ÎNVĂȚĂMÂNT EXTRAȘCOLARMINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM MODULAR
la disciplinele de profil
pentru Școlile de Muzică/Arte
Domeniul ARTE
Profil Artă Muzicală

Chişinău, 2021

1

Aprobat la ședința Consiliului Naţional pentru Curriculum
din cadrul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova
Proces-verbal nr.28 din 06.07.2021, Ordin nr.914 din 16.07.2021
Coordonator general:
CRUDU Valentin, Șef Direcție Învățământ General, Ministerul Educației, Culturii și Cercertării
Coordonator științific:GUŢU Vladimir, doctor habilitat în pedagogie, profesor universitar, Universitatea de Stat din Moldova
Coordonator operațional:MARȚ Viorica, consultant principal, Direcția Învățământ General, Ministerul Educației, Culturii și
Cercertării
Coordonator grup de lucru:
COTOVIȚCAIA Daniela, specialist principal, Agenaţia Naţională pentru Curriculum şi Evaluare;
Autori:COTOVIȚCAIA Daniela, specialist principal, Agenţia Naţională pentru Curriculum şi Evaluare;
COSUMOV Marina, şef catedră dr., conf., Universitatea de Stat ”A. Russo”, mun. Bălți;BOGATAIA Irina, director, profesor grad didactic superior, Şcoala de Arte „Alexei Stârcea”, mun.
Chişinău;Au colaborat:
TETELEA Margareta, dr., conf., Universitatea de Stat ”A. Russo”, mun. Bălți;CIOBANU Silvia, profesor discipline muzical-teoretice, grad didactic superior, Liceul Republican de
Muzică „C. Porumbescu”.

2

CUPRINS:PRELIMINARIIREPERE CONCEPTUALE ALE CURRICULUMULUI PENTRU PROFILUL MUZICĂADMINISTRAREA GENERALĂ A DISCIPLINELORI.

DISCIPLINA „INSTRUMENT MUZICAL”
1.1. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Tabel 1
Tabel 2 DOMENII DE CUNOAȘTERE
1.2. COMPETENŢE SPECIFICE
1.3. MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE/UNITĂȚILOR DE
COMPETENŢE/DOMENIILOR DE CUNOAȘTERE
1.4. DESCRIEREA DOMENIILOR DE CUNOAȘTERE / UNITĂȚILOR DE CONȚINUT
RECOMANDATE
1.5. FINALITĂŢI
1.6. SUGESTII METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE

Planul individual/ repertoriul de interpretare;
Organizarea demersului educaţional;Strategiile de evaluare a rezultatelor învățării;
Tipuri de evaluare recomandate;
organizarea evaluării.
ANEXE (UNITĂŢI DE CONȚINUT /REPERTORIU RECOMANDAT)
Instrumente cu clape - Pian
Instumente cu coardă

Instrumente de suflat
Instrumente populareInstrumente de percuție
BIBLIOGRAFIEII.

DISCIPLINA „ISTORIA MUZICII”
2.1 ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
2.2 COMPETENŢE SPECIFICE
2.3 MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE /UNITĂȚILOR DE
COMPETENŢE
2.4 UNITĂŢI DE CONŢINUT RECOMANDATE
2.5 REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A UNITĂŢILOR DE CONȚINUT/ SUBIECTE
RECOMANDATE
2.6 FINALITĂŢI
2.7 PRODUSE/ACTIVITĂȚI
2.8 SUGESTII METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE
BIBLIOGRAFIEIII.

DISCIPLINA „TEORIA MUZICII ȘI SOLFEGIU”
3.1 ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
3.2 COMPETENŢE SPECIFICE
3.3 MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE/UNITĂȚILOR DE
COMPETENȚE
3.4 DOMENII DE CUNOAȘTERE
3.5 REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A UNITĂŢILOR DE CONȚINUT/ SUBIECTE
RECOMANDATE
3.6 DOMENII DE CUNOAȘTERE/PRODUSE/ACTIVITĂȚI DE ÎNVĂȚARE/CRITERII DE EVALUARE
3.7 FINALITĂŢI
3.8 SUGESTII METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE
BIBLIOGRAFIE

3

PRELIMINARII
Curriculumul la profilul Artă Muzicală, (în continuare – Curriculum) pentru Şcolile de Arte/Muzică, alături
de Planul cadru, face parte din ansamblul de produse/documente curriculare și reprezintă o componentă
esențială a Curriculumului Național.
Prezentul curriculum este elaborat în conformitate cu prevederile Codului Educației al Republicii Moldova(2014), ale Cadrului de referință al educaţiei şi învăţământului extraşcolar (2020), ale Curriculumului debază: sistem de competențe pentru învățământul extraşcolar (2020), dar și cu Recomandările UNESCO,
Parlamentului European și ale Consiliului Uniunii Europene, privind competențele-cheie din perspectivaînvățării pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018). Este noua generație de curricula centrate pe competențe,un produs curricular de pionierat ce are drept scop stabilirea finalităților pentru domeniul Arte, profilul ArtăMuzicală.
Acesta reprezintă un document reglator, care vizează prezentarea interconexă a demersurilor conceptuale,
teleologice, conținutale și metodologice, accentul fiind pus pe sistemul de competențe precum un nou cadru
de referință al finalităților educaționale. Totodată este un instrument didactic și document normativ principal,
ce descrie condițiile învățării și performanțele proiectate la disciplinele de profil din componenta nucleu al
Planului cadru pentru Şcolile de Muzică/Arte, după cum urmează: Instrument muzical, Teoria muzicii și
Solfegiu, Istoria muzicii. Acestea la rândul lor constituie fundamentul profilului Arte Muzicale și au un rol
important în dezvoltarea personalității creative ale elevilor, formarea bazelor culturii interpretative,
achiziționarea unor competențe caracteristice pentru domeniul Arte, învățarea pe tot parcursul vieții, dar și
pentru integrarea într-o societate bazată pe cunoaştere şi valori culturale, artstice și general-umane. Disciplinele
Ansamblu coral, Orchestra, Instrument auxiliar, Ansamlu reprezintă componenta variabilă/complementară a
Planului cadru, urmând a fi dezvoltate ulterior, conform conceptului și modelului de curriculum propus.
Prezentul Curriculum fundamentează și ghidează activitatea cadrului didactic, facilitează abordarea creativă ademersurilor de proiectare didactică, dar și de realizare propriu-zisă a procesului de predare – învățare –evaluare. Necesitatea elaborării a fost determinată de următoarele aspecte: absența documentelor reglatorii,
clare pentru învățământul extrașcolar, la general și pentru domeniul Arte, profilul Arte Muzicale în particular;
aspectele vulnerabile, identificate în procesul monitorizării activității Școlilor de Arte/Muzică.
În procesul de elaborare a Curriculumului la disciplinele de profil s-a ținut cont de:- abordările postmoderne și tendințele dezvoltării curriculare pe plan național și internațional;- necesitățile de adaptare a curriculumului la așteptările comunităţii educaţionale, la nevoile elevilor, dar șila tradițiile instituțiilor artistice de profil;- valențele disciplinelor de profil artistic, în formarea competențelor specifice de profil și a celor transversale;- necesitățile asigurării continuității și interconexiunii dintre ciclurile învățământului formal şi
nonformal/extrașcolar;- formarea bazelor culturii muzical/interpretative, ca parte componentă a culturii spirituale a elevilor.
Curriculumul modular la disciplinele de profil pentru profilul Arte Muzicale cuprinde componentele
structurale: Preliminarii, Repere conceptuale, Administrarea disciplinelor, Competențe specifice disciplinelor,Unități de conținut (unități de competență, unități de conținut, activități și activităţi/produse de învățare
recomandate), Sugestii metodologice de predare – învățare – evaluare, Bibliografia, Anexe.
Curriculumul are următoarele funcții:- de conceptualizare a demersului curricular specific disciplinelor din componenta nucleu a Planului cadru
pentru Școlile de arte/Muzică (Instrument muzical, Istoria muzicii, Teoria muzicii şi Solfegiu).
- de reglementare și asigurare a coerenței dintre: disciplinele de profil, predare – învățare – evaluare,
produsele curriculare specifice disciplinelor, componentele structurale ale curriculumului disciplinar și
finalitățile curriculare;- de proiectare a demersului educațional/contextual;- de evaluare a rezultatelor învățării etc.
Curriculumul se adresează cadrelor didactice, autorilor de manuale, metodicienilor, altor persoane
interesate, beneficiarul principal al acestui document fiind elevul. Elaborarea Curriculumului reprezintă undemers de maximă importanţă pentru funcţionarea eficientă a sistemului de învăţământ artistic/nonformal.
Procesele inovaţionale din domeniul curricular se află în ”centrul” politicilor educaţionale, constituind, pe deo parte, aspecte în care se concentrează tot ceea ce are loc în sistem, în termeni de finalităţi, de acţiuni, deprocese şi de produse, pe de altă parte, inovaţiile curriculare reprezintă un ”barometru” al schimbărilor în
sistemul de învăţământ.
Curriculumul modular pentru domeniul Arte, profilul Muzică aduce o viziune nouă îmbunătăţită asupra
educaţiei prin artă/artistice, constituind un demers complex, care valorizează contribuţiile anterioare,experienţa şi practicile reușite în domeniul educaţiei şi învăţământului artistic de profil. Acesta se adresează,4

