Anexă la Ordinul MECC
nr.965 din 22 iunie 2018

REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUIEDUCAŢIONAL LA DISCIPLINA INFORMATICA ÎN ANUL DE STUDII 2018 – 2019
I. Preliminarii
În anul de studiu 2018-2019, procesul educaţional la disciplina Informatica se va realiza în
conformitate cu prevederile cadrului normativ în vigoare:- Planul-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul şcolar 2018-2019, aprobat
prin Ordinul nr. 397 din 29 martie 2018 al Ministrului Educaţiei, Culturii şi Cercetării;- Curriculumul modernizat “Informatică. Curriculum pentru învăţământul gimnazial (clasele VII− IX), Chişinău, 2010, aprobat prin Ordinul nr. 245 din 27 aprilie 2010 al Ministrului Educaţiei;- Curriculumul modernizat “Informatică. Curriculum pentru clasele a X-a − a XII-a”, Chişinău,2010, aprobat prin Ordinul nr. 244 din 27 aprilie 2010 al Ministrului Educaţiei;- Standardele de eficienţă a învăţării informaticii, aprobate prin Ordinul nr. 1001 din 23
decembrie 2011 al Ministrului Educaţiei.
Curriculumul la disciplina Informatică determină finalităţile didactice generale ale disciplinei, și
anume:• formarea deprinderilor practice de utilizare a calculatorului pentru prelucrarea informaţiei;• formarea deprinderilor practice de utilizare a reţelelor de calculatoare și a serviciilor de reţea;• formarea deprinderilor practice de comunicare folosind reţelele de calculatoare;• formarea competenţelor digitale de bază: elemente de algoritmizare, modelare, programare, gândire
logică, acumularea, păstrarea și prelucrarea digitală a informaţiei.
Curriculumul la Informatică propune un model de studiu integrat al acestei discipline. Acest model
contribuie la formarea la elevi a unei concepţii unitare asupra informaticii ca ştiinţă şi asupra
metodelor de implementare a conceptelor informatice pentru dezvoltarea perpetuă a societăţii
contemporane.
În acest context, principiile specifice ale disciplinei Informatica sunt:
1. Principiul abordării integrate a disciplinei – structurarea conţinuturilor într-un model
integrat, modular, care are ca scop crearea şi dezvoltarea competenţelor elevului pentru
utilizarea sistemelor informatice şi cultivarea continuă a modului de gândire algoritmic.
2. Principiul centrării activităţii / demersului didactic pe elev – acceptarea unui model deînvăţare activă, centrat pe elev, orientat către activităţi individuale sau în grup, care să permită
dezvoltarea independenţei de acţiune, originalităţii, creativităţii, capacităţii de lucru în echipă,combinând acestea cu individualizarea ritmului de învăţare.
3. Principiul funcţionalităţii sociale ale procesului didactic, carepresupune dezvoltarea
aptitudinilor şi competenţelor necesare pentru integrarea organică a elevilor în societatea
informaţională. Principiul este realizat în baza activităţilor practice de studiere şi utilizare ale
aplicaţiilor software de uz general şi de comunicare.
4. Principiul corelaţiei interdisciplinare, carepresupune abordarea unui demers didacticinterdisciplinar cu toate disciplinele şcolare, prin utilizarea principiilor şi metodelor informaticepentru rezolvarea de probleme, elaborarea proiectelor, prelucrarea de informaţii specificedisciplinelor şi utilizarea resurselor educaţionale digitale.
II. Organizarea şi desfăşurarea activității didacticeÎn vederea implementării curriculumului modernizat la Informatică, cadrele didactice,administraţiile instituţiilor de învăţământ aplică instrumentele didactice în vigoare:1- Standarde de eficienţă a învăţării la Informatică, aprobate prin Ordinul nr. 1001 din
23.12.2011 al Ministrului Educaţiei;- Ghidul de implementare a Curriculumului modernizat pentru treapta gimnazială, aprobat prin
