
plenar la formarea unor cetățeni responsabili și conștienți. (Cadrul de referință al CurriculumuluiNațional, a.2017, p.15)
Elaborarea curriculumului la disciplina opțională Educaţie Economică şi Antreprenorială sebazează pe următoarele principii:- Principiul însuşirii temeinice se referă la formarea deprinderilor de învăţare logică, ritmică
şi capacităţilor de autocontrol.
- Principiul abordării sistemice şi dezvoltării graduale a competenţelor asigură respectarea
particularităţilor de vârstă, a motivaţiilor, intereselor elevilor şi oferă continuitatea
conceptuală a disciplinei opționale Educație Economică și Antreprenorială.
- Principiul integrării stimulează caracterul inter-, pluri- şi transdisciplinar prin integrarea
disciplinei opţionale cu disciplinile obligatorii, Dezvoltare personală, Matematica, Educație
pentru societate.
- Principiul axiologic vizează ca finalitate a studierii acestei discipline crearea unuicomporatament axat pe valori în mediul economiei de piață.
- Principiul respectării autonomiei şi libertăţii individuale în exprimarea opiniilor și luarea
deciziilor.
- Principiul flexibilităţii asigură parcursurile individuale, posibilitate de individualizare aprocesului educaţional la nivel de instituție.
- Principiul racordării la social, inclusiv inserţia profesională pregătește pentru o integraresocio-profesională la ieşirea din sistem în corespundere cu piaţa muncii.
- Principiul compatibilizării cu reperele și standardele europene din învăţământ.
Scopul demersului didactic proiectat prin actualul curriculum este de a-i familiariza peelevi/eleve cu aspectele economiei de piață ale societății din era globalizării pentru a forma
competenţe economice de integrare socială cu succes a individului.
Competenţele economice reprezintă achiziţiile principale ale elevului/elevei şi finalităţile debază ale educaţiei economice. Ele au caracter cognitiv-teoretic şi acţional-practic, şi suntvalorificabile prin abilitatea de a desfăşura diverse activităţi practice cu caracter economic şi de aobţine rezultatele scontate. Competenţele economice se formează prin activităţile de cunoaştere,rearanjare, reorganizare, transformare a cunoştinţelor anterioare, încorporarea lor într-un sistem
general şi integrarea în structura cognitivă a subiectului. Fiecare achiziţie cognitivă contribuie la orestructurare a acestora, astfel ca în conştiinţa elevilor să se organizeze structuri cognitive, care se
dezvoltă treptat şi se stabilesc legături, asociaţii şi se realizează sinteze noi, ce dau profunzime
cunoaşterii şi contribuie la formarea competenţelor economice cognitiv-teoretice. În ultimă instanţă,competenţa cognitiv-teoretică se probează prin cunoştinţe temeinice, prin priceperea şi abilitatea dea acţiona, de a desfăşura diverse activităţi practice cu caracter economic şi de a obţine rezultate
apreciate de cei din jur (profesori/profesoare, colegi/colege, părinţi). Aceste abilităţi le definim drept
competenţe economice acţional-practice.
Fiind realizată corect şi sistematic, Educaţia Economică şi Antreprenorială creează o gândire
economică elementară proprie, caracterizată prin spirit întreprinzător, soluţionare creativă a6

problemelor, iniţiativă, responsabilitate, atitudine conştientă faţă de bunurile sociale şi personale, faţăde muncă şi de valorile general-umane.
Gândirea economică devine o capacitate permanentă a omului de a reﬂecta corect asupra vieții
economice a societăţii, a relaţiilor economice şi a activității economice personale atât în calitate deconsumator, cât și de antreprenor.
Antreprenoriatul se referă la capacitatea unei persoane de a-şi pune în practică ideile. Aceasta
implică inovare, creativitate şi asumarea unor riscuri, precum şi capacitatea de a planifica, şi de agestiona proiecte pentru realizarea unor obiective.
Abordarea demersului didactic la orele de Educaţie Economică şi Antreprenorială secaracterizează prin aplicarea unor strategii axate pe angajarea curiozității intelectuale aelevilor/elevelor, în scopul promovării gândirii critice şi a dezvoltării personale. În contextul abordării
didactice a educaţiei economice există şi spaţiu de aprofundare pentru cei care pun preţ pe aspecte
teoretice. Fuzionarea armonioasă a celor două tradiţii educaţionale–clasică şi pragmatică–în modele
de instruire economică şi antreprenorială nu se vrea doar o pretenţie de originalitate, ci, mai curând,o aspiraţie la rentabilitate intelectuală şi afectivă în învăţământul nostru preuniversitar.
Programele anuale de educaţie economică şi antreprenorială la ciclul liceal se caracterizează
prin:- Caracter aplicativ – sunt structurate după principiul „învață acționând”, astfel elevii șielevele sunt antrenați în activități care facilitează descoperirea de sine stătătoare a adevărurilor
despre economie şi antreprenoriat, consolidând cunoştințele, abilitățile şi atitudinile față derealitățile din jur, formând convingeri despre posibilitățile de afirmare a persoanei. Caracterul
aplicativ este consolidat şi prin parteneriatul profesor-consultant, prin coparticiparea
voluntarului din lumea de afaceri la predarea disciplinei.
- Caracter succesiv – fiecare programă anuală prevăzut pentru o anumită clasă este o entitate
separată, înţelegerea şi însuşirea căreia nu necesită obligatoriu studierea prealabilă a altor
programe anuale economice, deoarece preia conceptele studiate anterior (ciclul gimnazial) şi
le tratează mai aprofundat, în conformitate cu particularităţile de vârstă şi gradul de înțelegere
al elevilor/elevelor.
- Caracter flexibil – deşi există eşalonări de vârstă şi recomandări concrete de implementare
pentru fiecare programă anuală în cadrul nivelului liceal, sunt posibile ﬂuctuații şi ajustări lanecesitățile/condițiile concrete ale instituției sau contingentului de elevi/eleve.
Pe parcursul unui an de învățământ poate fi studiată o singură programă anuală de Educaţie
Economică şi Antreprenorială de la ciclul liceal sub formă de cursuri opţionale sau două programe
anuale, unul la opțional, iar altul la extracurricular, pentru elevii și elevele din clasele a X-a - XII-a.
Studiind programele anuale de Educaţie Economică şi Antreprenorială elevii/elevele vor însuşi
noţiuni economice fundamentale, vor descoperi modul de funcţionare a afacerilor în economia depiaţă şi pe pieţele internaţionale, îşi vor cerceta propriile interese şi oportunităţi legate de carieră.
Programele anuale Junior Achievement Moldova sunt destinate nu doar viitorilor economişti.
Structurate pe baza unui model de accesibilitate occidentală, cunoştinţele şi abilităţile cultivate în salade clasă au menirea de a-l face pe orice elev/ă şi profesor/profesoară să înţeleagă şi să agreeze
economia în măsura în care aceasta îi poate schimba viaţa în bine.
În cadrul programei anuale Compania Școlară elevii și elevele vor crea un laborator economic,
care le va permite să-și aplice abilitățile antreprenoriale și să confirme fiabilitatea ideei de afaceri prinrealizarea produsului pe piața reală. Activitățile de tip „învață acţionând” oferă o experiență
antreprenorială reală în dezvoltarea unei companii.
7

Scopul urmat nu este de a pregăti economişti din şcoală, dar de a pregăti tineri/tinere caredoresc să-şi îmbunătăţească conştient calitatea propriei vieţi. Acest fapt va contribui la apariţia
generaţiei de consumatori, angajaţi, întreprinzători şi investitori care vor face alegerea propriului
traseu în cunoştinţă de cauză.