inclusiv, managerilor, factorilor de decizie, specialiştilor în domeniul Arte, profil Artă Muzicală, cadrelor
didactice din mediul academic, care asigură formarea iniţială şi continuă a cadrelor didactice pentruînvăţămâtul extraşcolar Şcoli de Arte/Muzică, prin programe, cursuri sau stagii de formare, precum și altor
actori de la nivelul societății, cu rol important în educaţie.
Așa dar, conchidem că Arta este, în esență, este cea mai profundă expresie a creativității umane. Arta este oactivitate de creație, având drept scop producerea unor valori estetice. Totoată este o formulă a conștiinței
sociale, care oglindește realitate în imagini artistice, care la rândul lor au o mare forță de cunoaștere șitransformare a vieții sociale. Prin modul său de manifestare, arta poate fi considerată și ca o formă decunoașterea artistică. În acest context, pentru a delimita componentele cunoașterii artistice, culturii muzicale
și interpretative ale elevilor prezentul curriculum a apelat și la structura propusă de autorii curriculumuluişcolar pentru învățământului general obligatoriu, disciplina Educaţia muzicala, urmărind reflectarea aspectelor
ce vizează: interesul şi dragostea pentru arta muzicală, deprinderile de percepţie muzicală, de ascultare şi
auzire, de simţire şi trăire a muzicii, deprinderile muzicale practice, de interpretare instrumentală, vocală şicorală; volumul anumit de cunoştinţe, creativitatea muzicală; gustul muzical, reflecţia despre muzică,aprecierea muzicii din punct de vedere valoric.
Astfel, noul curriculum pentru domeniul Arte, pentru profilului Arte Muzicale, aduce o viziune modernă asupra
educaţiei prin artă, constituind un demers complex, care va asigura valorizarea contribuţiilor anterioare,experienţei şi practicilor reușite în domeniul educaţional la general și artistic/muzical în particular.
REPERE CONCEPTUALE ALE CURRICULUMULUI PENTRU PROFILUL MUZICĂ
Curriculumul la discipline de profil este elaborat în conformitate cu Cadrul de referință al educației șiînvățământului extrașcolar şi face parte din ansamblul de documente curriculare specifice educaţiei nonformale
prin artă, în general, şi, în speţă celor din Şcolile de Artă/Muzică.
Curriculumul se structurează pe disciplinele de profil, după cum urmează: Instrument muzical, Teoria muzicii
și Solfegiu, Istoria muzicii care la rândul lor, determină tipologia orelor/lecţiilor dar şi formelor de organizare
a procesului educaţional, ținându-se cont de posibilitățile individuale ale celor educați. Centrarea
curriculumului pe elev, prin luarea în considerare a particularităților și a nevoilor, precum și a ritmului propriu
de învățare și dezvoltare a acestuia, are loc în cadrul abordării psihocentrice.
Specificul abordării curriculumului pentru educația extrașcolară/nonformală din perspectiva formării
competențelor ține de următoarele aspecte: competențele reprezintă un sistem structurat ierarhic și pot fi privite
ca standarde generale de formare pe domenii și profiluri de educație nonformală/artistică, finalitățile ca
descriptori ale competențelor, ca manifestare graduală a acestora sunt flexibile, variative, contextuale,
structurate de fiecare dată de interesele, aptitudinile, oportunitățile, particularitățile psihologice ale
formabililor.
Şcolile de Muzică/Arte dar și întreg sistemul de educaţie artistice din Republica Moldova are ca obiectiv nu
doar implantarea valorilor artistice, morale şi culturale, ci şi schimbarea atitudinii, comportamentului şimentalităţii. Implementarea curriculumului va pune în circuit și va dezvolta mecanisme, care vor ajută lacrearea şi formarea obiectivelor şi normelor de comportament ale elevilor în societate, valorilor naţionale în
corelare cu aceşti caracteristici sociali, concepţiilor despre societatea ce îi înconjoară, abilităţilor de acomodare
cu mediul artistic, cultural, social și economic.
Totodată, trebuie să se țină cont de misiunea instituțiilor ce prestează servicii de educație artistică extrașcolară
/nonformală. Educaţia prin artă devine imboldul progresului social, ce suscită noi abordări şi valorificări aleştiinţelor pedagogice, psihologice, politice, sociale, economice în scopul formării unei generaţii tinere,
capabile să asigure în continuare un nivel de bunăstare a vieţii, o interacţiune social, culturală generală, artistică
sporită, condiţii optime pentru dezvoltarea umană. Misiunea de bază a Școlilor de Arte/ Muzică râmîne a fi
identificarea și atragerea elevilor cu abilități și deschidere pentru muzică/artă, fundamentarea culturii
interpretative instrumentale/vocale și de consum.
Curriculum ca sistem de procese asigură respectarea principiilor didactice. Principiile sunt idei de bază “norme
sau teze generale care imprimă un sens funcțional procesului de învăţământ, asigurându-i astfel premisele
necesare îndeplinirii în condiţii de eficienţă a obiectivelor şi sarcinilor pe care le urmăreşte în desfășurarea sa”,„...asigurând, prin aceasta, o premisă a succesului în atingerea obiectivelor propuse” (Nicola, 59). Totodată
principiile sunt teze generale care orientează şi imprimă un sens funcţional procesului de învățământ, asigurândpremisele necesare îndeplinirii obiectivelor, prin desfăşurarea sa complexă şi dinamică, care trebuieraționalizată, organizată. [vezi şi C. Cucoş, 32, p. 59-66; Şt. Păun, 60, p. 68-79; 47, p. 15-16].
Principii specifice educației centrate pe elev:
1. Principiul individualităţii vizează crearea la activităţile educaţionale a condiţiilor de dezvoltare a
individualităţii elevului; de formare a experienţei proprii.
5