Ordinul nr.597 din 30 iunie 2011 al Ministrului Educaţiei;- Ghidul de implementare a Curriculumului modernizat pentru treapta liceală, aprobat prin
Ordinul nr.810 din 09 noiembrie 2010 al Ministrului Educaţiei;- Ghidurilepentru profesorila manualele de Informatică, editate de către Ministerul Educaţiei;- Ghidul de elaborare şi realizare a Planului Educaţional Individualizat (PEI), aprobat prin
Ordinul nr. 952 din 06 decembrie 2012 al Ministrului Educaţiei.
Proiectarea didactică de lungă durată la treapta liceală este elaborată separat, pentru profilul realşi pentru profilul umanist.
Metodologii de elaborare a proiectelor didactice de lungă durată, precum şi modele deproiecte didactice de scurtă durată pot fi găsite în Ghidurile de implementare a curriculumului
modernizat pentru treapta gimnazială şi liceală.
În alegerea strategiilor didactice şi a tehnologiilor pot fi utilizate sugestiile recomandate deCurriculum, la rubrica “Activităţi de învăţare şi evaluare”, Ghidul profesorului la manual şi alte
surse. Decizia finală privind organizarea şi desfăşurarea activităţilor la orele de Informatică aparţine
profesorului. Activităţile de învăţare şi evaluare recomandate sunt grupate pe nivele de complexitate
şi vizează, atât competenţele cu caracter de înţelegere şi aplicare (rezolvarea exerciţiilor, rezolvareade probleme), cât şi competenţele cu caracter de integrare (studiul de caz, experimentul, proiectul).
Pentru fiecare lecţie profesorul formulează obiective (operaţionale) care rezultă din subcompetenţele formulate în curriculum şi stabilite în proiectarea de lungă durată, la rubrica „Subcompetenţe”.
Organizarea procesului instructiv la Informatică este realizatăîn contextul dezvoltării
competenţelor specifice disciplinei prin dezvoltarea integrată a aspectelor sale dominante:− aspectul cognitiv, care vizează utilizarea teoriilor şi a noţiunilor din Informatică;− aspectul funcţional, care reprezintă capacităţile persoanei de a activa într-un anumit domeniu
profesional, educaţional, social, utilizând mijloacele digitale;− aspectul etic, care vizează valorile personale şi sociale, cultura informaţională.
În asimilarea informaţiei comunicate sunt implicate procesele psihice de percepţie, memorare şi
operaţii de gândire. Prin urmare, pentru elaborarea sarcinilor didactice se va utiliza în special
taxonomia lui Bloom, orientată spre atingerea de către persoana instruită a nivelului intelectual,
determinat de standarde.
Pentru asimilarea de către elevi a cunoştinţelor se recomandă utilizarea metodelor: SINELG,
interviu, lectura ghidată, exerciţii practice la calculator, probleme destinate dezvoltării gândirii
algoritmice, etc.
Aspectul de expertiză al competenţei are rolul de dezvoltare a capacităţilor intelectuale şi
psihomotorii ale elevilor. Pentru dezvoltarea potenţialului intelectual pot fi folosite taxonomiile:
Simpson, Dove etc.
Metodele recomandate la disciplina Informatica sunt: expunerea de material teoretic, lucrul lacalculator, individual şi/sau sub îndrumarea cadrului didactic, rezolvarea de probleme, lucrarea
practică, lucrarea de laborator.
Pentru formarea competenţelor care țin deatitudini şi comportament se va folosi taxonomia lui
Krathwohl.
Metodele sugerate în acest context sunt: studiul de caz, proiectul de cercetare, dezbaterea etc.
Dintre strategiile didactice mai importante, aplicabile la studiul disciplinei Informatica
menționăm:• strategii inductive (demersul didactic: de la particular spre general);• strategii deductive (demersul didactic: de la general spre particular);• strategii analogice (învăţarea în baza modelelor);
2