III. SISTEMUL DE COMPETENŢE
3.1. Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională Educaţie Economică şi
Antreprenorială
Curriculumul la disciplina opțională Educaţie Economică şi Antreprenorială este un
document normativ–reglator proiectat în baza Cadrului de referință a Curriculumului Național(a.2017) și reprezintă una dintre modalitățile de implementare a politicilor educaționale vizate de
Codul Educației al Republicii Moldova (a.2014) și se raportează la Recomandarea Parlamentului
European și a Consiliului Uniunii Europene privind competențele cheie din perspectiva învățării peparcursul întregii vieți, care orientează sistemul de învățământ general obligatoriu spre formarea
acestor competențe-cheie, incluse în Codul Educației al Republicii Moldova, art.11, alineatul (5), darîn special se referă la competența de a învăța să înveți, competențe sociale și civice, și competenţe
antreprenoriale şi spirit de iniţiativă.
Acest fapt, conferă importanţă racordării competenţelor specifice disciplinei respective lacompetenţele cheie și transversale ale învăţământului secundar general din ţara noastră. Curriculumul
la disciplina Educaţie Economică şi Antreprenorială urmăreşte formarea la elevi și eleve a unui set
de competenţe specifice, care sunt etape ale formării competenţelor cheie şi sunt formate/dezvoltate
treptat pe parcursul întregului demers didactic. Competenţele cheie spre care sunt îndreptatecompetenţele disciplinei opţionale Educaţie Economică şi Antreprenorială pot fi prioritizate în felulurmător:1. Competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă este domeniul de competenţe cel mai
prioritar și relevant în cadrul acestei disciplini opționale. Ele solicită în procesul de formarecunoştinţele necesare privind oportunităţile pentru activităţi personale, profesionale şi/sau de afaceri,
inclusiv aspecte care ţin de viziunea ansamblului care oferă contextul în care trăiesc şi lucrează
oamenii, de exemplu înţelegerea largă a activităţilor economice, oportunităţile şi provocările
întâmpinate de un angajator/angajatoare sau o organizaţie; conştientizarea poziţiei etice aîntreprinderilor, a modalităţii în care acestea sunt o forţă benefică, de exemplu prin schimburi onesteşi activităţi sociale.
Abilităţile solicitate se raportează la managementul de proiect proactiv (incluzând activităţi
de planificare, organizare, gestiune, conducere, delegare, analiză, comunicare, revizuire, evaluare,înregistrare a rezultatelor); reprezentare şi negociere eficientă; abilitatea de a lucra individual şi în
echipe. Formarea capacității de a aprecia şi identifica punctele tari şi slabe, de a evalua şi de a-şi
asuma riscuri când ele sunt justificate, este una esenţială. Setul de atitudini antreprenoriale se
caracterizează prin iniţiativă, poziţie pro activă în viaţa personală şi social-economică, precum şi în
activităţile de muncă. Aceasta include, de asemenea, o motivare şi o determinare în realizarea
obiectivelor propuse, căutarea soluţiilor acolo unde alţii văd doar probleme, inclusiv şi la locul demuncă. Elevii și elevele trebuie să fie, de asemenea, conştienţi de latura etică a activităţii deantreprenoriat.
2. Competențe sociale și civice reprezintă din perspectiva acestei discipline opționale
capacitatea de a accepta şi a respecta valorile general-umane și valorile fundamentale ale unei
societăți democratice, deoarece respectând normele şi valorile putem asigura o activitate economică
8eficientă. Cunoştinţele formate sub auspiciile acestei competențe-cheie stimulează înţelegerea feluluiîn care indivizii îşi asigură un optim fizic şi mintal, inclusiv ca resursă pentru sine, pentru familie,
pentru mediul social imediat; conştientizarea conceptelor de bază cu privire la indivizi, grupuri,organizaţii de muncă, egalitate de gen, non-discriminare, societate şi cultură; înţelegerea
dimensiunilor multi-culturale şi socio-economice ale societăţilor; interacţiunea dintre identitatea
culturală naţională şi cea europeană. Competența solicită abilitatea de a comunica constructiv îndiferite medii pentru a manifesta toleranţă; exprimarea şi înţelegerea diferitelor puncte de vedere;negocierea şi abilitatea de a crea încredere şi de a manifesta empatie; abilitatea de a face faţă stresuluişi frustrării, precum şi abilitatea de a le exprima în mod constructiv, realizarea unei distincţii între
sfera personală şi cea profesională. Formarea atitudinilor ca: asertivitate, colaborare şi integritate;interes pentru dezvoltările socio-economice şi comunicarea interculturală; valorizarea diversităţii şi
respectul faţă de celălalt, deschiderea pentru a depăşi prejudecăţile şi a ajunge la compromis. Aceasta
presupune dezvoltarea competențelor sociale și civice prin prisma educării spiritului de antreprenoriat
lipsit de prejudecăți, conștientizarea faptului cât de puternice pot fi stereotipurile de gen sau pierderilede pe urma neglijării opțiunilor prin care pot fi incluse în circuitul economic grupurile dezavantajate,precum și înțelegerea valorii contribuției femeilor la o economie mai puternică și prosperă.
3. Competenţe de a învăţa să înveţi înseamnă disponibilitatea elevului/elevei de a organiza şia reglementa propria învăţare în raport cu finalitățile acestei discipline, de a studia diversitatea desituații-problemă atât individual, cât şi în grup, abilitatea de a organiza eficient timpul, de aachiziţiona, procesa, evalua şi asimila noi cunoştinţe cu privire la domeniul economic, de a aplica
noile cunoştinţe şi deprinderi într-o varietate de contexte a disciplinei Educaţie Economică şi
Antreprenorială, face ca această competență-cheie să fie una prioritară prin întreg demersul didactic
al acestei discipline.
Misiunea de a forma şi dezvolta aceste finalități îi revine disciplinei opționale Educaţie
Economică şi Antreprenorială.
3.2. Competenţe transversale prioritare pentru disciplina opţională Educaţie
Economică şi Antreprenorială
Transversalitatea este o caracteristică importantă a competenețelor-cheie. Acestea traversează
diferitele sfere ale vieții sociale, precum și în mod firesc, frontierele disciplinare. Competențele
transversale derivă din competențele-cheie, extinzându-le și dezvoltându-le. În acest sens, pornind dela modelul de taxonomie a competențelor transversale din Cadrul de referință a CurriculumuluiNațional (a.2017, pag.18-22), putem afirma că competențele prioritare transversale pentru disciplinaopțională Educaţie Economică şi Antreprenorială se prezintă astfel:
1. Gândirea complexă și critică, deoarece o persoană capabilă să gândească în mod complex
și critic demonstrează o varietate de procese de gândire relevante și necesare în contextul acestei
discipline opționale: evaluează, analizează și prezice consecințe; percepe gândirea ca pe un proces holist, integrat; realizează integrarea noilor informații cu experiențele și cunoștințele deținute: utilizează
procesele de gândire pentru a interpreta, a organiza și a lucra cu informația; corelează informațiile
în moduri noi și unice; echilibrează rațiunea și sentimentele în luarea deciziilor; ia în considerare ideile noi și perspectivele variate pentru a-și lărgi și adânci perspectivele asupraproblemelor; formulează concluzii și conștientizează consecințele acestora.
92. Ocupabilitatea, deoarece o persoană pregătită să găsească, să ocupe și să păstreze un loc
de muncă își atribuie acțiunile de mai jos, care constituie și se regăsesc în finalitățile programelor
anuale acestei disciplini opționale:a) Își alege o carieră și se pregătește pentru aceasta: identifică interesele personale care pot conduce la alegerea unei cariere; se informează și asimilează cunoștințele necesare pentru a alege dintr-o varietate de ruteprofesionale; își asumă responsabilitatea pentru propria dezvoltare profesională; înțelege cum să candideze pentru un loc de muncă și cum să și-l mențină.
b) Își formează competențele necesare pentru ocupabilitate (căutarea, ocuparea și păstrarea unui loc
de muncă): utilizează procesele de gândire complexă și critică; comunică efectiv;
 colaborează și lucrează în echipă; este un cetățean responsabil.
3. Colaborarea/lucrul în echipă, deoarece o persoană capabilă să coopereze și să lucreze întrun grup, înțelege și își asumă diferite roluri pentru a învăța pe alții noi competențe și procese;
facilitează activitatea în grup și apreciază diversitatea ideilor; sugerează modificări pentru a identifica
punctele comune atunci când se confruntă cu interese divergente; generează o varietate desoluții/opțiuni, evaluează calitatea ideilor și rezultatele potențiale ale aplicării lor. Datorită cooperării
în cadrul procesului de studii a acestei discipline, elevii și elevele vor învăța cum să utilizeze eficient
resursele, să lucreze cu diferite categorii de persoane și grupuri, fapt ce îi face să valorizeze
similitudinile și diferențele membrilor de grup; să manifeste empatie față de ceilalți și să răspundă
adecvat în privința interrelațiilor complexe prin construirea unui consens.
3.3. Competenţe specifice disciplinei opţionale Educaţie Economică şi
Antreprenorială
1. Utilizarea categoriilor economice în diverse contexte, manifestând interes pentru studiu îndomeniu.
2. Rezolvarea problemelor din domeniul economic cu aplicarea operațiunilor matematice, dând
dovadă de gândire critică și rațională.
3. Estimarea direcțiilor și a riscurilor în activitatea antreprenorială, demonstrând responsabilitate.
4. Proiectarea strategiilor de valorificare eficientă a resurselor în contexte variate, manifestândinițiativă și spirit antreprenorial.
5. Proiectarea oportunităților de carieră în contextul pieții muncii, valorificând potențialul personal.
6. Respectarea legislației și a normelor etice în activitatea economică, demonstrând responsabilitatesocială.

10

IV. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
4.1. Distribuirea programelor anuale pe clase:
Statutul
disciplineiOpţională

Aria
curriculară

Educaţie socioumanistică

Programe anuale

Clasa

Nr. de orepesăptămână

Nr. de ore
pe an1ECONOMIA APLICATĂ

X

1

35

ECONOMIA APLICATĂ

XI

1

35

ECONOMIA APLICATĂ

XII

1

35

FINANȚELE MELE

XI

1

35

ETICA ÎN AFACERI

XII

1

35

CHEIA SUCCESULUI

XII

1

35

COMPANIA ȘCOLARĂ
(laborator economic)

X, XI,
XII

1

35

4.2. Repartizarea orientativă a orelor pe unități de conţinut pentru fiecare programă anuală:Programă anuală ECONOMIE APLICATĂ:Unități de conținutUNITATEA I. ECONOMIA CA ȘTIINȚĂ A DECIZIILORUNITATEA II. SISTEME DE ORGANIZARE A ECONOMIEIUNITATEA III. ACTORII ȘI CIRCUITUL ECONOMICUNITATEA IV. COMPORTAMENTUL CONSUMATORULUIRAȚIONALUNITATEA V. COMPORTAMENTUL PRODUCĂTORULUIRAȚIONALUNITATEA VI. CEREREA ȘI OFERTAUNITATEA VII. MECANISMUL DE FUNCȚIONARE A PIEȚEIUNITATEA VIII. PRODUCTIVITATEA ȘI EFICIENȚA ECONOMICĂUNITATEA IX. COSTUL DE PRODUCȚIE ȘI PROFITUL
UNITATEA X. MECANISMUL CONCURENȚIALUNITATEA XI. BUGETUL DE STAT ȘI ROLUL GUVERNULUI ÎNECONOMIEUNITATEA XII. PROPRIETATEA - FUNDAMENT AL ECONOMIEICONTEMPORANE
UNITATEA XIII. BANII ŞI INSTITUŢIILE FINANCIAREUNITATEA XIV. EVALUAREA ECONOMIEI ȘI STABILITATEAECONOMICĂUNITATEA XV. PIAȚA MUNCIIUNITATEA XVI. RELAȚIILE COMERCIALE ÎNTR-O LUME A
SCHIMBULUI

1

Număr
de ore
7
7
7
7

Clasa

X

7
7
7
7
7
7
5

XI

5
5
5

XII

5
5

Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

11

UNITATEA XVII. ECONOMIA MONDIALĂ ȘI SISTEMULRELAȚIILOR ECONOMICE INTERNAȚIONALE

5

Programă anuală FINANȚELE MELE:Unități de conținutUNITATEA I. NECESITATEA EDUCAȚIEI FINANCIAREUNITATEA II. BANIIUNITATEA III. PLANIFICAREA FINANCIARĂUNITATEA IV. DE LA ECONOMII LA INVESTIȚIIUNITATEA V. MODALITĂȚI DE PLATĂUNITATEA VI. CREDITUL, MANAGEMENTUL RISCULUINumărde ore
5
6
7
6
4
7