2. Principiul creativităţii şi succesului vizează stimularea şi dezvoltarea unei învăţări creative, contribuind
la formarea imaginii de sine pozitive, la autorealizarea personalităţii educatului.
3. Principiul alegerii vizează oportunitatea de a alege obiectivele de învăţare, conţinuturile, metodele,mijloacele de organizare a procesului educaţional şi a activităţilor de învăţare individuale, de grup.
4. Principiul încrederii şi susţinerii. se bazează pe susţinerea intenţiilor şi acţiunilor copilului deautocunoaştere şi autorealizare, deoarece motivaţia determină succesul în educaţie.
La rândul săi, descrise de cercetătorul I. Gagim, principiile educativ-didactice ce exprimă exigenţele
procesului educaţional specific pedagogiei artelor, sunt:
1. Principiul pasiunii. Prezenţa interesului viu pentru domeniul studiat.
5. Principiul intuiţiei. Esenţa lui constă în necesitatea contactării directe, vii şi permanente cu fenomenul
studiat.
6. Principiul corelaţiei teoriei cu practica. Îmbinarea armonioasă a explicaţiei cu aplicaţia;7. Principiul unității dialectice între senzorial şi raţional dintre concret şi abstract în procesul deînvăţământ. Unitatea educaţiei, instruirii şi dezvoltării artistice se bazează pe cunoștințe, exercițiu,percepție, imaginație și intuiție. Pentru a percepe cu adevărat arta, pentru a pătrunde în esenţa ei, este
necesară o anumită instruire artistică. Pentru a crea, interpreta și înţelege arta se consideră drept condiţie,necesitate mobilizarea/dezvoltarea anumitor procese şi însuşiri psihice (a imaginaţiei, gândirii,
afectivităţii, memoriei, voinţei și altele).
8. Principiul accesibilităţii constă în utilizarea de către profesor a informaţiei simple, accesibile gradului
intelectual şi artistic de dezvoltare a copilului/ orientării după particularităţile de vârstă şi individuale aleelevilor.
9. Principiul sistematizării, continuităţii şi gradaţie - cucerirea artelor sistematic, treptat, de la uşor lagreu, de la simplu la complicat.
10. Principiul temeiniciei şi durabilității rezultatelor obținute în procesul învățării participării conştienteşi active a elevilor în învățare se realizează atunci când elevul, cu ajutorul profesorului, însuşeşte materialul
studiat conştient, raţionalizat cu participarea activă a eu-lui său.
Aplicarea principiilor didacticii este un factor de susținere a sistemului educațional în ansamblul lui. Analiza
sistemica a procesului de învățământ focalizează atenția asupra diversității componentelor ce urmează a ficoncertate: predare – învățare – evaluare – management.
Competenţele sunt un ansamblu multifuncțional şi transferabil de cunoștințe, deprinderi/abilitați şi aptitudini,
necesare pentru: a) împlinirea şi dezvoltarea personală, prin realizarea propriilor obiective în viaţă, conform
intereselor şi aspirațiilor fiecăruia şi dorinţei de a învăţa pe tot parcursul vieţii; b) integrarea socială şi
participarea cetăţenească activă în societate; c) ocuparea unui loc de muncă şi participarea la funcţionarea şidezvoltarea unei economii durabile; d) formarea unei concepţii de viaţă, bazate pe valorile umaniste şiștiințifice, pe cultura națională şi universală şi pe stimularea dialogului intercultural; e) educarea în spiritul
demnității, toleranţei şi respectării drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale omului; f) cultivarea sensibilităţii
faţă de problematica umană, faţă de valorile moral-civice şi a respectului pentru natură şi mediul înconjurător
natural, social şi cultural. Competenţa se naşte şi se formează la confluenţa sensurilor date de verbele a şti, aşti să faci, a şti să fii, a şti să convieţuieşti, a şti să devii, deci nu este rezultatul acţiunii educaţionale numai pedomeniul cognitiv, ci se raportează şi la cel afectiv-atitudinal şi psihomotor.
Reieşind din modul de manifestare a competenţei ca finalitate, ea poate include următoarele componente:- acţiune/ activitate reprezentată printr-un verb;- indicator al timpului de finalitate (cunoaştere, aplicare, integrare/transfer);- aspectul condiţional al finalităţii (domeniul, disciplina, subiectul);- indicator general privind nivelul de realizare a acţiunii sau a produsului în contextul dat de învăţare.
Totodată, competența poate fi privită în trei iportaze: instrument al calității și performanței, obiectiv alcurriculumului și rezultat al învățării.
Competențele generale/transdiciplinare pentru Domeniul Arte ale educației extrașcolare(nonformale) se deduc din competențele-cheie pentru învățarea pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 22 mai
2018), din specificul domeniilor respective și cu un grad înalt de generalitate și complexitate, se definesc și seformează pe întreaga perioadă a educației extrașcolare/nonformale, după cum urmează:1. Practicarea /aplicarea capacităților şi abilitaților artistice sub diverse forme şi activități, manifestând
potențial uman creativ, sensibilitate, implicare şi iniţiativă.
2. Transferarea achizițiilor/talentelor artistice dobândite în cadrul activităților extrașcolare, în realizareavocațională individuală, consemnând traseul de dezvoltare a persoanelor prin învățare şi muncă, în funcţie
de specificul cerinţelor şi aşteptărilor socioeconomice ale domeniului artistic şi ale mediului de viaţă.