•
•
•

strategii mixte (inductiv-deductive și deductiv-inductive);strategii algoritmice (demers demonstrativ, intuitiv, structurat, ordonat);strategii euristice (obţinerea cunoștinţelor prin efort propriu – problematizare, experimentare,analiză, sinteză).

Pentru obţinerea de către elevi a performanţelor în domeniul informaticii sugerăm utilizarea
strategiilor euristice, cu orientare spre autoinstruirea ghidată.
Totodată, în scopul eficientizării procesului de predare-învățare, recomandăm şi utilizarea
diverselor surse electronice, instrumente digitale. O descriere detaliată a resurselor educaţionale
digitale disponibile on-line și locale, precum și repozitorii specializate sunt descrise în Ghidul de
implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală. ME, 2010 (p. 7, pag. 49-50),
precum și în ediţiile 2015, 2016, 2017 ale Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
Pentru a asigura dezvoltarea capacităţilor şi aptitudinilor fiecărui elev, în raport cu propriile
posibilităţi și interese, se pune accent pe diferenţierea şi individualizarea învăţării elevilor.
Recomandări privind modul de organizare a unei învăţari diferențiate, adaptarea procesului
instructiv-educativ și cel de evaluare la potenţialul individual al elevului, la ritmul şi stilul lui deînvăţare, la interesele şi abilităţile fiecărui elev, au fost descrise în ediția 2016 a Recomandărilor
metodice la disciplina Informatică.
În afară de mediul fizic de învăţare, profesorii sunt încurajaţi să creeze un mediu de învăţare
virtual, pentru gestionarea resurselor de învăţare, a sarcinilor, a feedback-ului şi pentru evaluarea
rezultatelor învăţării. Recomandări privind resursele ce pot fi utilizate în acest sens au fost descrise
în ediția anului 2017 a Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
Resurse utile de lucru cu elevii dotați, pasionaţi de informatică şi programare au fost prezentate înediția 2017 a Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
Disciplinele opționale sau curriculumul la decizia școlii oferă posibilitate școlii să-și contureze oidentitate proprie ținând seama de interesele elevilor și de realitățile concrete a fiecărei clase. Oreleopționale trebuie să răspundă dorințelor elevilor și să fie alese de către aceștia prin prisma intereselorlor de cunoaștere, oferindu-le oportunități de a alege domeniul în care doresc să-și dezvoltedeprinderi și capacități și să-și contureze propriul sistem de atitudini și valori, și nu impuse după alte
criterii.
Ministerul Educației, Culturii și Cerctării propune o listă orientativă de discipline opţionale
pentru care pot opta instituţiile de învăţământ, dar, totodată, acestea au posibilitatea de a propune
elevilor și alte discipline opţionale, în condiția respectării ponderii din cota disciplinelor opționale șia metodologiei existente descrise în Planul-cadru.
Disciplinele opţionale propuse de minister, cu curricula aprobate, pot fi accesate pe site
https://mecc.gov.md/ro/content/invatamint-general, rubrica Curricula, sau pe adresa http://ctice.md/.
În scopul asigurării unei concepţii unitare în dezvoltarea curriculumului pentru disciplineleopţionale pot fi utilizate Reperele conceptuale ale proiectării Curriculumului pentru disciplineleopţionale, aprobate la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum (Ordinul ME nr. 265 din 28
aprilie2017)
http://edu.gov.md/sites/default/files/repere_conceptuale_privind_elaborarea_curricumului_la_discipl
inele_optionale.pdf
În cadrul şcolii incluzive, activitatea de instruire va fi realizată diferenţiat, în funcţie depotenţialul individual al fiecărui elev. În funcție de nevoile elevului se vor elabora planuri
educaţionale individuale (PEI). Recomandări privind modul de organizare și desfășurarea aactivității de instruire a elevilor cu cerinţe educative speciale pot fi găsite în ediţia 2016 a
Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
Pentru a ajuta copiii cu dizabilităţi în ceea ce priveşte accesibilitatea calculatoarelor şi a
Internetului, se vor utiliza diverse tehnologii şi dispozitive specializate disponibile. Unele exemple