Clasa

Număr
de ore
2
3
3
2

Clasa

XI

Programă anuală ETICA ÎN AFACERI:
Unități de conținutUNITATEA I. CONCEPTUL DE ETICĂUNITATEA II. VALORI UNIVERSALE ȘI VALORI PERSONALE
UNITATEA III. MORALA, ETICA ȘI PRINCIPIILE MORALE
UNITATEA IV.CONFRUNTAREA ÎNTRE VALORI. IMPEDIMENTE
ÎN A PROCEDA CORECTUNITATEA V. AFACEREA. ROLUL ETICII ȘI ETICA PERSONALĂ
ÎN AFACERIUNITATEA VI. ETICA – CINE EȘTI ȘI CUM VREI SĂ FII
UNITATEA VII. FACTORII DE MEDIU CARE INFLUENȚEAZĂORGANIZAȚIA SĂ ACȚIONEZE ETICUNITATEA VIII. RESPONSABILITATEA SOCIALĂ CORPORATIVĂ
ȘI RESPECTUL FAȚĂ DE INDIVID ÎN AFACERIUNITATEA IX. IMPLICAŢIILE GLOBALIZĂRII ASUPRA ETICIIAFACERILORUNITATEA X. COMUNICAREA ETICĂ ÎN AFACERI. CULTURA
AFACERILORUNITATEA XI. IMAGINEA PROFESIONALĂ ÎN AFACERI ȘI ETICA
NEGOCIERIIUNITATEA XII. ETICA ÎN SPAȚIUL VIRTUAL

5
2
3
XII
4
1
4
4
2

Programă anuală CHEIA SUCCESULUI:Unități de conținutUNITATEA I. CHEIA SUCCESULUI – OPORTUNITATE PENTRU
DEZVOLTAREA PERSONALĂ ȘI EDIFICAREA CARIEREIUNITATEA II. ABILITĂȚI DE COMUNICARE EFICIENTĂUNITATEA III. ABILITĂȚI DE ADOPTARE A DECIZIILORUNITATEA IV. STABILIREA ȘI DEZVOLTAREA RELAȚIILORINTERPERSONALE
UNITATEA V. ACESTA E VIITORUL MEU!
UNITATEA VI. STRATEGII DE VIAȚĂ ȘI CARIERĂ

Numărde ore
6
4
7
4

Clasa

XII

6
4
12

UNITATEA VII. ACTIVITATE DE PROIECT

4Programă anuală COMPANIA ȘCOLARĂ:Unități de conținutUNITATEA I. ORGANIZAREA COMPANIEI ȘCOLAREUNITATEA II. IDENTIFICAREA IDEII DE AFACERIUNITATEA III. PLANIFICAREA AFACERII PENTRU COMPANIA
ȘCOLARĂUNITATEA IV. ADMINISTRAREA COMPANIEI ȘCOLAREUNITATEA V. LICHIDAREA COMPANIEI ȘCOLARENumărde ore
4
5
6

Clasa

X - XII

14
6

13

V. PROGRAME ANUALE ȘI UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE
5.1. Programă anuală ECONOMIA APLICATĂ
Programa anuală ECONOMIA APLICATĂ, propusă pentru clasele a X-a–a XII-a, asigură tinerilor posibilitatea de a studia economia peparcursul celor trei ani de liceu, folosind aplicaţii practice și studii de caz, cu exemple de pe piaţă și este un instrument modern de abordare a economiei
din perspectiva viitorului statut de antreprenori, angajaţi sau consumatori. Valoarea acestei abordări este că elevii lucrează în echipă și fac prezentări destudii de caz, formându-şi astfel abilităţi şi competenţe solicitate de lumea afacerilor. Prin exersarea analizei studiului de caz, a discuţiilor în grup, aprezentărilor, a rezolvării de probleme, elevii și elevele îşi dezvoltă abilitatea de a analiza o mare varietate de situaţii economice din viaţa reală.
CLASA a X-aUnități de competență

Unități de conținut

Activități de învățare și evaluare- Identificarea problemelor economice
fundamentale cu care se confruntă
societatea umană.
- Explicarea modului raţional de alegere şi
renunţare prin prisma costului deoportunitate pentru efectuarea alegerii
corecte.

UNITATEA I. ECONOMIA CA ȘTIINȚĂ A
DECIZIILOR
Ce este economia? Penuria. Costul de oportunitate.
Întrebările fundamentale ale economiei. Definiţia şi
ramurile principale ale științei economice.
Fenomenele, procesele și legile economice.

- Analiza critică a conceptelor şi valorilorcare stau la baza sistemului economiei
naturale şi de schimb.
- Stabilirea modului în care proprietatea şibanii stimulează activitatea antreprenorială.
- Investigarea principalelor sisteme
contemporane de organizare a economiei.

UNITATEA II. SISTEME DE ORGANIZAREA ECONOMIEISistemele economice. Sistemul economic
tradițional. Sistemul economic descentralizat.
Sistemul economic centralizat.
Sisteme contemporane de organizarea a economiei.

 Studiu algoritmizat.
 Scriere reflexivă.
 Exerciţiu de trasare a unei curbe aposibilităţilor de producţie.
 Discuţii, dezbateri, decizii referitor la
penurie.
 Exerciţii referitor la „Costul de oportunitate”.
 Test. Raţionamente economice.
 Economia în plină desfăşurare. Concepte
aplicate.
 Exerciţiu de cercetare şi interpretare asituaţiei economice.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.

14

- Aprecierea rolului agenţilor economici în
circuitul economic pentru bunăstarea şiprosperitatea participanţilor.
- Descrierea modului în care banii, bunurileşi serviciile leagă afacerile într-o economiede piaţă.
- Explicarea rolului statului în economia depiaţă pentru dezvoltarea personală.
- Utilizarea conceptelor economice pentru
explicarea comportamentelor individuale şi
colective a consumatorilor.
- Stabilirea programului de consum ce
maximizează utilitatea consumatorului înbaza legii utilităţii marginale descrescânde.
- Utilizarea, interpretarea tabelelor,
graficelor în analiza, soluţionarea situaţiilor
economice.
- Descrierea rolului, funcţiilor
producătorului/întreprinzătorului însistemul relaţiilor de piaţă.
- Determinarea principalelor factori deproducţie combinate raţional în activitatea
economică.
- Aprecierea activităţii antreprenoriale în
Republica Moldova ca perspectivă deangajare în câmpul muncii.

 Analiza modelului fluxului circular.
 Interpretarea diagramei.
 Exerciţiu de determinare a rolului agenţilor
economici.
 Elaborarea unei hărţi a mediului de afaceri.
 Discuții despre antreprenoriatul feminin.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.
UNITATEA IV. COMPORTAMENTUL Exerciţiu de stabilire a legăturii între nevoi,
CONSUMATORULUI RAȚIONAL
dorinţe şi posibilităţi.
Bunurile și serviciile – obiect al consumului.
 Interpretarea graficelor.
Consumatorul și raționalitatea în consum.Utilitatea  Studiu de caz „Stabilirea programului detotală și marginală. Legea utilității marginaleconsum”.
descrescânde.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.
UNITATEA III. ACTORII ȘI CIRCUITULECONOMIC
Circuitul economic. Agenții economici: scopuri șifuncții. Activitatea economică și componentele ei debază.

UNITATEA V. COMPORTAMENTUL
PRODUCĂTORULUI RAȚIONAL
Factoriideproducție.
Întreprinzătorul–
caracteristica și funcțiile lui în sistemul relațiilor depiață. Rolul economic al micilor afaceri. Formele deorganizare a afacerilor. Activitatea de antreprenoriat
în economia Republicii Moldova. Antreprenoriatul
feminin. Cum poate fi amplificată vizibilitatea
femeilor întreprinzător de succes? Cum pot fiîmbunătăţite educaţia, pregătirea şi perfecţionarea
femeilor întreprinzător? Moduri în care micile
afaceri pot fi atractive pentru instituţiile financiare.

 Exerciţii de determinare a beneficiilor şi
problemelor posturii deproducător/întreprinzător.
 Elaborarea schemelor de analiză a factorilor
de producţie.
 Compararea tipurilor de întreprinderi.
Profilul întreprinderilor gestionate de femei.
Creșterea antreprenoriatului feminin.
 Comentariu: Sunt femeile întreprinzător
„subreprezentate” în mass-media, înmaterialele didactice din școlile de afaceri şi
revistele academice?
15

 Analiza specificului antreprenoriatului în
Republica Moldova. Ponderea
antreprenoriatului feminin.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.
CLASA a XI-aUnități de competență

Unități de conținut

- Aprecierea rolului cererii şi ofertei ca
factori esenţiali în soluţionarea problemei
economice de bază: „Ce, Cum, Pentru
cine?”UNITATEA VI. CEREREA ȘI OFERTA
Ce reprezintă cererea? De ce oamenii cumpără mai
multe produse la un preț mai mic și mai puține la unpreț mai mare? Care este relația dintre cererea
individuală și cererea totală? Ce factori influențează
cererea? Care este diferența dintre modificarea
cantității cerute și variația cererii? Ce este
elasticitatea cererii în funcție de preț și care suntfactorii ce o determină?
Ce reprezintă oferta și ce exprimă legea ofertei. Careeste relația dintre oferta totală și ofertele individuale
ale vânzătorilor? Ce exprimă elasticitatea ofertei înfuncție de preț și care sunt factorii determinanți?
Care este diferența dintre modificarea cantității
oferite și variația ofertei.
UNITATEA VII. MECANISMUL DEFUNCȚIONARE A PIEȚEI
Cum echilibrează cererea şi oferta cantitatea deproduse pe care cumpărătorii sunt dispuşi să oprocure cu cantitatea de produse pe care vânzătorii- Stabilirea nivelului de sensibilitate a cererii
şi a ofertei la modificarea preţului sau
venitului pentru asumarea decizieiraţionale.

- Descrierea rolului şi esenţei pieţei pentru
realizarea schimbului între consumatori şi
producători.
- Determinarea rolului preţului pentru
stabilirea echilibrului pieţei.

Activități de învățare și evaluare Trasarea curbei cererii şi a ofertei.
 Interpretara datelor: „Valoarea cererii”,„Valoarea ofertei”.
 Studiu de caz: „Elasticitatea cererii”,„Elasticitatea ofertei”.
 Analiza variaţiei cererii şi a ofertei.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.

 Analiza graficelor şi evenimenteloreconomice.
 Exerciţiu de aplicaţii economice.
 Aplicarea legii cererii şi ofertei.
 Analiza dinamicii preţurilor.
16

- Argumentarea interdependenței dintre
cerere și ofertă pentru stabilirea prețului pepiață.

- Rezolvarea diverselor probleme economice
din perspectiva comportamentului
producătorului.
- Descrirea optimului producătorului înrezultatul combinării factorilor deproducţie, pentru stabilirea echilibrului.