6

3. Explorarea tendinţelor de autocunoaştere, autoinformare, autoformare, autopromovare şi autodeterminare
personală în domeniul artistic practicat, asigurând prin propriile posiblităţi şi capacităţi un marketingvocaţional de calitate.
4. Aprecierea şi gestionarea fondurilor/produselor din domeniul artistic, dând dovadă de abilităţi ale unuicreator/consumator fidel şi elevat, capabil să contribuie astfel la sporirea prestigiului profesiilor
artistice/culturale, promovarea şi valorificarea întregului patrimoniu artistic la nivel local, naţional şiuniversal.
5. Valorificarea domeniului artistic în spațiul social, cultural, artistic şi informațional manifestândcompatibilitate cu profilul ales şi asigurând automodelarea conştientă a personalităţii.
Domeniul Arte la rândul său include competențe specifice profilului Artă Muzicală, după cum urmează:1. Perceperea/ receptarea diversității creațiilor muzicale din patrimoniul național și universal, folosind
strategii de cunoaștere și înțelegere a formelor, stilurilor, genurilor și mijloacelor de expresie, demonstrândpasiune pentru studiul individual, cercetarea și analiza teoretico-practică.
2. Explorarea abilităților interpetative utilizând diverse tehnici, metode și forme organizare a activităților (îngrup (ansambluri), individuale (solo), asigurând respectarea particularităților individuale și de vârstă în
scopul exteriorizării și demonstrăirii trăirilor interioare și valorilor propriei personalități.
3. Exteriorizarea/ reprezentarea deprinderilor și aptitudinilor interpretative, din perspectivele informațională
(conștientă), operațională (gradul de utilizare/ prezentare) și creativă (demonstrarea practicii interpretative),
exprimând interes pentru cunoașterea lumii și a sinelui.
4. Promovarea artistică, culturală a creațiilor din tezaurul muzical național și universal, manifestând măiestrieinterpretativă și expresivă în contexte variate (în cadrul concertelor/ seratelor, expozițiilor, concursurilor,
festivalurilor) și contribuind la promovarea domeniului artistic la nivel școlar, comunitar, național și
dovedind totodată inițiativă, spirit creativ și preocupare pentru păstrarea și valorificarea patrimoniului
cultural-artistic.
5. Aprecierea lucrărilor muzicale, manifestând o atitudine deschisă şi respect faţă de valorile muzicii naţionaleşi universale.
6. Aplicarea abilităţilor interpretative în viaţa socială, culturală, manifestând valori estetice în domeniul artei
muzicale.
Competențele specifice la disciplinelor de profil derivă din competențele specifice profilului Artă Muzicală.
Acestea se proiectează pe baza taxonomiilor și se formează în cadrul studiilor disciplinelor respective de profilși/ sau în cadrul tipurilor de activități respective. Competențele specifice se preconizează a fi atinse până lafinele programelor de studii, reprezentând eventual și o variantă de proiectare la disciplină. Proiectarea
didactică la disciplină se realizează conform datelor din rubrica Administrarea disciplinei, ținându-se cont derepartizarea orientativă a orelor, pe unități de conținut.
Unitățile de competențe sunt derivate din competențele specifice, reprezentând componentele acestora ce
urmează a fi formate la disciplinele de studiu pe parcursul unei clase/a unui an școlar. Sistemul de competențe
prevăzute de Curriculum este obligatoriu şi va servi drept reper în proiectarea şi realizarea demersului didactic.
Unităţile de conținut constituie mijloace informaționale prin care se urmărește realizarea sistemului de unități
de competențe proiectate, a competențelor specifice disciplinei, dar și a celor transversale/interdisciplinare
asigurând formarea competențelor la elevi. Sunt organizate pe domenii de cunoaștere și reprezintă achiziții debază, care, dobândesc semnificație în măsura în care sunt înțelese ca fiind o componentă a competențelor.
Totodată acestea reunesc trei dimensiuni de bază, după cum urmează: Cunoștințe muzicale și despre muzică,Repertoriul muzical, Abilitățile dobândite.
Activităţile de învăţare - proces bilateral ce presupune: predarea-evaluarea (activitatea profesorului) şiînvăţarea (activitatea elevului). Totodată, învățarea poate fi definită ca: activitate a elevului de asimilare,
aplicare şi integrare a cunoștințelor, capacităților şi atitudinilor; de formare a înțelesurilor proprii privind
sistemul de valori; formă specifică de activism orientată spre însuşirea cunoştinţelor, formarea capacităţilor şi
atitudinilor (competenţelor).
Atît competențele specifice, unitățile de competențe, unitățile de conținut cât și activitățile de învățare și
finalitățile sunt structurate și dezvoltate pentru fiecare disciplină din cele trei prezentate în curriculum:
Instrument muzical, Teoria muzicii și Solfegiu, Istoria muzicii.
Cadrul didactic are libertatea și responsabilitatea de a valorifica această listă deschisă în mod personalizat lanivelul proiectării de lungă durată/individuale și realizării lecțiilor, dar și să o completeze în funcție despecificul clasei concrete de elevi și de resursele disponibile etc. Cadrele didactice vor ține cont de faptul că:
7competența se manifestă prin acțiune și se materializează în produse. Prin activitățile de învățare și produsele
propuse, Curriculumul ghidează profesorul spre formarea la elevi a competențelor specifice disciplinelor destudii în Şcolile de Arte /Muzică. Domeniile activităților de învățare reunesc: exersarea, interpretarea și creația.
Forme principale de organizare a procesului educațional - artistic sunt: individuale, pe grupe, colective.
Menționăm că, educaţia / instruirea prin artă se realizează pe două niveluri: informativ-teoretic şi aplicativpractic.
Nivelul informativ-teoretic presupune formarea abilităţilor de acumulare a cunoştinţelor muzicale şi despre
muzică. În urma perceperii creaţiei muzicale se deduc/formează reprezentări, noţiuni, categorii, judecăţi,capacităţi de interpretare şi reflectare muzicală, se discern criterii de apreciere valorică, se dezvoltă capacitatea
de a utiliza limbajul specific în descifrarea mesajului artistic.
Nivelul aplicativ-practic presupune antrenarea în procesul de cunoaștere și însușire, formarea abilităților deinterpretare/prezentare a atitudinii adecvate faţă de valorile estetice şi stimularea tendinţei de a crea noi valori.
Lecţia în acest sens rămâne a fi o unitate didactică ce tinde în mod deliberat către un anumit scop, în condiţii
determinate, cu ajutorul unor mijloace adecvate, pentru a ajunge de la condiţiile existente la condiţii
corespunzătoare scopului urmărit. Deci, lecţia este o entitate complexă bazată pe corelaţia permanentă dintre
obiective-conţinuturi-metode-evalaure, atât sub aspect informativ-teoretic cât și aplicativ-practic.
Un aspect important și semnificativ în organizarea procesului educaţional va constitui abordarea
interdisciplinară, asigurată prin studiul disciplinei (Instrument muzical) și a disciplinelor muzical-teoretice deprofil (Teoria muzicii și Solfegiu și Istoria muzicii). Interdisciplinaritatea asigură elevilor creșterea gradului defuncționalitate a achizițiilor școlare, descongestionarea conținuturilor prin prevenirea unor repetări sau
necorespondențe, excuderea dezacordurilor în tratarea acelorași fenomene în cadrul diferitelor discipline, atâtde profil cât și generale. Acest imperativ al timpului genereazã anumite rigori pentru realizarea
interdisciplinaritãții în toate verigile sistemului educațional, devenind, în contextul învățământului formal,
condiție și dimensiune a rezultatului procesului didactic.
Este vorba, de depășirea frontierelor rigide, de o educație care să deplaseze accentul spre conștientizare,cooperare, spre gândire critică şi selecție, spre adaptabilitate şi interpretarea lumii mereu schimbătoare.
Valorificarea potenţialului individual muzical-artistic al elevilor presupune în acest senc și identificarea
adecvată a abilităților elevilor şi dezvoltarea lor eficientă ulterioară. Funcția cognitivă, estetică și educativă ai
abordării interdisciplinare și transdisciplinare asigură în mod implicit elevilor participarea activă atât în
procesul propriei formări artistice și estetice, în calitate de creatori dar și în calitate de consumatori fideli ai
produselor cultural-artisice din patrimoniul național și universal.
Produsele sunt rezultatele procesului de învățare, acestea fiind proiectate/recomandate în Curriculum pentru
fiecare competentă specifică.
Finalitățile sunt rezultatele măsurabile obținute în cadrul procesului de învățare, prin care se certifică în cemăsoară la ce nivel au fost formate/dezvoltate competențele specifice fiecărui elev raportat la clasă/ sau lamodul individual/personalizat.
ADMINISTRAREA GENERALĂ A DISCIPLINELOR (din componenta nucle):
Modul de evaluare
Nr. deNumărulNr.
Disciplina/ore/
Colocvi
ConcertComponenta
Clasele de ore/ pe
crt.
tipuri de activități
peuAcademi Examenansăpt.
Tehnicc
1. Instrument muzical2
I-VII(V)
70
1
1
1
1
IV-VI
34
2. Istoria muzicii
nucleu2
VII
70
1 (VII)
Teoria muzicii şi
3.
2
I-VII(V)70
1 (IV,VII)
Solfegiu