de astfel de resrseau fost descrise în ediţia 2015 a Recomandărilor metodice la disciplina
Informatică.
3

Pentru a obţine rezultate bune în activitatea lor, profesorii vor colabora şi cu alţi specialişti, cumar fi psihologii, terapeuţii, logopezii etc.
Adaptarea şcolii generale la copiii cu CES nu trebuie înţeleasă caexigenţe mai mici sau carabat
alcalitățiiprocesului educaţional. Se are în vedere schimbarea modului de organizare şi funcţionare aşcolii, pentru ca aceasta să se transforme, cu adevărat, într-o şcoală prietenoasă copilului.
În procesul de evaluare, se va pune accent pe evaluarea competenţelor în baza standardelor
educaţionale.
În cadrul realizării evaluărilor profesorul va ține cont și de prevederile Referențialului de evaluare
a competențelor specifice formate la eleviîn cadrul disciplinei Informatică. Se vor aplica produsele și
criteriile respective de evaluare ale acestora.
O descriere mai detaliată a Referenţialului de evaluare a competențelor specifice formate elevilorprin disciplinele şcolare şi Instrumentarului de evaluare aferent standardelor de eficienţă a învăţării
în bază de competenţe, precum şi modul de aplicare a acestora poate fi consultată în ediţia 2014 a
Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
O descriere detaliată a modului de desfășurare a procesului de evaluare poate fi consultată înediţia 2013 a Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
Câteva platforme cu acces deschis destinate elaborării testelor electronice au fost prezentate înedițiile 2016 și 2017 ale Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
Utilizarea competentă a instrumentelor şi a formelor de evaluare este o premiză atât a obţinerii
unor informaţii relevante privind calitatea actului didactic, cât şi o pârghie motivaţională a învăţării.
În cadrul examenului de Bacalaureat, proba de examen la disciplina Informatică poate fi
solicitată de elevi atât de la profilul real, cât și de la profilurile umanistic, arte, sport. În procesul depregătire a elevilor pentru proba de examen la Informatică se recomandă a utilza programa deexamen care este postată pe pagina Agenţiei Naţionale pentru Curriculum şi Evaluare în
compartimentul Documente normative/ Programe de examene(http://aee.edu.md/sites/default/files/document/attachments/informatica_12.pdf).
Tot pe aceeaşi pagină în compartimentul Evaluări Naţionale pot fi găsite testele de examen şi
baremele de corectare care au fost administrate în sesiunile de bacalaureat. Aceste resurse pot fi
utilizate pentru elaborarea probelor de evaluare tematice/sumative cât şi a tezelor semestriale.
Evaluarea progresului şcolar al elevului cu CES se realizează în conformitate cu competenţele
achiziţionate de elev în funcţie de potenţialul acestuia şi în temeiul curriculumului individualizat ladisciplina şcolară.
III. Elemente de noutate în curricula școlară
În contextul direcției strategice de asigurare a calității învățământului general, a necesității ajustării
politicilor curriculare la standardele educaționale naționale și internaționale, pentru asigurarea
continuității reformelor curriculare, în vederea valorificării profilului de formare al absolventului
prin prisma finalităților educaționale și a sistemului de competențe-cheie, începând cu anul de studii
2018-2019 au fost operate unele completări care definesc elementele de noutate: Disciplina Educație tehnologică a fost completată cu module noi Educația digitală și
Robotica.
 Educația digitală va fi studiată în scopul formării culturii informației și comunicării digitale,dezvoltării competenţei-cheie digitale definite în Recomandările Parlamentului şi Consiliului
European privind competenţele-cheie şi învăţarea pe parcursul întregii vieţi şi stipulate în
Codul Educaţiei (art. 11, al. (2)). Educația digitală va fi parte componentă a disciplineișcolare Educație tehnologică (clasele I-VI), un modul obligatoriu începând cuclasa I, de la 01
septembrie 2018. Modulul Educație digitală va fi prevăzut pentru 15 ore și va fi predat, deregulă, de învățătorul de la clasele primare.
4