- Estimarea cheltuielilor de producţie pentru
determinarea preţului bunurilor şi
serviciilor produse.
- Stabilirea condiţiilor de maximizare a
profitului în funcţie de costurile deproducţie pentru determinarea optimului
volum de producţie.

sunt dispuşi să o vândă? Ce reprezintă deficitul şisurplusul şi cum pot fi depăşite prin concurenţă?
Cum reuşesc preţurile de echilibru ale pieţei sărepartizeze bunurile şi serviciile? Cum motivează
preţurile de piaţă producţia de bunuri şi servicii?
Cum influenţează schimbarea cererii şi a oferteipreţul de echilibru? Cum furnizează preţurile depiaţă informaţii şi stimulente pentru consumatori şi
producători?
UNITATEA VIII. PRODUCTIVITATEA ȘIEFICIENȚA ECONOMICĂ
Producția. Combinarea factorilor de producție.
Productivitatea. Factorii care determină nivelul
productivității. Legea randamentelor
descrescătoare.
.
UNITATEA IX. COSTUL DE PRODUCȚIE ȘI
PROFITUL
Cost de producție - definiție, caracteristică, funcții.
Relațiile dintre dinamica producției și dinamica
diferitelor categorii de costuri. Cum se calculează
diferite categorii de costuri. De ce costurile seschimbă odată cu modificarea volumului deproducție? Căile de reducere a costurilor. Profitul definiție, caracteristică, funcții, forme. Maximizarea
profitului în funcție de costuri. Economiile de scară.

 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.

 Exerciţiu de analiză: Rolul factorilor
informaţionali în inovaţie şi productivitate.
 Aplicarea legii randamentelor descrescătoare.
Joc de rol.
 Exerciţiu de stabilire a combinaţiei optime defactori de producţie.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.
 Interpretarea grafică şi analitică a costului deproducţie.
 Exerciţiu de determinare a profitului.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.

17

- Aprecierea rolului concurenţei în economia
de piaţă.
- Descrierea mecanismului concurenţial şi aînţelegerilor secrete create între agenţii
economici pentru dominarea pieţei.

UNITATEA X. MECANISMULCONCURENȚIAL
Concurența - elementele definitorii, tipuri. Rolul
concurenței în economie. Tipurile și formele
concurenței în economia liberei inițiative.
Caracteristicile pieței cu concurența perfectă.
Caracteristicile
structurilor
concurențiale
imperfecte: monopol, monopson, oligopol,
oligopson, piața cu concurență monopolistică

 Analiza gradului de concurenţă în anumite
industrii.
 Interpretarea graficelor şi tabelelor.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.

CLASA a XII-aUnități de competență
- Evaluarea rolului guvernului într-o
economie de piaţă pentru asigurarea
acumulării şi repartizării eficiente a uneipărţi din PIB.
- Identificarea modului de finanţare a
deficitului bugetar.

- Descrierea conceptului de proprietate în
scopul luării deciziilor raţionale.
- Aprecierea rolului proprietăţii intelectualeîn activitatea economică.

Unități de conținut

Activități de învățare și evaluare

UNITATEA XI. BUGETUL DE STAT ȘI Exprimarea şi susţinerea opiniilor.
ROLUL GUVERNULUI ÎN ECONOMIE Studiu de caz: Rolurile economice ale
Sectorul guvernamental și rolul guvernului într-o
guvernului.
economie națională. Bugetul de stat. Deficitul  Formularea unui argument–rolul economic albugetar. Politica fiscală. Datoria publică.
autorităţilor locale.
 Analiza datelor-impozite progresive,
proporţionale şi regresive.
 Studiul de caz–TVA.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.
UNITATEA XII. PROPRIETATEA  Scheme - compararea formelor de
FUNDAMENT AL ECONOMIEI
proprietate.
CONTEMPORANE
 Studiu de caz: „Proprietatea intelectuală”.
Noțiuni generale cu privire la proprietate. Structura  Comentariu: „Noutăţi din economie”.
proprietății. Conținutul economic de proprietate.  Test. Discuţii şi raţionamente economice.
Dreptul la proprietate. Principalele forme deproprietate. Rolul proprietății intelectuale în18

- Utilizarea graficelor în analiza problemelor
cu caracter economic.
- Analiza principalilor indicatorimacroeconomici în diferite faze ale ciclului
economic, pentru asumarea deciziilorraţionale.

activitatea economică. Codul urbanismului–între
necesitate şi modă.
UNITATEA XIII. BANII ŞI INSTITUŢIILE
 O lume a banilor–citirea diagramelor.
FINANCIARE
 Colectarea şi interpretarea informaţiei–Ce sunt banii. Funcțiile banilor. Masa monetară.
Servicii bancare. Instituțiile bancare ca sursă
Banca Națională și rolul ei într-o economie. Servicii
de finanțare a întreprinderilor. Programe debancare. Multiplicatorul monetar. Schimbarea
finanțare a businessului. Programe speciale
valorii banilor. Inflaţia.
de finanțare a businessului feminin.
 Exerciţiul de calcul–Venitul bancar.
 Calcularea multiplicatorului de depozit.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.
UNITATEA XIV. EVALUAREA ECONOMIEI  Interpretarea diagramelor–Ciclul afacerilor.
ȘI STABILITATEA ECONOMICĂ
 Aplicarea conceptelor economice.
Indicatorii de rezultate pentru evaluarea economiei.  Studiu de caz- Indici economici.
Ciclul economic. Fluctuaţii economice. Creşterea  Joc de rol: Consilii de experţi economici.
economică şi dezvoltarea economică.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.

- Descrierea modului de stabilire aechilibrului pe piaţa muncii pentru„ocuparea deplină” a forţei de muncă.
- Identificarea principalelor forme aleşomajului pentru asumarea deciziilorraţionale privind orientarea în carieră.

UNITATEA XV. PIAȚA MUNCIIForța de muncă și cum funcționează piața forței demuncă. Cum influențează salariul ocuparea forței demuncă. Ce reprezintă șomajul și cauzele șomajului.
Șomajul fricțional, structural și ciclic. Ocuparea
deplină.

- Aprecierea rolului comerțului intern și
extern în dezvoltarea economiei.
- Descrierea tendinţelor noii economii înefectuarea comerţului electronic.

UNITATEA XVI. RELAȚIILE COMERCIALE  Compararea avantajelor şi dezavantajelor
ÎNTR-O LUME A SCHIMBULUI
comerţului internaţional.
Comerțul-factor determinant în dezvoltarea  Aplicaţii – Legea avantajului absolut şieconomiei naționale. Avantajele comerţului. Barierecomparativ.
în calea comerţului. Balanţa de plăţi. Cooperare- Argumentarea rolului banilor în economie
pentru asigurarea eficienţei funcţionării
pieţei monetare.
- Investigarea evoluţiei sistemului bancar în
Republica Moldova.
- Identificarea modului de menţinere astabilităţii preţurilor prin aplicarea politicii
monetar creditară.

 Interpretarea grafică şi analitică a şomajului.
 Exerciţiu de determinare a echilibrului pepiaţa muncii.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.

19

- Determinarea efectelor comerţului înstabilirea ratei de schimb şi a balanţei deplăţi.

economică. Rate de schimb. Comerțul electronic –  Interpretarea datelor, evenimentelorelement de bază al noii economii.
economice.
 Comentariu: „Noutăţi din economie”.
 Test. Discuţii şi raţionamente economice.
- Identificarea tendinţelor în evoluţiaUNITATEA XVII. ECONOMIA MONDIALĂ
 Aplicarea conceptelor–Întrebări economice
economiei mondiale pentru asumare de rol ȘI SISTEMUL RELAȚIILOR ECONOMICE
fundamentale.
activ.
INTERNAȚIONALE
 Principii economice–Stimularea creşterii- Analiza influenţei procesului de globalizare Sistemul economic mondial. Sisteme economice.
economice în ţările în curs de dezvoltare.
Clasificarea economiilor după nivel de trai.
asupra dezvoltării economiei naţionale.
Studiu de caz.
Organisme de influență mondială. Problemele  Comentariu: „Noutăţi din economie”.
globale ale secolului XXI-lea. Globalizarea și  Test. Discuţii şi raţionamente economice.
influenţa acesteia asupra economiilor naționale.
5.2. Programă anuală FINANȚELE MELE
Programa anuală FINANŢELE MELE, propusă pentru clasa a XI-a, oferă cunoștințe despre etapele unei planificări financiare, despre
elementele și tipurile de buget, despre principii de economisire și categorii de investiții, despre varietatea de credite și costul acestora, despre modalități
de plată și managementul riscului. Programa anuală dezvoltă la elevi și eleve abilități de planificare financiară corectă, îi îndrumă să descopere importanța
economiilor pentru investițiile ulterioare, cât și avantajele și dezavantajele creditului, îi învață să ia decizii corecte pentru o independență financiară
personală, deci îi pregătește pentru viață și le oferă șanse pentru o carieră plină de realizări și succes. Cursul îi ajută pe elevi și eleve să-și analizeze
comportamentul față de bani și să-și construiască o relație cu aceștia, însă una pe care o pot controla ei, și nu invers.
Unități de competență

Unități de conținut

Activități de învățare și evaluare- Explicarea necesității educației financiare
pentru asigurarea succesului personal.
- Identificarea abilităților necesare pentru
participarea activă la procesul decizional.
- Ierarhizarea dorințelor în funcție de nevoi
pentru raționalizarea actului de consum.

UNITATEA I. NECESITATEA EDUCAȚIEI
FINANCIARE
De ce ai nevoie de educație financiară? Piramida
nevoilor. Abilități esențiale pentru o colaborare maibună cu banii. Valori esenţiale pentru un stil de viaţă
financiar sănătos. Laborator de aplicații economice.

 Piramida lui Maslov.
 Ierarhizarea valorilor.
 Colaborarea eficient.
 Activitatea: „Stil de viață financiar sănătos”.

20

- Caracterizarea formelor de evoluție abanilor pentru dezvoltarea personală.
- Descrierea conceptului de bani pentruînțelegerea utilizării raționale.
- Argumentarea rolului banilor în economie
pentru asigurarea eficientă a schimbului.

UNITATEA II. BANII
Ce sunt banii? Rolul banilor în viaţa noastră. Pe câtde importanți sunt banii pentru tine. Istoria, formele
și funcțiile banilor. Bani în numerar, bani virtuali.
Produsultransformatînbani/proprietatea
intelectuală. Laborator de aplicații economice.

- Elaborarea unui buget personal și familial
în funcţie de nevoile şi dorinţele fiecărui
membru.
- Stabilirea priorităţilor familiale înîntocmirea unui buget pentru asumarea derol activ.
- Identificarea costurilor asociate pentru
alegerea şi dezvoltarea unei cariere.
- Argumentarea modului în care deciziile
influenţează abilitatea de a economisi încrearea bugetului.
- Stabilirea obiectivelor realiste (SMART)reieşind din resursele disponibile.