I. DISCIPLINA - INSTRUMENT MUZICAL
Disciplina Instument muzical prevede studierea unui instrument muzical ce aparține unui grup de instrumente
muzicale, din oferta instituției, după cum urmează: instrumente cu clape (pian), instrumente cu coarde,
instrumente de suflat (alamă/lemn), instrumente populare, percuții. Instumentul se alege o singură dată pentrutoată perioada de stduii. Conform Planului cadru de învăţământ pentru Școlile de Arte/Muzică, instumentul
muzical este o disciplină de studiu individual. Studiul instrumnetului presupune cunoașterea specificului
instrumentului, însușirea elementelor de limbaj și terminologie de profil, fundamentarea/dezvoltarea tehnicii
de interpretare la instrument, tipologia și particularitățile de emisie a sunetului, normele de poziționare corectă
8

a corpului în raport cu instrumentul muzical ales, procedeele de interpretare la instrument, particularităţile deselectare a repertoriului de studii, etc.,. Studierea unui instrument muzical aduce beneficii uimitoare creierului,solicitând simultan mai multe regiuni cerebrale decât orice altă activitate intelectuală. Specialiștii au acumulat
dovezi care atestă faptul că regiunile cerebrale ale muzicienilor sunt diferite de cele ale oamenilor care nu
practică această artă, din punct de vedere structural și funcțional. Este vorba despre zonele creierului
responsabile cu abilitațile motorii, auzul, memorarea informațiilor auditive și memoria, care devin mai active
atunci când o persoana cântă la un instrument muzical. Această preocupare artistică poate să îmbunatățească
abiliăți importante în viața de zi cu zi, precum, planificarea unor acțiuni sau percepția emoțiilor.
Gândirea și comportamentele elevilor se schimbă pe fondalul muzicii create cu ajutorul unui instrument
muzical, din acest proces izvorând o serie întreagă de beneficii, după cum urmează: îmbunătățirea memoriei,
antrenarea perseverenței, îmbunătățirea coordonării corporale, ameliorarea aptitudinilor matematice,deprinderea unor aptitudini de înțelegere și lectură superioare, creșterea capacității de concentrare, eliberarea
de stres; îmbunătățirea capacității de ascultare, stimularea creativității și exprimarea libera, creșterea stimei desine.
Studierea unui Instrument muzical contribuie la formarea şi dezvoltarea competenţelor ce oferă cunoștințe
faptice, abilități și atitudini specifice interpretului cultivat, pregătirea elevilor cu predispoziții în vederea
atingerii unui nivel înalt de performanță, parcurgerea unui repertoriu caracteristic instrumentului muzical ales.
Instrumentul muzical este centrat pe dezvoltarea inițială a abilităţilor necesare interpreților, oferind o bazăsolidă de cunoştinţe, aptitudini şi posibilităţi de extindere a orizontului artistic /interpretativ, ca partecomponentă a culturii spirituale ale elevului.
Pe lângă faptul că învață să interpreteze piesele scrise de alții într-un mod recomandat, cu respectarea tuturor
rigorilor de interpretare, elevii au oportunitatea de a-și exprima propriile abordări ale partiturilor, de acompune/transpune și adapta creațiile muzicale studiate la stilul propriu. Exersarea la un Instrument muzicalofera elevilor șansa de a-și îmbunătăți imaginația, devenind în mod natural mai creativi și cu o gândire
divergentă mai buna. Acest fapt denotă că se vor pricepe mai bine decât majoritatea persoanelor să gândească
soluții noi și diferite la problemele cu care se confruntă. Este o abilitate utilă atât în activitățile de zi cu zi câtși ulterior pentru ghidarea în carieră.
1.1. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Tabel (1) DISCIPLINA /COMPONENTA/NUMĂRUL DE ORE/ANNumăr
Nr. deNr.
Disciplina/
Component
ul de
ore /
Claselecrt. tipuri de activități
aore/ pesăpt.
anModul de evaluare
Colocviu
TehnicConcertAcademic

Examen1 (sem.I)

1 (sem. I)

1 (sem.
II)

I
II
III

Instrument
muzical1.

nucleu2IV

70 (3)V (1)VI
VII (2)

Note:
programul de studii poate fi alcătuit pentru clasele I-V ani;programul de studii poate fi alcătuit pentru clasele I-VII ani;
(3)
poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.
Profesorul este liber să stabilească ordinea studierii compartimentelor, să repartizeze orele alocate conform
Planului cadru de învățământ, respectând condiția parcurgerii integrale a unităţilor de conținut și asigurândformarea competențelor stabilite, conform Planului individual (PI), elaborat pentru fiecare elev. Profesorul areresponsabilitatea de a personaliza/individualiza demersul educațional și adapta curriculumul la elev șiparticularitățile individuale ale acestuia (ritm de învățare, vârstă, stare psiho-emoțională, aptitudini, abilități,etc.,).
(1)(2)

Tabel (2) DOMENII DE CUNOAȘTERE
Nr./r
Denumirea

Nr. de ore/ orintativ
Informativ- AplicativTeoretice
Practice

Total

91. Terminologia şi notaţia muzicală în procesul deinterpretare;
2. Partitura muzicală – particularităţi şi caracteristici;
3. Tehnici de interpretare;
4. Măiestria interpretativă /receptarea exprimarea
artistică;5. Repertoriul individual integrat (sinteza creaţiilor
muzicale);
6. Evoluarea scenică.
Total

2

1

3

4
6
6

8
14
16

12
20
22

3

6

9

1
22

3
48

4
70

1.2 COMPETENŢE SPECIFICE
1. Utilizarea/operarea elementelor de ţinută / tehnică interpretativă (ținuta corpului și a mâinilor poziţia
corectă, aparatul, modalităţi de atac şi emisie sonoră), în diverse contexte de învăţare, manifestând interes
pentru rigoare şi precizie;
2. Aplicarea achizițiilor muzical-interpretative dobândite (terminologie/elemente de notație și limbaj
muzical de specialitate, în cadrul însușirii și interpretării creațiilor de diferite genuri, abordări
/particularităţi stilistice/imagistice), demonstrând respectarea principiilor de bază în studierea
repertoriului muzical și nivelului de posedare a instrumentului/responsabilitate/efort/ motivare și capacitate
de autocontrol şi concentrare personală;3. Realizarea artistică a potențialului muzical prin diverse strategii, situații de învățare, activități
individuale (solo) /colective (ansambluri), concertistice și competiționale, demonstrând fidelitate textului
muzical (în format pe de rost/pe note), cultură/nivel interpretativ, muzicalitate și artistism, gândire creativă
și imaginație artistică;4. Expolarea devirsității fenomenului muzical-artistic în contexte creative/educaționale/sociale/muzicale
demontând implicare, gust estetiv, respect față de valorile culturale-artistice naționale și universale,
contribuind la formarea propriei identităţi interpetativ-artistice, cultivarea interpreţilor/creatorilor şi
consumatorilor fideli de artă.
1.3 MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE / UNITĂȚILOR DE COMPETE
Activităţi şi produse deNr.
Competențe
Domenii deUnități de competenţe
învăţarecrt.
specificecunoaștere
1.