Robotica, prin caracterul său aplicativ, este destinată să valorifice imaginația și inspirația
elevilor de azi, cetățenii lumii de mâine. În acest sens, Robotica este una dintre ideile care
suplimentează la treapta primară cunoştinţele din cadrul științelor, tehnologiei și matematicii,îmbinând competenţe inter- şi transdisciplinare. În cadrul disciplinei Educație tehnologică,începând cu clasa a IV-a, va fi inclus un modul – Robotica. Acest modul va fi predat, deregulă, de învățătorul de la clasele primare și va fi selectat la decizia instituției de învățământ
care dispune de dotare cu roboți. Robotica este disciplina capabilăsă asigure funcționalitate
unor activităţi cu finalizare pragmatică și a studiilor abstracte, care trebuie să-şi găsească
aplicarea în practică.

Pentru a asigura buna implementare a acestor moduleși a obţine rezultate în activitatea desfășurată,profesorii de la disciplina Informatică și TIC vor colabora cu învățătorii de la clasele primare, vor
acorda asistență și sprijin, atât la proiectarea activității didactice, cât și la desfășurarea ei.
IV.

Managrementul temelor pentru acasă

Tema de acasă a elevului este definită ca un set de cerinţe destinate a fi efectuate în afara orelorde clasă, ca o prelungire a activităţii de studiu prin activitate individuală sau de grup, teoretică sau
practică, de documentare sau elaborare a unei lucrări de sinteză a unor proiecte pe baza cunoştinţelor
dobândite în clasă.
Temele pentru acasă se relaţionează cu elememntele învăţate şi au rolul de a aplica cunoştinţele
dobândite, de a le înţelege şi fixa. Totodată, ele favorizează însuşirea tehnicilor de informare şi destudiu, dezvoltarea creativităţii, cultivarea unui stil de muncă intelectuală independentă, îl învaţă peelev să îmbine cunoştinţele generale sau specifice disciplinei acumulate anterior, cu informaţiile
primite în timpul orei.
Unul din factorii perturbatori în procesul efectuării temei de acasă este atitudinea faţă de temă:plictiseală sau frustrare, în cazul temelor prea grele, cerinţe neînţelese sau neconcordanţa cu ceea ce
s-a predat. În acest sens, cadrul didactic va asigura explicarea sarcinii de realizat și modalitatea deevaluare a acesteia. Totodată, se va asigura ca temele să aibă un caracter practic-aplicativ, legate deviața reală (proiecte, machete), respectându-se preferințele și interesele elevilor. Nu se admite
utilizarea temelor pentru acasă ca instrument de pedeapsă: teme cu volum mare și cu grad înalt decomplexitate, exerciții repetitive, teme necunoscute și neexersate în clasă. Temele pentru acasă
trebuie să ofere elevului oportunități de a exersa abilitățile și de a aplica principiile cognitive.Ele
trebuie să fie creative astfel ca să evite pierderea interesului elevilor față de învățare, oboseala fizică
și emoțională, reducerea timpului destinat unor activități recreative, hobby-uri, alimentației, unoracțiuni familiale sau comunitare, inclusiv somnului.
Astfel, temele pentru acasă vor fi constituite din sarcini de: înțelegere a temei/ cunoștințelor (formularea/ argumentarea enunțurilor cu caracter științific,
itemi cu alegere multiplă, itemi cu alegere duală, itemi de tip pereche (de asociere), itemi curăspuns scurt (de completare a spațiilor rezervate);
 aplicare a cunoștințelor dobândite (exerciții și probleme standard, în rezolvarea cărora se aplică
metode, algoritmi, proprietăți, etc);
 analiza-sinteza cunoștințelor dobândite (probleme, situații-problemă, exerciții și probleme
integratoare, inclusiv, situații cotidiene);
 aplicarea cunoștințelor dobândite în situații de modelare a activității cotidiene, transdisciplinare(activități de creativitate, extindere (individuale sau de grup), de lungă durată, pentru realizarea
unor lucrări dezvoltate/ sistematizate/ generalizate, proiecte, lucrări practice, etc. )Temele pentru acasă vor fi realizate în formă: orală (tema care a fost predată la oră, unele sarcini de cunoaștere și înțelegere) - se realizează
sistematic;
 scrisă (exerciții de cunoaștere și înțelegere, aplicare, rezolvare de probleme, situații-problemă,exerciții din cotidian, elaborare de algoritmi, programe ) - se realizează sistematic;5 practică (modelare, programare, produse digitale, proiecte, lucrări practice, portofoliul elevului,studiul de caz etc.) - se realizează ocazional.
Cadrului didactic îi revine responsabilitatea de a estima, în mod judicios, timpul temelor pentruacasă prin raportare la sarcina de învățare, luându-se în considerare curba efortului zilnic șisăptămânal, precum și alți factori individuali. Volumul temelor pentru acasă, nu trebuie sădepășească, de regulă, 1/3 din volumul sarcinilor realizate în clasă, pe parcursul lecției.
Reieşind din aceste considerente, timpul alocat de elevi pentru realizarea sarcinilor pentru acasă
la disciplina Informatică trebuie să fie în limita de 20-25 min pe zi.
Specificul temelor pentru acasă, pe parcursul unității de învățare, este centrat pe sarcini deaplicare și analiză. La sfârșitul unității de învățare și înaintea probelor de evaluare sumative, se vor
propune teme pentru acasă cu caracter de sinteză și integrare.
În perioada de vacanță, după probele de evaluare sumativă, în zilele de activități transdiciplinare,
nu se vor da teme pentru acasă.
Cadrul didactic verifică sistematic realizarea temelor pentru acasă de către elevi şi îi încurajează
prin oferirea feedback-ului constructiv/ pozitiv cu accent permanent pe proces, pe soluții și nu perezultat și consecințe.
Evaluarea temei pentru acasă se va realiza, de regulă, la fiecare lecție, aproximativ timp de 10
minute.
În procesul evaluării temelor pentru acasă se recomandă aplicarea unor tehnici de lucru în perechi
sau în grupuri mici, încurajarea elevilor să se autoevalueze și să se evalueze reciproc, aplicându-se,la necesitate, exerciții de recuperare.
Evaluarea temelor pentru acasă se va face în raport cu propriul progres al elevului, cu accent doarpe reușite, cu respect și apreciere pentru potențialul copilului.
Nu se vor acorda note insuficiente, dacă elevul nu a realizat corect sau integral tema pentru acasă.
Se evaluează prin notă temele constituite din sarcini complexe, cu un grad sporit de dificultate,realizate, de regulă, pe duratălungă (proiecte, lucrări practice/ de investigație etc).
V.