UNITATEA III. PLANIFICAREAFINANCIARĂ
Stabilirea etapelor de elaborare a bugetului:stabilirea scopului: necesități și dorințe; estimarea
veniturilor; planificarea cheltuielilor. Surse de venit.
Locuri de muncă, tipuri şi forme de remunerare a
muncii. Obiective financiare corect formulate.
Bugetul personal și finanțele familiei. Bugetul–arta
managementului financiar: tipuri de bugete, penuria.
Laborator de aplicații economice.

 Activitatea: „Trocul”.
 Din istoria banilor.
 Se fac banii cu ciocanul?
 Banii legali. Trezoreria. Însemne ale
securității banilor.
 Studii de caz.
 Curiozități despre bani.
 Idee/pasiune transformată în bani.
 Buget personal.
 O lună din viață.
 Bugetul familiei.
 Punct de echilibru: plan personal de venituri,
cheltuieli și economii.
 Simularea unei loterii.
 Surse de venit și cheltuieli ale bugetelor
publice.
 Activitatea: „Vreau să devin antreprenor”.
 Gestionăm eficient proiecte de grup.
 Programe guvernamentale.
Avantaje/dezavantaje.
 Proiectare SMART.
 Studii de caz.

21

- Aplicarea cunoştinţelor specifice în analiza
posibilităţilor de dezvoltare.
- Argumentarea importanţei planului deeconomii şi investiţii pentru atingerea
obiectivelor, luând în calcul riscurile.
- Identificarea avantajelor şi dezavantajelorfiecărei opţiuni de investiție pentru
asumarea deciziilor.
- Recunoașterea metodelor de influență apublicității pentru o cumpărătură reușită.

- Identificarea avantajelor modalităților deplată moderne față de modalitățile de plată
tradiționale pentru un management eficient
al timpului.
- Recunoașterea diversității serviciilor
bancare pentru explorarea practică aacestora.
- Explicarea modului în care sunteficientizate tranzacţiile bancare iniţiate
prin mijloace moderne de plată pentru
efectuarea alegerii corecte.

 Activitatea: „Filtre”.
 Activitatea: „Bani albi pentru zile grele”.
 Studii de caz.
 Ghidul investitorului.
 Activitatea: „Opțiuni și decizii”.
 Activitatea: „De la vis la realitate”.
 Un credit pentru viitor.
 Activitatea: „Banii în bancă”. Avantaje și
dezavataje.
 Activitatea: „Sunt consumator înțelept, faccumpărături inteligente”.
 Calcule matematice.
 Spotul publicitar.
UNITATEA V. MODALITĂȚI DE PLATĂ
 Monede și bani de hârtie.
Modalități de plată tradiționale și modalități de plată  Card de debit/card de credit.
moderne. Carduri bancare, operațiuni cu cardul.  Cardul comercial. CAMBIA.
Servicii bancare, transferuri bănești. Laborator de  Activitatea: „Merg la bancă. Efectuez
aplicații economice.
tranzacții bancare”.
 Activitatea: „Merg la bancă. Mi-a trimis
mama bani din străinătate”.
UNITATEA IV. DE LA ECONOMII LAINVESTIȚII
De ce este important să economisești bani?
Principiile de gestionare a banilor. Economiile
personale–opțiuni de investiții. Bani în bancă.
Economisirea
șigarantarea
depozitelor.
Consumatorul și publicitatea, tipuri și metode de
influenţă. Laborator de aplicații economice.

22

- Explicarea beneficiilor şi riscurilor unuicredit pentru utilizarea responsabilă amijloacelor împrumutate.
- Estimarea costului creditului pentruraţionalizarea deciziei asumate.
- Identificarea situațiilor de risc financiar
pentru evitarea acestora.
- Evaluarea problemelor financiare proprii înscopul soluţionării acestora prin utilizarea
tehnologiilor moderne.

UNITATEA VI. CREDITUL,
MANAGEMENTUL RISCULUICreditul de consum, beneficiile și riscurile acestuia(credit ,,doar cu buletinul”). Comisioane bancare.
Schimb valutar, influența cursului de schimb. Costulvieții și securitatea financiară. Asigurarea. Furt deidentitate. Tehnologii de căutare creativă a soluţiilor
pentru problemele vieţii. Laborator de aplicații
economice.

 Fișa celor ,,3 C”.
 Cartele–situații.
 Costurile creditului.
 Activitatea: „De câtă matematică avem
nevoie”.
 Activitatea: „O viață în siguranță”.
 Prețul și obiecte de preț.
 Să ne protejăm identitatea.
 Studii de caz.

5.3. Programă anuală ETICA ÎN AFACERIPrograma anuală ETICA ÎN AFACERI, propusă pentru clasa a XII-a,prezintă elevilor și elevelor atât importanţa valorilor personale, cât și pe
cea a valorilor universale în dezvoltarea unui caracter puternic și demn, necesar în etica afacerilor. Programa este gândită astfel încât să le ofere
posibilitatea de a interacţiona, de a discuta și a analiza dileme etice, de a-şi lărgi perspectiva asupra eticii prin înţelegerea aspectelor multiculturale.
Unități de competență
- Sintetizarea sistemului de valori care se
stabilesc între agenții economici pentru
autonomie și integritate morală.

- Argumentarea interdependenței dintre
valorile universale și etica în afaceri pentru
deschidere față de moduri noi de gândire și
idei noi.

Unități de conținut

Activități de învățare și evaluare Studiu de caz.
 Jurnalul.
 Discuţii în plen.
 Brainstorming.
 GPP.
 Tabel de anunţuri.
UNITATEA II. VALORI UNIVERSALE ȘI Studiu de caz.
VALORI PERSONALE Jurnalul.
Maxima. Valorile universale și cum influențează  Discuţii în plen.
viața personală a oamenilor. Rolul comunității în  Prelegere.
UNITATEA I. CONCEPTUL DE ETICĂ
Etica. Principiile fundamentale ale eticii, funcțiile
eticii.

23

- Asumarea unui comportament axat pevalori, priorități și decizii personale.

concordanță cu tradițiile și cultura. Factorii  Lucru în grup.
importanți care ne ajută să formăm setul de valori.
 Tabla de anunţuri a clasei.
- Aplicarea modelului de luare a deciziilor
UNITATEA III. MORALA, ETICA ȘI
 Studiu de caz.
morale la diferite situații concrete pentru
PRINCIPIILE MORALE Jurnalul.
Etica datoriei, conștiinței morale. Conținutul  Blazonul.
dezvoltarea personală.
- Stabilirea limitelor de conflict în raport cu educației morale. Metodele și procedeele de educație  GPP.
morală. Dilema etică, decizia morală. Consecințele  Discuţii.
opțiunile morale pentru responsabilitatea
unui comportament contrar eticii. Caracteristicile  Tabla de anunţuri a clasei.
deciziilor asumate.
specifice care influențează comportamentul etic.
- Elaborarea strategiilor de soluționare a
UNITATEA IV. CONFRUNTAREA ÎNTRE
 Studiu de caz.
zonelor de umbră pentru atitudine proactivă VALORI. IMPEDIMENTE ÎN A PROCEDA Jurnalul.
și contribuție efectivă în activitatea
CORECT Discuţii în plen.
comună. Identificarea deciziei optime în Activitate PRO, CONTRA.
Valorile concurente. Compromisul. Zona de umbră.  GPP.
raport cu nevoile și impedimentele
Judecata. Clauza de confidențialitate. Ce înseamnă  Lucru în grup.
existente pentru respectarea legii.
să procedezi corect? Ce este influența? Nevoile
personale. Falsa justificare. Idealurile. Importanța
nevoilor celorlalți. Deciziile optime. Motivațiile.
- Stabilirea interesului raţional în cadrul
UNITATEA V. AFACEREA. ROLUL ETICII Studiu de caz.
afacerii şi dilema socială. Evaluarea
ȘI ETICA PERSONALĂ ÎN AFACERI Jurnalul.
Afacerea. Scopul unei afaceri. Proprietarii afacerii.  Discuţii în plen.
codului de etică ca un instrument al
Misiunea eticii în concordanța generației tinere cu
organizaţiei pentru a asigura buna
 Lucru în grup.
mediul de afaceri. Caracterul și importanța lui.
funcţionare.
 Tabla de anunţuri.
Interesul rațional în afacere. Dilemele sociale.
Organizația. Cultura organizațională. Etica
organizațională. Codul de etică–un instrument alorganizației.
- Anticiparea efectelor eticii asupra
UNITATEA VI. ETICA–CINE EȘTI ȘI CUM
 Studiu de caz.
propriului viitor.
VREI SĂ FII
 Jurnalul.
24

- Evaluarea eticii organizaţionale în acţiune
pentru interes şi implicare.

- Identificarea acţiunilor responsabile într-ocompanie pentru iniţiativă şi libertate
economică. Stabilirea obligaţiilor şi
drepturilor morale ale angajaţilor în
concordanţă cu legislaţia în vigoare.

- Analiza aspectelor cultural legale înconcordanţă cu normele etice în afaceri
pentru raţionalizarea deciziei.

- Proiectarea modalităţilor de comunicare
corecte şi dilemele ce apar în rezultatul
lipsei comunicării. Stabilirea factorilor

Valorile personale fundamentale, cine poate
influența valorile personale. Personalitate bazată pevalori. Cum se dezvoltă caracterul și ce înseamnă
setul de standarde.
UNITATEA VII. FACTORII DE MEDIU
CARE INFLUENȚEAZĂ ORGANIZAȚIA SĂACȚIONEZE ETIC
Factorii mediului extern ai organizației. Persoanele
interesate în dezvoltarea organizației. Așteptările
mediului.
UNITATEA VIII. RESPONSABILITATEASOCIALĂ CORPORATIVĂ ȘI RESPECTULFAȚĂ DE INDIVID ÎN AFACERIRSC. Evoluția activităților responsabile acompaniilor. Acțiunile responsabile a unei
companii. Clasificarea acțiunilor responsabile.
Beneficiile acțiunilor de RSC. Relaţiile dintre
angajaţi. Corectitudinea relațiilor cu angajații.
UNITATEA IX. IMPLICAȚIILE
GLOBALIZĂRII ASUPRA ETICIIAFACERILOR
Aspecte culturale. Aspecte legale. Răspunderea
corporațiilor. Cum se implică în influențarea
mediatică. Politicile de marketing. Consumatoriipieței globale.
UNITATEA X. COMUNICAREA ETICĂ ÎN
AFACERI. CULTURA AFACERILOR Discuţii în plen.
 Lucru în grup.
 Tabla de anunţuri.
 Studiu de caz.
 Jurnalul.
 Discuţii în plen.
 GPP.
 Lucru în grup.
 Studiu de caz.
 Jurnalul.
 Discuţii în plen.
 Lucru în grup.
 Tabla de anunţuri.