Utilizarea/operare 1.
a elementelor deţinută / tehnică
interpretativă
2.
(ținuta corpului și amâinilor poziţia
3.
corectă, aparatul,
modalităţi de atac
şi emisie sonoră), 4.
în diverse contextede învăţare,manifestândinteres pentru
5.
rigoare şi precizie.

Identificarea terminologiei
Terminologia
aferente în diverse contexte
şi notaţia
interpretative.
muzicală în
Analiza semnelor grafice dinprocesul departiturile muzicale studiate;interpretare
Descifrarea materialului
muzical, utilizând terminologia
indicată.
Argumentarea verbală asemnificaţiei termenilor şi
elementelor de limbaj muzical,
identificate/studiate.
Fixarea imaginilor auditive(formula - a vedea – a auzi – acânta).
6. Evidenţierea particularităţilor
și transpunerea termenilor
muzicali identificaţi, în procesul
de interpretare artistică.
7. Conștientizarea și justificarea
categoriilor de termeni muzicali
utilizaţi în procesul deinterpretare artistică;Activităţi:Discuţii dirijate.
Activităţi de ascultare/audiţie
activă.
Exerciţii de analiză amaterielului propus pentru
interpretare.
Exerciţii deantrenare/practicarea ţinuteri şi procedeelor deinterpretare artistică;Identificare a elemetelor/procedeelor de bază deinterpretare artistică,Interpretare la prima vista.
Produse evaluabile:
Material muzical analizat;
Material muzical interpretat;
Exerciții intepretate
Partituri muzicale discifrate;
Comentarii scrise;Răspuns scris;Răspuns oral;
10

2.

8. Raportarea
terminologiei/elementelor denotație și limbaj muzical despecialitate muzicali identificaţi
la caracterul, stilul, genul şi
forma creaţiei muzicale studiate.
1. Demonstrarea/respectareaţinutei/poziţiei corecte raportate
la instrument.
2. Prezentarea mişcărilor libere aaparatului interpretativ (mâini,corp, capt, braţ, poneu, etc.).
3. Deținerea modalităţilor de atac
şi emisie sonoră, coordonarea
lor cu auzul, frazarea, caracterul
și stilul creațiilor muzicale dinrepertoriu;
4. Dezvoltarea auzului, simţului
ritmic și memoriei muzicale
prin diverse măsuri metroritmice;
5. Interpretarea textului muzicalcu diferite articulații: (legato,
non legato, staccato), grupări
ritmice și trăsături de caracter;6. Coordonarea
și libertateamișcărilor
aparatuluiinterpretativ.
7. Corelarea tehnicii
interpretative cu mijloacele deexpresivitate muzicală (tempoul,
melodia, ritmul), frazarea,
caracterul;
8. Dezvoltarea tehnicii digitale
prin
exerciţii, game, studii,
acorduri, arpegii.
9. Respectarea fermă a digitaţiei.
1. Analizarea formei partituriei
Aplicarea
muzicale studiate;achizițiilor
2.
Identificarea formelor
muzicalmuzicale și părților componenteinterpretative
ale formei muzicale (frază,dobândite(terminologie/elem
propoziție, perioadă, parte,
ente de notație șimișcare, compartiment),
limbaj muzical deelementelor de structură și
specialitate),înînțelegerea semnificației lor .
cadrul însușirii și 3. Distingerea
elementelorinterpretării
caracteristicedenotațiecreațiilor de diferite
muzicală şi mijloacelor degenuri,abordări
expresie;/particularităţi
4. Recunoaşterea elementelor destilistice/imagistice,expresie şi interpretare îndiferite lucrări (auditiv şi în
demonstrândrespectarea
scriitură);principiilor de bază 5. Formularea ideilor principaleînstudierea
ale creaţiilor muzicale dinrepertoriului
repertoriu..

Răspunsuri şi comentarii;

Activităţi:Discuţii dirijate.
Activităţi de ascultare/audiţie
activă.
Exerciţii de analiză amaterielului propus pentru
interpretare.
Exerciţii deantrenare/practicarea ţinuteri şi procedeelor deinterpretare artistică;Identificare a elemetelor/procedeelor de bază deinterpretare artistică, la prima
vista.
Produse evaluabile:
Material muzical interpretat;
Exerciții:pentru dezvoltarea tehnicii
intepretative,
auzului,metro-ritmului.
Răspuns oral;
1. Răspunsuri şi comentarii;

Tehnicideinterpretare
instrumental
ăPartitura
muzicală
–particularităţ
işi
caracteristici.

Activităţi:Discuţii dirijate
Analiza formei muzicale.
Intepretarea secvențială;Exerciţii de interpretare
artistică
Lectura partiturii
Ordonarea logică asecvenţelor muzicale
audiate/interpretate;
Recunoaşterea materialului
audiat din diferite
surse/înregistrări audio-video;

Produse evaluabile:
Game în diversitate tehnică;Studii în diversitate tehnică
11

3.

muzical/fidelitate
6. Compararea creațiilor
textuluimuzical/muzicale, din perspectiva
nivel de posedare astilistică, de gen şi de formă;instrumentului/resp 7. Citirea de pe foaie şi la prima
onsabilitate/efort/
vista a creaţiiilor din repertoriu.
motivareși 8. Descrierea caracterului
capacitatedecreațiilor muzicale (noțiuni deautocontrol
şigen, stil, curent muzical);concentrare
9. Perceperea
construcțiilor
personală;muzicale;
10. Stabilirea legăturilor între
elementele de expresie şi cele deinterpretare;
11. Respectarea stilului lucrărilorinterpretate.
1. Utilizarea deprinderilor inițiale
de emisie sonoră, metro-ritmice,
agogice, dinamice, de frazare și
intonație expresivă în creaţiile
studiate;
2. Prezentarea/Comentarea
elementelordeexpresie
muzicală;3. Corelarea (imaginii sonore) cu
reproducerea reală (sunetul real).
4. Demonstrarea potențialului /abilităţilor de interpetare;
5. Aplicarea corectă a modurilor
de interpretare/executare îninteriorul frazei muzicale, etc;
6. Decodificarea auditivă
(intuitivă) şi descoperirea
sensurilor /percepereaemoțională și adecvată amesajului muzical, elementelorde limbaj, în baza textului
muzical.
7. Interpretarea atrtistică aconținutului imagistic alcreațiilor din reprtoriu;
8. Exersarea interpretării lainstrument, în baza unui text
simplu de note/la prima vista;
9. Dezvoltarea auzului şi agîndirii polifonice bazate peinterpretarea creațiilor de
factura polifonică;10. Dezvoltarea ideii muzicale şiparticularităţilor deinterpretare a creaţiilor deformă amplă.
11. Conștientizarea în mod artistica sarcinilor interpretative.
1. Însușirea calitativă a
Realizarea
repertoriului de interpretare
potențialului
artistică şi de virtuozitate.
muzical-artisticprin diverse

Partituri muzicale
analizate/intepretate;
Piese diferite după gen, stil și
caracter;Creaţii de formă amplă;Creaţii polifonice;2.