Sugestii privind formarea la elevi a comportamentului responsabil faţă de viaţa şi
securitatea personală şi a celor din jur

La fiecare început de an şcolar, cadrele didactice de informatică, vor instrui elevii cu privire lanormele de securitate şi protecţie a muncii, pentru buna desfăşurare şi în condiţii de siguranţă aorelor în laboratorul de informatică. Vor informa elevii asupra accidentelor care se pot produce şiasupra modului de acordare a primului ajutor în cazde necesitate.
Profesorii care răspund de laboratoarele respective vor avea registre cu semnăturile elevilor care
au luat cunoştinţă deregulile tehnicii securităţii și de conduită în laboratorul de informatică. Modelul
Tabelului de evidență a elevilor cu privire la instructajul privind regulile tehnicii securității și deconduită în laboratorul de Informatică a fost prezentat în edițiile 2015, 2016 și 2017 ale
Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
Accentuăm că, în fiecare laborator de informatică vor fi afişate, la un loc vizibil, Regulile tehnicii
securităţii şi de conduită în laboratorul de informatică.
Un alt aspect al securităţii personale este utilizarea responsabilă şi conştientă a calculatorului, în
special a serviciilor oferite de Internet.
În scopul informării şi promovării unui comportament sigur al elevilor în mediul virtual se vor
utiliza şi se vor recomanda cadrelor didactice, elevilor şi părinţilor resursele disponibile pe
http://www.siguronline.md/ , http://www.sigur.info/, etc.
În scopul promovării utilizării tehnologiei on-line şi a telefoniei mobile de către elevi în modresponsabil, atenţionării faţă de pericolele navigării pe Internet nesupravegeaţi de adulţi, cât şi
despre plasarea datelor personale pe diferite pagini Web, anual, în toate instituțiile de învățământ
preuniversitar, în luna octombie va fi desfășurat Lunarul Securității Cibernetice, iar în
6lunafebruarieva fi marcată Ziua Siguranţei pe Internet, care este un eveniment de anvergură
europeană, sub egida reţelei europene "INSAFE" - European Safer Internet Network, în cadrul
programului Safer Internet Plus al Comisiei Europene.
Activitățile menționate vor include activităţi de informare pentru elevi, părinţi, cadre didactice, încadrul cărora vor fi prezentate filmuleţe, clipuri tematice având ca subiecte: riscurile utilizării
internetului prin postarea de fotografii personale, a datelor cu character personal, a adresei dedomiciliu, ameninţarea sau hărţuirea copiilor de către persoane necunoscute, virușii informatici,
afectarea integrității datelor sau sustragerea informațiilor restricționate, surprizele din atașamente,etc.
În scopul bunei desfășurări a activităților de formare a elevilor pentru navigarea sigură pe
Internet, cadrele didactice pot folosi resursele didactice elaborate de Centrul Internațional „La
Strada”, temele fiind selectate în urma analizei adresărilor copiilor la www.siguronline.md și
discuțiilor cu copiii și tinerii în cadrul seminarelor, activităților de sensibilizare privind siguranța
online, desfășurate în perioada noiembrie-decembrie 2017.
Pentru propmovarea unui Internet sigur și pentru informarea elevilor și cadrelor didactice învederea securității cibernetice, pot fi utlizate resursele elaborate de Centrul de Guvernare
Electronică: Securitatea cibernetică pe înţelesul copiilor (https://www.youtube.com/watch?v=m_oZCz2rRc), Securitate cibernetică (https://www.youtube.com/watch?v=1Vnv3VJPIvY ), etc.
De asemenea, pot fi utilizate materialele elaborate de Centrul pentru combaterea crimelor
informatice al Inspectoratului Naţional de Investigaţii al Inspectoratului General al Poliţiei de peadresahttps://drive.google.com/folderview?id=0B5ipVyMAH22IfmtfakZxd2xDVnNsVEFhZ180WE1Vdm
hrMTZuNGp1cGNudWdxeXNvTkNuNU0&usp=drive_web
Totodată, de pe site-ul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării pot fi descărcate și utilizate
Ghidul pentru protecția copiilor în mediul online, Ghidul de utilizare a Internetului și Ghidul
drepturilor omului pentru utilizatorii de internet (https://mecc.gov.md/ro/content/sigurantacopiilor-internet)
Inscopul colaborării, la nivel de instituţie, pot fi invitaţi reprezentanţi ai Centrului pentru
Combaterea Crimelor Informatice, Ministerului Economiei și Infrastructurii, Centrului de Guvernare
Electronică, Direcţia Securitate Publică al IGP, Centrul Internaţional „La Strada”, Centrul pentru
prevenirea abuzului faţă de copii, precum și reprezentanţi ai companiilor furnizoare de internet
Compania Starnet, Î.S. „MoldData”, MoldCell, etc.
VI.

Performarea măiestriei profesionale Perfecționarea cadrelor didactice la stagiile de formare profesională continuă din cadrul
Centrului Tehnologii Informaţionale şi Comunicaţionale în Educaţie, Institutului de Științe ale
Educației, al Centrelor de formare profesională continue licențiate.
 Antrenarea continuă a profesorilor în diverse seminare tematice ale profesorilor de Informatică,conferințe, ateliere specializate etc. la nivel local, național sau internațional.
 Organizarea în cadrul activităţii comisiei metodice (catedrei) a schimbului de experienţă între
cadrele didactice pe parcursul anului de învăţământ, având ca obiectiv perfecţionarea măiestriei
pedagogice.
 În scopul autoperfecţionării, cadrele didactice sunt încurajate să aplice la cursurile online,
oferite gratuit de diverşi parteneri educaţionali, proiecte educaţionale naţionale şi internaţionale.
Acestea oferă oportunităţi de a afla inovaţiile din domeniu, de a se dezvolta profesional,
colabora şi împărtăşi experienţa cu alte cadre didactice. De exemplu:
 CTICE - http://ctice.md/ctice2013/?page_id=1423,
 Coursera - https://www.coursera.org/, European Schoolnet Academy - http://www.europeanschoolnetacademy.eu/home,
7