 Studiu de caz.
 Jurnalul.
 Discuţii în plen.
 Lucru în grup.
 Tabla de anunţuri.

 Studiu de caz.
 Jurnalul.
 Discuţii în plen.
 Lucru în grup.
25

determinanţi ai culturii exterioare pentru
realizarea succesului.

- Stabilirea concordanţei între ținută, cultura
vorbirii, stima de sine pentru realizarea
succesului în afaceri. Aplicarea strategiilor
de negocieri pentru autocunoaştere şiîncredere în forţele proprii.

- Evaluarea pericolului etic la care se supun
persoanele în spaţiul virtual pentruraţionalizarea deciziei asumate.

Rolul comunicării în relațiile de afaceri. Modalități
de dezvoltare a comunicării corecte și problemelecare apar în urma lipsei comunicării.
Eticheta și politețea. Factorii determinanți ai culturii
exterioare. Importanța ținutei în viață și la serviciu.
UNITATEA XI. IMAGINEA PROFESIONALĂ
ÎN AFACERI ȘI ETICA NEGOCIERII
Riscurile în acțiunile de perfecționare a imaginii
profesionale. Variantele de interacțiune între ținutăcultura vorbirii-stima de sine. Tendințele dedezvoltare a tehnicilor etice de negociere.
Personalitatea negociatorului.

 Tabla de anunţuri.

 Studiu de caz.
 Jurnalul.
 Discuţii în plen.
 GPP.
 Joc de rol.
 Lucru în grup.
 Tabla de anunţuri.
UNITATEA XII. ETICA ÎN SPAȚIUL
 Studiu de caz.
VIRTUAL Jurnalul.
Mijloacele de comunicare. Mediile sociale.  Discuţii în plen.
Securitatea și confidențialitatea informației.  Lucru în grup.
Ignorarea normelor etice în spațiul virtual. Pericole  Tabla de anunţuri.
la care se expun persoanele în spațiul virtual. Cutia
lui Potter. Loialitatea în cotextul eticii virtuale.

5.4. Programă anuală CHEIA SUCCESULUIPrograma anuală CHEIA SUCCESULUI, propusă pentru clasa a XII-a, furnizează tinerilor informaţiile necesare pentru a-şi putea forma un
stil de viaţă sănătos şi creează oportunutăţi în alegerea carierei. Programa anuală are ca scop dezvoltarea abilităţilor interpersonale ale elevilor/elevelor
şi crearea unei viziuni mai clare asupra viitoarei cariere, asupra rolului în comunitatea din care fac parte şi a necesităţii educaţiei pentru viitor. Evenimentul
Profesionişti şi debutanţi este unul din componentele cursului, care introduce tinerii în mediul de lucru al unei companii, le oferă cunoştinţe teoretice,experienţe practice și modele de carieră profesională, ajutându-i să ia decizia cea mai potrivită privind viitorul lor profesional. Programa îşi propune săîi ajute pe tineri să înţeleagă relaţia dintre procesul de învăţare şi succesul la locul de muncă, să observe modul de lucru în echipă şi regulile de funcţionare
ale diferitelor departamente, precum şi ale întregii companii. Ei au ocazia să identifice abilităţile necesare exercitării unei anumite meserii, să evalueze
posibilităţile de realizare a unei cariere profesionale de succes şi să înveţe cum să facă faţă procesului de recrutare în câmpul muncii.
26

Unități de competență

Unități de conținut

- Identificarea abilităţilor de succes pentru
aprecierea propriilor aspiraţii, valori,scopuri.
- Autoevaluarea abilităţilor personale dinperspectiva proiectării carierei în raport cu
propriile aspiraţii.

UNITATEA I. CHEIA SUCCESULUI–OPORTUNITATE PENTRU DEZVOLTAREAPERSONALĂ ȘI EDIFICAREA CARIEREIStandarde comportamentele: de la liceu la mediul deafaceri. Cele 16 abilități ale succesului. Tu alegi!
Profesiunea ta de vis.

- Identificarea posibilităţilor de utilizare alimbajului verbal şi non-verbal în
strategiile de comunicare formală şi
informală la locul de muncă.
- Aprecierea rolului comunicării eficiente,cooperării, onestităţii şi al respectului
pentru activitate eficientă în echipă.
- Corelarea acțiunilor de evoluție în carieră
cu potențialul individual și perspectivelepieței muncii.
- Dezvoltarea abilităţilor de management
personal pentru evoluţia personală.
- Proiectarea cu responsabilitate a deciziilor
asumate pentru dezvoltarea personală şi
profesională.
- Elaborarea strategiilor de comunicare lalocul de muncă pentru dezvoltarea unei
cariere de succes.
- Aplicarea strategiilor adecvate pentru
rezolvarea problemelor în situaţii concretede viaţă la locul de muncă.

Activități de învățare și evaluare Proiect de grup.
 Prezentări.
 Predare complimentară.
 Joc de rol.
 Discuţii.
 Analiza materialelor vizuale.
UNITATEA II. ABILITĂȚI DE
 Proiect de grup.
COMUNICARE EFICIENTĂ
 Prezentări.
Comunicare eficientă și ineficientă. Comunicare  Predare complimentară.
verbală și non-verbală. Dezvoltarea abilităților de  Joc de rol.
comunicare.
 Analiza informaţiei.
 Rezolvarea de probleme.
UNITATEA III. ABILITĂȚI DE ADOPTAREA DECIZIILOR
Rezolvarea conflictelor și negocierea. Gândește ca
un învingător! În căutarea unor soluții intelegente.
Adoptarea deciziilor: responsabilitate și activism.
Abilități de management personal.

 Activitatea „Învingător”, „Învins”, „Neutru”.
 Rezolvarea problemelor.
 Autoevaluare.
 Lucru în echipă.

UNITATEA IV. STABILIREA ȘI
DEZVOLTAREA RELAȚIILORINTERPERSONALE
Cunoașterea de sine-prim pas în stabilirea relațiilor
interpersonale. Ghidare și influențare. Lucrul înechipă. Abilități de lucru în echipă.

 Comunicare verbală.
 Prezentări.
 Predare complimentară.
 Joc de rol.
 Lucru în echipă.
 Autoevaluare.
27

- Identificarea oportunităţilor de angajare în
contextul pieţei muncii locale pentru ocarieră de succes.
- Aplicarea abilităţilor ce asigură succesul
unui interviu de angajare pentru
dezvoltarea personală.
- Valorificarea posibilităţilor de promovare
personală în cadrul unui interviu deangajare, din perspectiva viitoarei profesii.
- Descrierea oportunităților educaționale și
profesionale din perspectiva cunoașterii desine și a pieței muncii.
- Argumentarea deciziei privind profesia
potrivită în baza cercetării lumii profesiilor
și a sistemului de valori personale.

UNITATEA V. ACESTA E VIITORUL MEU!
În căutarea unui loc de muncă. Spirala demarketing. Elaborarea CV-lui și a scrisorii deintenție. Interviul de angajare.

 Comunicare verbală.
 Prezentări.
 Predare complimentară.
 Joc de rol.

UNITATEA VI. STRATEGII DE VIAȚĂ ȘI
CARIERĂ
Alegerea unei profesii–calea de succes în edificarea
carierei. Valori personale și rolul lor în construirea
unei cariere de succes. Strategii personale în
trasarea unor etape ale vieții.

 Procesarea informaţiei.
 Reflectare şi evaluare.
 Autoevaluare.
 Lucru în echipă.

- Stabilirea relaţiei dintre comportamentul
propriu şi a mediului de afaceri pentru
adeziune la valorile morale general umane.

UNITATEA VII. ACTIVITATE DE PROIECT
Utilitatea portofoliului personal și structura
acestuia. Elaborarea portofoliului personal.
Elaborarea și selectarea materialelor pentru
portofoliu. Elaborarea profilului personal. Sinteză:Cheia succesului.

 Rezolvarea problemelor.
 Reflecţie şi evaluare.
 Prezentarea portofoliului.
 Analiza informaţiei.

28

5.5. Programă anuală COMPANIA ŞCOLARĂ
Programa anuală COMPANIA ŞCOLARĂ, propusă pentru clasele a X-a–a XII-a, oferă participanţilor oportunitatea de a-şi conduce propria
afacere pentru a înţelege ce presupune înfiinţarea, funcţionarea și succesul unei societăţi comerciale. Tinerii cercetează piaţa, obţin capital prin vânzare
de acţiuni și administrează înregistrările contabile ale companiei. Compania Şcolară este o oportunitate de a aplica principii economice și de afaceri,
contribuie la dezvoltarea spiritului organizatoric, a aptitudinii de conducere, a responsabilităţii și competenţelor de lucru în echipă.
Unități de competență

Unități de conținut

Activități de învățare și evaluare- Descrierea conceptului Companiei Școlare
pentru stabilirea beneficiilor personale departicipare în cadrul programei.
- Caracterizarea etapelor de desfășurare aactivităților în cadrul Companiei școlare
pentru conştientizarea responsabilităţii
deciziilor asumare.
- Determinarea riscurilor și beneficiilor
formelor organizatorico-juridice încorespundere cu legislația în vigoare.

UNITATEA I. ORGANIZAREA COMPANIEIȘCOLARE
Prezentarea conceptului Compania Școlară.
Beneficiile participării în cadrul Companiei Şcolare.
Crearea echipelor în cadrul Companiei Școlare.
Etapele activităţii în cadrul Companiei Şcolare.
Formele de organizare a Companiei Şcolare.

 Elaborarea obiectivelor SMART departicipare în cadrul Companiei Şcolare.
 Exerciţii de analiză a costurilor şi
beneficiilor participării în cadrul CompanieiŞcolare.
 Atelier de discuţii privind crearea echipei.
 Afacerile de succes aparțin celor pasionați.
 Autoanaliza şi aprecierea posibilităţilor.
 Exerciţii de stabilire a etapelor activităţii în
cadrul Companiei Şcolare.
 Discuţii şi analiza modelelor de organizare aactivităţii Companiei Şcolare.
 Alegerea Administraţiei Companiei Şcolare.
Diversitatea echipei: diversitatea de gen.

- Identificarea oportinităților pentru
implementarea propriei idei de afaceri
pentru dezvoltarea personală și
profesională.
- Analiza viabilității ideii de afaceri pentruobținerea eficienței economice.