Măiestria
interpretativă
/receptarea
exprimarea
artistică

Activităţi:Discuţii dirijate
Exerciţii de interpretare
artistică
Exersarea intepretării
polifonice și a formei ample.
Exersări de dezvoltare aauzului polifonic;
Ordonarea logică asecvenţelor muzicale
audiate/intepretate;
Recunoaşterea materialului
audiat/intepretat din diferite
surse audio-video;Înregistrarea și analiza
materialului inteprtetat.

Produse evaluabile:
Game în diversitate tehnică;Studii în diversitate tehnică;Partituri muzicale
analizate/intepretate;
Piese diferite după gen, stil și
caracter;Creaţii de formă amplă;Creaţii polifonice;Repertoriul
individual
integrat(sinteza

Activităţi:Demonstrarea înţelegerii
partiturii;

12strategii, situații de 2.
învățare, activități
individuale (solo)/colective
3.
(ansambluri),concertistice șicompetiționale,
4.
demonstrândfidelitate textului
5.
muzical (în format
pe de rost/pe note),
cultură/nivel
6.
interpretativ,
muzicalitate și
artistism, gândire
7.
creativă și
imaginație artistică.
8.

4.

Prezentarea unui repertoriu,creaţiilor
bazat pe experiențe artistice
muzicale)/spirituale proprii.
Selectarea și interpretareacreațiilor de diferită factură/stil(academic și folcloric).
Reflectarea valențelor poeticeale textului muzical;
Selectarea/asocierea imaginilor
plastice potrivite pentru
ilustrarea lucrărilor muzicale;Studierea particularităților
stilistice de interpretare arepertoriului clasic și folcloric;
Redarea textului muzicalasigurând fluiditatea discursului
muzical (inclusiv pe de rost);
Demonstrarea abilității de acrea imaginea artistică integră,în cadrul stuidului individual;
9. Dezvoltarea strategiilor
individuale (lucrul de sinestătător), sub diverse aspecte şi
tematici de profil.
10. Conturarea unui traseu
individual de evoluţie;11. Acompanierea creațiilor
vocale și instrumentale lainstrument (în baza partiturii).
12. Participarea în diferite
ansambluri, colective artistice.
1. Implicarea în acțiunile
Expolarea
Evoluarea
concertisticedevirsității
scenică
individuale/colective;
fenomenului
muzical-artistic în 2. Exprimarea propriilor impresii
contexte
și sentimente despre
creative/educaționa
creaţiile/partiturile muzicale dinle/sociale/muzicale
repretoriu;
3. Prezentarea în scenă ademontândimplicare,
gust
identității cultural-artistice prinestetiv, respect fațăaplicarea elementelor de creație
devalorile
proprie.
culturale-artistice
4. Demonstrarea potențialuluinaționaleșiinterpretativ- artistic acumulat înuniversale,diverse activităţi
contribuindlaconcertistice/scenice;formarea propriei 5. Interpretarea artistică solo/ în
identităţi
ansamblu.
interpetativ6. Manifestarea plăcerii șiartistice, cultivareainteresului pentru activitățile
interpreţilor/creator
muzicale;ilorşi 7. Interpretarea artistică,consumatorilor
expresivă/cu pasiune afideli ai artei.
melodiilor, creațiilor muzicale
variate, la instrument în public;
8. Analiza rezultatelor şi
exprimarea propriilor viziuni învederea succeselor, rezultatelor

Memorarea fragmentelor/creațiilor din repertoriu.
Audiţii ghidate,activităţi de ascultare/audiere
Activități de fixare aconţinutului audiat;Interpretarea integrată acreațiilor muzicale studiate.
Alcăturirea repertoriului
individual variat ca stil, gen,caracter, etc.,
Completarea portofoliului
individual;Interpretarea solo/în
ansamblu.

Produse evaluabile:
Portofoliu muzical/repertoriu
Game în diversitate tehnică;Studii în diversitate tehnică
Partituri muzicale
analizate/intepretate;
Piese diferite după gen, stil și
caracter;Creaţii de formă amplă;Creaţii polifonice;Ansambluri
Activităţi:Discuţii dirijate;
Elaborarea planului deinterpretare;Interpretarea artistică solo/în
ansamblu în scenă;Exerciții de echilibru
psihologic și emoțional.
Evaluarea reciprocă arepertoriului interpretativ
Autoevaluarea şi
indentificarea traseului şi
viziunii proprii în raport cucreaţiile din reperotiu
personal;
Identificarea perspectivelor
stilistice, imagistice şi deformă.
Particvipări în concerte,concursuri, festivaluri.

Produse evaluabile:
Partituri muzicale interpretate
PieseCreaţii de formă amplă
13şi impactului activităţilor
desfăşurate.
9. Implicarea în acțiunile devalorificare a patrimoniului
cultural-artistic;
10. Participarea în calitate deinterpeţi/creatori/consumatori
elevați fideli ai produselor
domeniului muzicalinterpetativ.
11. Perfecţionarea
abilităţilor
interpretative, prin asigurarea
adaptării
repertoriuluilanecesităţile,interesele,
categoriiledepublic,preferinţele
şirigorile
profesionale înaintate.
12. Manifestarea unei atitudini
pozitive faţă de valorile artistice,subdiferite
aspecte(descoperire,valorificare,conservare etc.)
13. Îmbinarea liniilor tehnică și
artistică cu pasiune și entuziasm.

Creaţii polifonice.
Concerte
Programe/afişuri alcătuite
Suport informaţional /concert
Evoluări în concerte,concursuri, festivaluri, etc.,

1.4 DESCRIEREA DOMENIILOR DE CUNOAȘTERE / UNITĂȚI
DE CONȚINUT
RECOMANDATE
1. Terminologia muzicală în procesul de interpretare - elemente de limbaj/semne convenţionale de bază şi
ocazionale, măsură, ritm, tempo, grupări de note; elmente de structură a melodiei motiv, tema.
2. Partitura muzicală – particularităţi şi caracteristici - descifrarea/lectura la prima vista a textului
muzical/creaţiilor muzicale, determinarea (mod major/minor, genul creației, caracterul de interpretare,tonalitatea, măsura, tempoul), metroritmul liniei melodce (bătaie tare/bătaie slabă), mișcarea liniei melodice(sus, jos, cadențat, treptat), determinarea diapazonului melodiei (de la cel mai jos sunet spre cel mai înalt),
determinarea desenului ritmic, forma muzicală (lied, sonată, rondo, menuet, tema cu variaţiuni).
3. Tehnici de interpretare instrumentală - abilităţi motrice şi mişcări interpretative (aspecte
teoretice/practice). Măiestria tehnică și interpretativă. Fixarea și sobrietatea aparatului interpretativ.
Utilizărea aplicaturii corecte (digitaţia), schimbarea poziţiilor mâinilor, transferul mâinilor, mișcări plastice,ușoare, moi etc.,. Tehnici instrumentale şi de emisie sonoră, spiccato clasic şi semispiccato deatache francez,
legatto, cezura în interiorul frazei, sostenuto, ornamente.
4. Măiestria interpretativă/receptarea/exprimarea artistică - discuții despre muzică, muzicieni celebri, file
din istoricul instrumentului; Mijloace de expresie: nuanţe dinamice, accent,cezură, agogică.
Dezvolarea/perfecţionarea continuă a abilităţilor de interpretare artistică.
5. Repertoriul individual integrat (sinteza creațiilor muzicale) - sintetizarea, dezvoltarea şi perfecţionara
gândirii muzical-imagistice. Acumularea unui volum considerabil de creaţii muzicale, care ar constitui
repretoriul de bază al interpretului instumentalist; Constituirea și completarea portofoliului profesional
individual. Identificarea surselor noi, acutale, moderne de suplinire a repertoriului, în baza principiilor
generale sau particulare de identificate.
6. Evoluarea scenică - interpetarea conștientă, expresivă a creațiilor muzicale din reprtoriu, responsabilitate,plăcere, calitate. etc., Potențial artistic acumulat în cadrul manifestărilor artistice, de diferit tip, gen şi format.
Planificarea activităților cu program. Abilităţi interpretative, adaptate la creațiile din repertoriu la necesităţile,interesele, categoriile de public, preferinţele şi rigorile profesionale înaintate. Manifestarea atitudinii
pozitive faţă de valorile culturale sub diferite aspecte descoperire, valorificare, conservare, promovare etc.
* În acest document, Planul de repertoriu (vezi Anexa) are valoare de sugestie, rămânând la latitudinea
cadrului didactic să propună alte creații muzicale/repertorii, ţinând cont de particularităţile de dezvoltare fizică,psihică şi intelectuală a elevilor, astfel încât elevii să dobândească şi să-şi consolideze imaginea de ansamblu
asupra stilului studiat, de la începutul acesteia. Pentru a veni în ajutorul profesorului în mod concret, sunt
exemplificate activităţi ce contribuie la atingerea competenţelor, dar şi conţinuturi muzicale recomandate.
14