Intel
Teach
http://www.intel.com/content/www/us/en/education/k12/teachelements.html
etc.
Sugestii privind atestarea cadrelor didactice:
1. Alegerea subiectului (temei) de cercetare trebuie să fie corelată cu activitatea didactică aprofesorului: lucrarea va rezuma o experiență de succes și va confirma profesionalismul autorului.
Se vor formula și atinge obiectivele cercetării didactice.
2. Rezultatele experimentului pedagogic desfășurat de către profesor vor fi prezentate și
analizate cu utilizarea terminologiei științifice în uz.
3. Elaborările de diverse materiale didactice (ghiduri, teste, fişe, indicaţii etc.) trebuie să aibăelemente de noutate şi să fie originale.
4. Concluziile trebuie să se refere la contribuţia personală, să reflecte rezultatele obţinute deelevi, avantajele şi valoarea elaborărilor, impactul implementării metodologiilor.
5. La elaborarea Raportului de autoevaluare/Lucrării metodice se va respecta Legea Republicii
Moldova privind dreptul de autor şi drepturile conexe Nr.139 din 02.07.2010, articolul 28.
6. Referinţele la sursele bibliografice se indică în paranteze pătrate, inserate în text, de exemplu[8]. Dacă sunt citate anumite părţi ale sursei, după indicele bibliografic se indică şi pagina, deexemplu [8, p. 231]. În bibliografie se includ lucrările utilizate, inclusiv lucrările publicate de autor,
cu referinţele respective în text.
7. Raportul de autoevaluare/Lucrarea metodică urmează să fie susținut(ă) și discutat(ă) laședințele comisiei metodice de profil, a consiliului profesoral din instituția de învățământ în care
activează cadrul didactic.
8. La elaborarea Raportului de autoevaluare/Lucrării metodice se va atrage o deosebită atenție
Anexelor 6, 7, 8, 9 și 12 din Regulamentul de atestare a cadrelor didactice.
9. Susținerea interviului de performanță verifică atingerea de către profesor a următoarelor
standarde profesionale: cunoașterea prevederilor Codului Educației al Republicii Moldova,
cunoașterea Curriculumului Național, a curricula școlare la Informatică pentru treptele de școlaritate,a didacticii generale și didacticii Informaticii.
VII. Asigurarea didactică
Învăţământul gimnazial
Clasa a VII-a
Manuale aprobate de ME
1. Gremalschi A. Informatica. Manual pentru clasa a 7-a, Ştiinţa, Chişinău, 2012.
2. Gremalschi A., Vasilache G., Gremalschi L. Informatica. Manual pentru clasa a 7-a, Ştiinţa,Chişinău, 2008.
Ghiduri
1. Gremalschi L., Andronic V, Ciobanu I. Chistruga Gh. Informatica. Ghid de implementare acurriculumului modernizat pentru treapta gimnazială. Lyceum, Chişinău, 2011.
2. Gremalschi A., Ciobanu I., Gremalschi L. Informatică. Clasa a 7-a. Ghidul profesorului. Ştiinţa,Chişinău, 2008.
3. Matematică şi ştiinţe. Ghiduri metodologice. (Dezvoltarea şi implementarea curriculumului înînvăţămîntul gimnazial). Grupul Editorial Litera, Chişinău, 2000.
Clasa a VIII-a
Manuale aprobate de ME
1. Gremalschi A. Informatica. Manual pentru clasa a 8-a, Ştiinţa, Chişinău, 2013.
2. Gremalschi A., Gremalschi L. Informatica. Manual pentru clasa a 8-a. Ştiinţa, Chişinău, 2004,
2005.
Ghiduri
1. Gremalschi L., Andronic V, Ciobanu I., Chistruga Gh. Informatica. Ghid de implementare acurriculumului modernizat pentru treapta gimnazială. Lyceum, Chişinău, 2011.
8

2. Gremalschi A., Ciobanu I. Informatică. Clasa a 8-a. Ghidul profesorului. Ştiinţa, Chişinău, 2005.
3. Matematică şi ştiinţe. Ghiduri metodologice. (Dezvoltarea şi implementarea curriculumului înînvăţămîntul gimnazial). Grupul Editorial Litera, Chişinău, 2000.
Clasa a IX-a
Manuale aprobate de ME
1. Gremalschi A., Mocanu Iu. Informatică. Manual pentru clasa a 9-a. Ştiinţa, Chişinău, 2011.
2. Gremalschi A., Mocanu Iu., Spinei I. Informatică. Manual pentru clasa a 9-a. Ştiinţa, Chişinău,2006.
3. Gremalschi A., Mocanu Iu., Spinei I. Informatica. Limbajul PASCAL. Manual pentru clasele IXXI. Ştiinţa, 2000, 2002, 2005.
Ghiduri
1. Gremalschi L., Andronic V, Ciobanu I. Chistruga Gh. Informatica. Ghid de implementare acurriculumului modernizat pentru treapta gimnazială. Lyceum, Chişinău, 2011.
2. Gremalschi A., Ciobanu I. Informatică.Clasa a 9-a. Ghidul profesorului. Ştiinţa, Chişinău, 2006,
2011.
3. Matematică şi ştiinţe. Ghiduri metodologice. (Dezvoltarea şi implementarea curriculumului înînvăţămîntul gimnazial). Grupul Editorial Litera, Chişinău, 2000.
Învăţământul liceal
Clasa a X-aManuale aprobate de ME
1. Gremalschi A., Mocanu Iu., ş.a. Informatică. Manual pentru clasa a 10-a. Ştiinţa, Chişinău, 2012.
2. Gremalschi A., Mocanu Iu., Gremalschi L. Informatică. Manual pentru clasa a 10-a. Ştiinţa,Chişinău, 2000, 2007.
3. Gremalschi A., Mocanu Iu., Spinei I. Informatica. Limbajul PASCAL. Manual pentru clasele IXXI. Ştiinţa, 2000, 2002, 2005.
Ghiduri
1. Corlat S., Ivanov L., Bîrsan V. Informatica. Ghid de implementare a curriculumului modernizat
pentru treapta liceală. Cartier, Chişinău, 2010.
2. Andronic V. Informatica. Ghid de implementare a curriculumului modernizat în învăţămîntul
liceal. I.E.P. Ştiinţa, Chişinău, 2007.
3. Ştiinţe exacte. Matematică. Fizică. Informatică. Curriculum naţional. Ghid metodologic de
implementare pentru învăţămîntul liceal. C.E. Pro Didactica, Chişinău, 2000.
Clasa a XI-a
Manuale aprobate de ME
1. Gremalschi A. Informatică. Manual pentru clasa a XI-a. Ştiinţa, Chişinău, 2014.
2. Gremalschi A. Informatică. Manual pentru clasa a XI-a. Ştiinţa, Chişinău, 2008.
3. Gremalschi A. Informatica. Tehnici de programare. Manual pentru clasa a XI-a. Ştiinţa, Chişinău,2003.
4. Gremalschi A., Mocanu Iu., Spinei I. Informatica. Limbajul PASCAL. Manual pentru clasele IXXI. Ştiinţa, 2000, 2002, 2005.
Ghiduri
1. Corlat S., Ivanov L., Bîrsan V. Informatica. Ghid de implementare a curriculumului modernizat
pentru treapta liceală. Cartier, Chişinău, 2010.
2. Andronic V. Informatica. Ghid de implementare a curriculumului modernizat în învăţămîntul
liceal. I.E.P. Ştiinţa, Chişinău, 2007.
3. Ştiinţe exacte. Matematică. Fizică. Informatică. Curriculum naţional. Ghid metodologic de
implementare pentru învăţămîntul liceal. C.E. Pro Didactica, Chişinău, 2000.