UNITATEA II. IDENTIFICAREA IDEII DE
 Simularea de jocuri, în care să identifice
AFACERI
ideile de afaceri adaptate la cerinţele pieţei.
Care este afacerea mea? Viabilitatea ideei de afaceri.  Elaborarea studiului de fezabilitate cu
Elemente de identitate corporativă. Elemente deprivire la viabilitatea ideii de afaceri.
management al Companiei Şcolare.
 Proiect cu privire la elementele de identitate
corporativă.

29

- Utilizarea elementelor de identitate
corporativă pentru asigurarea succesului
afacerii.
- Aplicarea elementelor de management în
cadrul Companiei Școlare pentru atitudine
proactivă şi contribuţie efectivă în
activitatea comună.
- Elaborarea propriului plan de afaceri în
scopul luării deciziilor raționale.
- Identificarea rolului marketingului în
succesul unei afaceri.
- Stabilirea unei strategii de promovare a
produsului pentru obținerea succesului.

UNITATEA III. PLANIFICAREA AFACERIIPENTRU COMPANIA ȘCOLARĂ
Ce este un Plan de afaceri? Descrierea Planului deafaceri. Strategia de marketing. Planul operaţional.
Planul de management şi resurse umane. Planul
financiar.

- Identificarea oportunităților de finanțare
pentru derularea activității antreprenoriale.
- Estimarea necesarului de capital pentrudesfășurarea activității de producţie.
- Desfășurarea activității de producere pentru
asigurarea succesului.
- Argumentarea interdependenței dintre
cerere și ofertă pentru stabilirea prețului pepiață.

UNITATEA IV ADMINISTRAREACOMPANIEI ȘCOLAREAtragerea investiţiilor în cadrul Companiei Şcolare.
Activităţi curente în cadrul Companiei Şcolare.
Activitatea de producere în cadrul CompanieiȘcolare. Etichetarea produselor. Soluţionarea
problemelor. Evenimente speciale în cadrul
Companiei Şcolare.

 Organizarea şedinţei consiliului deadministraţie şi aprobarea documentelorcompaniei.
 Activităţi de elaborare şi aprobare a planuluide activitate.
 Exerciţii de grup, discuţii, privind aprobarea
elementelor de identitate corporativă,distribuirea responsabilităţilor.
 Lucru în echipă privind elaborarea planuluide afaceri.
 Completarea formularelor privind
activitatea de marketing, management,
planul financiar, planul operaţional.
 Stabilirea cheltuielilor întreprinderii, asalariului de personal, contul de venituri şi
cheltuieli.
 Întrunirea consiliului de administrareprivind aprobarea planului de afaceri.
 Activităţi de fundraising (strângere defonduri) în cadrul Companiei Şcolare.
 Activitate de estimare a cheltuielilor demarketing.
 Realizarea planului de producţie.
 Studiul de caz privind cerinţele deetichetare.
 Analiza traseului de dezvoltare şi realizare.
 Simularea activităţilor de promovare şi
realizare a produselor/serviciilor.
30

- Aprecierea rolului cooperării, onestităţii şial respectului în lucrul în echipă, pentru
realizarea comunicării eficiente.
- Evaluarea rezultatelor activității
antreprenoriale pentru estimarea eficienței
activității.
- Gestionarea profitului pentru contribuţia
efectivă în activitatea comună.

UNITATEA V. LICHIDAREA COMPANIEI Exerciţiu de realizare a stocurilor deȘCOLAREbunuri/servicii.
Graficul de lichidare a Companiei Şcolare.  Discuţii privind aprobarea graficului deFinalizarea producției și vânzărilor. Elaborarea
lichidare.
raportului operaţional final în cadrul Companiei  Aprobarea raportului de activitate aŞcolare. Ce facem cu profitul? Laborator economic.
Companiei Şcolare.
 Brainstorming–Impactul participării în
cadrul Companiei Şcolare în dezvoltarea
personală.

31

VI. SUGESTII METODOLOGICE. PROIECTAREA–PREDAREA–
ÎNVĂŢAREA
Strategiile didactice utilizate în implementarea curriculumului de Educație Economică și
Antreprenorială se constituie din metodele şi tehnicile didactice utilizate în cadrul procesului depredare-învăţare îndreptate spre realizarea eficientă a finalităţilor curriculare. Metodologia didactică
a Educației Economice şi Antreprenoriale este centrată pe elev ca subiect al activităţii instructiveducative şi orientarea acestuia înspre formarea unităților de competență și competenţelor specifce.
În planificarea și organizarea activităților didactice pentru valorizarea competenţelor şi asigurării
transferabilităţii acestora la nivelul diferitelor sarcini, se recomandă ca strategiile didactice utilizateîn predarea disciplinei Educație Economică și Antreprenorială să pună accent pe:• dezvoltarea receptivităţii elevilor/elevelor şi a capacităţiilor de abordare raţională a problemelor
economice personale şi publice, în contextul unui mediu economic, social şi cultural complex şidinamic;• dezvoltarea gândirii critice, aplicată la realitate, dar şi formarea unei atitudini pozitive față deviață, curajul de a se confrunta cu diverse probleme;• dezvoltarea spiritului de inițiativă antreprenorială şi de implicare în viața comunității;• explorarea opțiunilor de carieră şi management financiar personal şi familial;• formarea de opinii, mentalităţi sau comportamente;• coerenţă şi abordări inter- şi transdisciplinare.
Educația Economică şi Antreprenorială solicită o ajustare optimă a sistemului metodologic
la necesitățile de învățare ale diverselor categorii de elevi (de vârstă, gen, interese, receptivitate),
optând pentru sporirea caracterului activ-participativ al metodelor de învăţare, pe aplicarea unor
exerciții cu un pronunţat caracter formativ, în valorificarea noilor tehnologii informaționale, care săl implice pe elev/ă direct în procesul de învăţare, stimulându-i creativitatea, interesul pentru nou,
dezvoltarea gândirii, reuşind să aducă o importantă contribuţie la dezvoltarea întregului său potenţial.
Profesorul/profesoara are rol de facilitator care creează contextul favorabil atingerii
finalităţilor proiectate. Reieşind din aceste repere conceptuale, recomandăm profesorilor să utilizeze
paradigma constructivistă în proiectarea şi realizarea procesului didactic, care pune în valoare:experiența anterioară a elevului/elevei cu scopul facilitării studiului activ prin implicarea activă aelevului/elevei; orientarea procesului de învăţare spre situaţii concrete din viaţă; îmbinarea judicioasă
a activităţii individuale şi a activităţii în grup; axarea pe formarea de atitudini şi valori prin crearea
oportunităților de reflecție asupra celor studiate.
Profesorul/profesoara este încurajat/ă să propună, prin proiectarea didactică şi alte unităţi deconţinut, care după părerea lui/ei, sau prin consultarea elevilor/elevelor, părinţilor, membrilor
comunităţii, vor contribui la formarea competenţelor specifice. În elaborarea proiectării de lungă
durată profesorul/profesoara va ţine cont de reperele metodologice pentru anul de studii aprobate decătre Ministerul Educației, Culturii și Cercetării la aria curriculară educație socio-umanistică.
Activitatea de predare-învăţare a programelor anuale de Educaţie Economică şi
Antreprenorială trebuie să ţină cont de experienţa elevilor/elevelor la această vârstă, de specificul
clasei şi al comunităţii locale. Pentru realizarea succesului şcolar şi a continuității educaței economicela treapta liceală se vor utiliza atât strategii didactice propuse la treapta gimnazială, cât şi completarea
acestora cu diverse alte metode didactice, raportate la vârsta elevilor, sugestiilor de conținut și laîmbinarea armonioasă a metodelor tradiționale precum miniprelegerea, descrierea, explicația,conversația cu cele participativ-active–simulări pe computer sau în clasă, joc de rol, scenarii, studiu
de caz, diagrama Venn, SINELG, dezbateri, proiectul, etc.
32

Specificul implementării programelor anuale de Educație Economică și Antreprenorială îl
constituie prezența pe parcursul studiului a unui/unei consultant/e de afaceri (persoană care deține oafacere, care va contribui la transferul teoriei în mediul practic, în viața reală. Important este să sețină cont că această persoană va crea tipare în mintea elevilor/elevelor, astfel vor fi identificate
deopotrivă femei și bărbați în egală măsură. Cea mai mare parte a activităților prevăzute pentru
participarea consultantului necesită aplicarea de metode interactive-problematizarea, descoperirea
dirijată, exerciții cu caracter economic, jocuri de rol, simulări. Sugestii referitor la implicarea
consultantului/ei de afaceri în desfăşurarea orei se conțin în Ghidurile pentru profesori și consultanți.
Activitățile din Caietul elevului/elevei oferă posibilitate profesorului/profesoarei de a apela ladiverse forme de lucru-individual, în perechi, în echipă, repere pentru diverse sarcini de cercetare atâtîn clasă, cât şi pentru acasă: studii de caz, laboratoare economice, diverse tipuri de exerciții: grafice,de calcul, de soluționare a problemelor cu caracter economic, studiu de piață; elaborare de postere,elaborarea CV-ului, a bugetului, completarea tabelelor, etc.
Curriculum pentru disciplina Educație Economică și Antreprenorială pentru ciclul liceal sedoreşte a fi un context favorabil pentru formarea competențelor economice, integrarea acestora în
modul de viață a fiecărui elev/e și dezvoltarea lor în continuare în viaţa reală. În acelaşi timp
curriculumul în cauză dezvoltă câmpul de cercetare şi experimentare al profesorului/profesoarei careare datoria şi libertatea de a-şi stabili propriile priorităţi, obiective şi metode de lucru pornind de larealitatea educaţională cu care se confruntă, pentru a face procesul de predare–învățare mult mai
eficient.

VII. STRATEGII DE EVALUARE
Evaluarea reprezintă o componentă organică a procesului de învăţare. Prin intermediul
evaluării profesorul/profesoara poate cunoaşte progresul înregistrat de elevi/eleve sub mai multe
aspecte: cunoştinţe acumulate, capacităţi dezvoltate, atitudini şi conduite formate, precum şi factorii
care au contribuit la formarea lor. Identificarea nivelului de dezvoltare a competenţelor elevilor la un
moment dat permite adaptarea unor decizii de corectare, reglare şi îmbunătăţire a activităţilor depredare şi învăţare.
Scopul major al evaluării didactice îl constituie susţinerea şi sprijinirea activităţii de învăţare
a elevilor/elevelor, a progresului învăţării şi cunoaşterii realizate de aceştea/acestea, adică demersul
de evaluare este formativ (progresiv şi continuu) şi sumativ. Tehnologiile de evaluare sunt la discreţia
cadrului didactic şi se selectează potrivit finalităților evaluate. Finalităţile vizate pentru evaluarea
disciplinei opţionale Educaţie Economică şi Antreprenorială vizează toată gama modificărilor decomportament la care sunt supuşi elevii și elevele, conform unităţilor de competenţă:• cunoştinţe acumulate: concepte, fenomene, procese, principii, legi, teorii, etc.;• capacităţi intelectuale: definire, clasifcare, raţionare, argumentare, interpretare, gândire
divergentă, creativitate;• capacitate de utilizare a cunoştinţelor: priceperi, deprinderi, tehnici de acţiune, etc.;• trăsături de personalitate: atitudini, opinii, conduite, decizii, comportamente.
Procesul de evaluare pentru disciplina opțională Educaţie Economică şi Antreprenorială înînvăţământul liceal va fi racordat la actele normative şi reglatoare în vigoare. Astfel, pentru realizarea
demersului evaluativ orientat pe competenţe se vor utiliza metodele şi tehnicile de evaluare,
produsele, formele de realizare, instrumentele adecvate recomandate de către Ministerul Educației,Culturii și Cercetării al Republicii Moldova.
33

Evaluarea presupune măsurare, posibilă doar dacă rezultatele constatate sunt supuse
cuantificării riguroase. Dacă în ceea ce priveşte achiziţiile de cunoştinţe cuantificarea şi măsurarea
nu ridică probleme deosebite, progresele realizate sub aspect formativ (capacităţi intelectuale,trăsături de personalitate) sunt mai greu sau poate chiar imposibil de supus unor astfel de operaţii,deoarece traducerea lor în termeni de comportamente precise, direct observabile şi măsurabile este
mult mai dificilă. Aprecierea unor competenţe nu se poate realiza prin evidenţierea cantitativă agradului în care au fost însuşite deoarece ele reprezintă rezultate calitative ale învăţării. Nu evaluăm
competenţe, ci rezultatele vizibile ale acestor competenţe.
Evaluarea este centrată deopotrivă pe rezultat şi pe proces. Predarea şi învăţarea Educaţiei
Economice şi Antreprenoriale presupun, aşadar, evaluări de tip formativ şi sumativ care certifică
achiziţiile dobândite şi fac posibilă îmbunătăţirea procesului didactic. Antrenarea elevului/elevei în
autoevaluări şi autoaprecieri prezintă incontestabile valenţe formative. Elevul sau eleva ajunge să-şi
formeze propria imagine de sine, dobândind mai repede conştiinţa progreselor realizate în studierea
disciplinei şi a eforturilor necesare pentru realizarea obiectivelor urmărite. Autoaprecierea contribuiela întărirea motivaţiei intrinseci şi a atitudinii pozitive faţă de învăţare. Reuşitele îl încurajează pentru
continuarea studiului şi aprofundarea aspectelor teoretice specifce domeniului studiat. Nereuşitele
trebuie astfel gestionate încât să nu descurajeze.
Pentru a realiza o evaluare eficientă, în acord cu exigenţele învăţământului modern, este
necesară utilizarea unor tehnici diverse, capabile să asigure un control adecvat al efectelor instructiveducative. Evaluarea trebuie să se realizeze în mod preponderent ca evaluare continuă, formativă.
Alături de formele şi instrumentele clasice de evaluare, recomandăm utilizarea unor forme şi
instrumente complementare, cum sunt: proiectul, portofoliul, autoevaluarea, observarea sistematică aactivităţii şi a comportamentului elevilor/elevelor.
Scopul acţiunii evaluative nu este doar de a constata progresele realizate de elevi și eleve înînvăţarea disciplinei de studiu, ci şi de a adopta, pornind de la rezultatele constatate, decizii decorectare şi ameliorare a activităţii de predare şi învăţare. Prin intermediul său se stabileşte un
feedback eficient, care îi permite profesorului/profesoarei să-şi reajusteze predarea, iarelevilor/elevelor să-şi amelioreze demersurile de învăţare.

VIII. AUXILIARE DIDACTICE DE REFERINȚĂEDUCAȚIEI ECONOMICE ȘI
ANTREPRENORIALE
Suportul didactic elaborat de către Junior Achievement Moldova pentru programele anuale deEducație Economică şi Antreprenorială este constituit din Ghidul pentru profesori și consultanți,Caietul de lucru pentru elevi/eleve, materiale suplimentare/postere, seturi pentru diverse jocuri cu
caracter economic, tabele, filmuleţe cu studii de caz, etc.
Ghidul pentru profesori și consultanți conține sugestii de desfăşurare a orei, utilizând diverse
metode şi resurse didactice, oferă un scenariu detaliat al activităţii didactice, dar lasă loc şi pentru
creativitatea şi flexibilitatea cadrului didactic ce implementeză disciplina opţională.
Caietul elevului/elevei reprezintă un veritabil ghid de studiu pentru toţi elevii și elevele ce auales să studieze disciplina opţională Educaţie Economică şi Antreprenorială. În el pot fi găsite pelângă exercițiile tradiţionale, scheme, studii de caz, texte informative, spaţiu pentru grafice, diagrameşi alte produse ce urmează a fi elaborate.
Cadrul didactic ce implementează disciplina opţională Educație Economică şi
Antreprenorială are posibilitatea să utilizeze şi alte suporturi didactice pe care le identifică şi sunt34

relevante finalităţilor programelor anuale implementate. Reiterăm că, competențele sensibile la gen
sunt competențe specifice și transversale, care intersectează toate sau cele mai multe alte competențe
de predare și educație folosite de cadrele didactice. Aceste competențe pot fi dezvoltate prinparticiparea la cursuri de instruire și alte evenimente de învățare pentru profesori/profesoare.
Profesorii/profesoarele pot adopta tipare de auto-învățare pentru creșterea profesională.

35

IX. REFERINȚE BIBLIOGRAFICEÎn limba română:1. Balcar J., Karásek Zd., Vasilache A. ş. a. Studiu iniţial în rândul angajatorilor pentru
identificarea celor mai importante competenţe ale potenţialilor angajaţi. Asociaţia Comunelor
din România. Brainstorming Consulting România şi RPIC-ViP. Bucureşti, 2011. 100 p.
2. BALICA, M. et all, Perspective asupra dimensiunii de gen în educatie, București, Editura
MarLink,
2004http://isj.sv.edu.ro/images/Docs/Discipline/invatamnat_preprimar/2017/biblioteca/Pers
pective_asupra_dimensiunii_de_gen_in_educatie.pdf
3. Ciobanu L. Formarea culturii economiceelementare la preşcolarii mari.Teza dedoctor.Chişinău, 2000, 148p.
4. Ciobanu L. Probleme şi perspective în educaţia economică a copiilor. –Bălţi, 2000. 40 p.
5. Ciobanu O. Didactica disciplinelor economice. http: //biblioteca-digitala.ase.ro.
6. Georgescu G. Curriculumul de educaţie economică-o perspectivă comparativă. În: „Şcoalamoment zero pentru o societate a cunoaşterii‖. Materialele Simpozionului Naţional, ediţia a
III-a.Bucureşti 2009. http://education.inflpr.ro.
7. Georgescu G. Eficienţa educaţiei economice.Teza de doctor.Bucureşti,2006.
//www.biblioteca.ase.ro.
8. Kiyosaki R., T. Sharon L. Copil bogat, copil isteţ. Startul financiar în viaţă. Bucureşti: Curtea
veche, 2002. 310 p.45.
9. Lăcătuş M.L., Lăcătuş G.P. Economie. Manual pentru clasele a X-a şi a XI-a. Bucureşti:Corint, 2018. 152 p.
10. Lupu M. Oportunităţi ale educaţiei economice. În: Didactica Pro, 2004, Nr. 3, p. 56-60.
11. Pop A., Tănase I., Daragiu M. ş.a. Tinerii şi incluziunea pe piaţa muncii. Nevoi, aşteptări,soluţii, obstacole. Proiectul: Întărirea capacităţii societăţii civile de a promova iniţiative pentru
incluziune socială. FondulSocial European prin Programul Operaţional Sectorial Dezvoltarea
Resurselor Umane 2007 –2013. 74 p.
12. Proiectarea lecţiilor de economie, Ghidul profesorului. Bucureşti: CREE, 2007. 77 p.
13. Sarivan L. Predarea –învăţarea interactivă centrată pe elev. Bucureşti: Educaţie 2000+, 2009.
94 p.
14. Vlas V. Să educăm gospodari grijulii, Educaţie, Bucureşti: Ed.Didactică şi Pedagogică, 1996
În limba engleză:1. Aflateen. Manual, Social and Financial Education for Youth, Sarphatistraat 7 | PO Box 15991| 1001 NL Amsterdam, 2010. 305 p.
2. Detailed Work Programme on the follow-up of the objectives of education and training
systems in Europe –Council of the European Union, Brussels, 20 February 2002; COM (2001)
501 final. NCEE-Survey of The States Economic and Personal Finance Education in our
Nation’s Schools in 2004, A Report card, march 2005.www.ncee.net.
3. Non-Formal Education Manual, A Manual for Facilitators on Child Social & Financial
Education, Sarphatistraat 7 | PO Box 15991 |1001 NL Amsterdam, 2010. 154 p.
4. Scauso D. The Child and Youth Finance Movement: Promoting Financial Inclusion forChildren and Youth, Cases Studies for a School-based Approach. OECD-BSP Asian Seminar
for Financial Education and Financial Inclusion: Addressing the Upcoming Challenges.
September 12th, 2012. http://www.oecd.org/daf/fin/financial-education/OECD-BSP.pdf.
36În limba rusă:1. Володина М. Б. Формирование экономических представлений у младших школьников//Молодой ученый, 2014. No6, c.684-685.
2. Коршун А. Г. Актуальность экономического воспитания подростков в условиях
современной системы образования.2013.ББК: Ч420.05; УДК: 37.035.3.
3. Любимов Л., Рывкина Р. Концепция структуры, содержания и организации
экономического образования в полной средней школе. В: Экономика в школе, 2002, No
3, с. 14–28.
4. Максимова В. Межпредметные связи в учебно-воспитательном процессе современной
школы. Москва: Просвещение, 1987. 94 с.74.
5. Попов В. Экономическое воспитание школьников. // Образование.2008.No1,с.8489.11.с.221-228 .
6. Юсупова С.Г. Tеоретические основы экономического воспитания младших
школьников во внеурочной деятельности // Фундаментальные исследования. 2014. No
1,с.143-146.

37