9

Clasa a XII-a
Manuale aprobate de ME
1. Gremalschi A., Corlat S., Braicov A. Informatică. Manual pentru clasa a XII-a. Ştiinţa, Chişinău,2015.
2. Gremalschi A., Corlat S., Braicov A. Informatică. Manual pentru clasa a XII-a. Ştiinţa, Chişinău,2010.
Ghiduri
1. Corlat S., Ivanov L., Bîrsan V. Informatica. Ghid de implementare a curriculumului modernizat
pentru treapta liceală. Cartier, Chişinău, 2010.
2. Andronic V. Informatica. Ghid de implementare a curriculumului modernizat în învăţămîntul
liceal. I.E.P. Ştiinţa, Chişinău, 2007.
3. Ştiinţe exacte. Matematică. Fizică. Informatică. Curriculum naţional. Ghid metodologic de
implementare pentru învăţămîntul liceal. C.E. Pro Didactica, Chişinău, 2000.
În scopul realizării cerinţelor curriculare, profesorul are dreptul să utilizeze în clasă şi alte manuale,
aprobate/recomandate de Ministerul Educaţiei.
VIII. Surse bibliografice suplimentare
Braicov A. Limbajul HTML. Prut Internaţional, Chişinău, 2008.
Botoşanu M., Sacara A., Covalenco I., Zavadschi V. Informatică. Manual pentru clasa a 12-a.
Epigraf, Chişinău, 2008.
3. Corlat S., Ivanov L. Calcul numeric. Curs de lecţii la Informatică pentru clasa a XII-a. Chişinău,CCRE Presa, 2004.
4. Sacara A. Informatica. Limbajul de programare PASCAL. Clasa a IX-a. Caietul elevului.
Epigraf, Chişinău, 2007.
5. Masalagiu C., Asiminoaiei I. Didactica predării informaticii. Iaşi, Editura Polirom, 2004.
6. Cristea S. Dicţionar de termeni pedagogici. Bucureşti, Editura Didactică şi Pedagogică, 1998.
7. Gîrlă L., Negreanu Maior A., Pintea A. Informatică pentru grupele de performanţă. Gimnaziu.
Editura Dacia Educaţional, Cluj-Napoca, 2004.
8. Вирт Н. Алгоритмы + Структуры данных = Программы. М., Издательство Мир, 1985.
9. Вирт Н. Алгоритмы и структуры данных. М., Издательство Мир, 1989.
10. Залогова Л.А., Плаксин М.А., Русаков С.В., Русакова О.Л. и др. Информатика. Задачникпрактикум в 2 т. / Под ред. Семакина И.Г., Хеннера Е.К.: Том 1. – М.: Лаборатория
Базовых Знаний, 1999 г.
11. Йенсен К., Вирт Н., Паскаль. Руководство пользователя, М., ИздательствоФинансы истатистика, 1989.
12. Окулов С. М. Программирование в алгоритмах / М.: БИНОМ. Лаборатория знаний, 2004.
1.
2.

Angela Prisăcaru, Consultant principal, Direcţia
Învăţământ general, Ministerul Educaţiei, Culturii și
Cercetării
Irina Ciobanu, director adjunct, Centrul Tehnologii
Informaţionale şi Comunicaţionale în Educaţie
Lilia Ivanov, Şef direcţie, Agenţia Naţională pentru
Curriculum şi Evaluare, Ministerul Educaţiei, Culturii și
Cercetării
10