15

1.5 FINALITĂŢI
Instrume
La finele claselor prezentate elevul poate:
nt/Grupcl.I
cl.II
cl.III
PianDeţineîn Deţine
în Deţine
în
repertoriu 15– repertoriu
repertoriu
20 de lucrări 8–12lucrări 8–12lucrărimuzicale:
muzicale:
muzicale: 1–2(cântece
1–2lucrări lucrări
populare, piese polifonice;polifonice;1
cu caracter de 1 lucrare de forma lucrare de formă
cântece şi dans, amplă;amplă;
3–5
piese
cu 3–5 piese;
piese; 3–4 studii.
elemente
de 3–4studii. Gamele F-dur,
polifonie, studii Gamele: C-dur, a- d-moll, D-dur,şi ansambluri); moll, G-dur, e- h-moll.
(pentru
nivel moll.
Lecturalaavansat)
Lectura la prima prima - vista
sonatineşi vista melodii cu piese cu caracter
variaţiuni
caracterde diferitși
simple.
cântece
cu Interpretarea
acompaniament şi în ansamblu.
Identifica
elementele de armonie simplă în Analiza creații
notație şi limbaj bas.
muzicale, (dinmuzical.
Interpretaîn perspectiva
Lecturala patru mâini cu formei muzicale
profesorul piese );prima -vista.
Interpreta
în de diferite genuri.
ansamblucu Demonstra/Utiliz
profesorul, piese a tehnicii digitale
simple în patru cu
ajutorulmîini.
diverselor

Produse rezultate
cl.IVDeţineînrepertoriu:
8–12lucrărimuzicale:
1–2lucrăripolifonice;
1 lucrare de formă
amplă;
3–5 piese ;3–4 studii. Gamele
B-dur, g-moll, Esdur, c-moll
Lectura la prima –v
istapiese cu
caracterdiferit.
Interpretaînansamblucu
profesorul
piese
simple în patru
mîiniInterpretatranspuneri uşoare
din diverse opere,
balete,muzică
simfonică.
Analiza creații
muzicale, (dinperspectiva de genşi de formă, etc.,);cl.VDeţineînrepertoriu:
8–12lucrărimuzicale, inclusiv
câtevapentruiniţiere,familiarizare:
1–2lucrăripolifonice;
1 lucrare de formă
amplă;
3–5
piese(inclusiv
1
ansamblu);3–4
studii.
GameleA-dur,
fis-moll, E-dur,cis-moll.
Aplicaşiinterpreta
1 acomp. simplu.
Lectura la prima– vista piese cu
caracter diferit.
Interpretaînansamblucu
profesorul piese
simple în patrumîini a interpretacl.VIDeţineînrepertoriu:
8–10lucrărimuzicale,inclusiv câteva
pentru iniţiere:
1–2lucrăripolifonice;
1 lucrare deformă amplă;
3–5
piese
(inclusiv
1
ansamblu)3–4
studii.
Gamele: As-dur,
f-moll, H-dur,
gis-moll
Aplicaşiinterpreta1
acompaniament
simplu.
Lecturalaprima - vista
piese cu caracterși complexitate
diferite.
.

cl.VIIDeţineînrepertoriu:
6–9lucrărimuzicale,inclusiv câteva
pentru iniţiere:
1polifonie;
1 lucrare deformă amplă;
2–3
piese
(inclusiv
1
ansamblu)
2–4 studii;

cl.VIII*Deţineînrepertoriu 6–9
lucrări muzicale,inclusiv câteva
pentru iniţiere: 1
polifonie;
1 lucrare deformă amplă;2–3 piese(inclusiv
1
ansamblu);
2–4 studii;
1acomp.
(laaprecierea
Aplicaşi profesorului).
interpreta
Lecturala
1 acomp. (la prima - vista
aprecierea
pieselorcu
profesorului).
caracter diferit și
Lecturala coplexitate
prima - vista variată.
piese cu caracterși complexitate
diferite.
Formula ideacreaţiei muzicale
audiate/interpretate
16

Utiliza exerciţii
de digitaţie cu
diverse grupări
ritmice și trăsături
de character(nonlegato,legato, staccato)de la diferite noteşi în diferite
octave, în diverse
forme succesive.
Fixa imagini
auditive (etapa
I- după formula,a auzi – a cînta,Recunoaşte
semne graficedin partiturile
muzicalestudiate;
Instrume Interpreta: 610 piese (cîntece
nte depopulare, piese
suflatcu caracter decântece şi dans).
5-7 studii și
exerciții,însuşirea notației
muzicale,
Lecturalaprima vista apieselor simple
în tempou rar.
Îndeplini
exerciţii pentru
dezvoltareasăriturilorlaintervaledeexerciţii (mordent,
grupet).

transpuneriuşoare din opere,
balete,muzică
simfonică.
Analiza creații
muzicale, (dinperspectiva
stilistică, de gen şi
de formă).

Distinge elementedenotațiemuzicală
şi
mijloacedeexpresie;
Explică verbal a
semnificaţia
temenilor şi
elementelor delimbaj muzicalstudiate

Respecta: poziţia
corectă
lainstrument
Interpreta 6-10
piese de gen și
caracter diferit.
4-6 studii.
Game majore și
minore pînă la oalterație.
Îndeplini
exerciții în diverse
forme
pentrudegete(nonlegato,legato,staccatto).

Respecta:poziţia corectă lainstrument
Interpreta 6-8
piese. 4-6 studii.
Game majore și
minore pînă ladouăalterații.
Îndeplini
exerciții
în
diverse forme
pentrudegete(nonlegato,legato,staccatto).
Lectura
la
prima
vista

Respecta: poziţia
corectă
lainstrument
Interpreta
6-8
piese. 4-6 studii, 1
lucrare-formă
amplă.
Interpretaconștientgame
majore și minorepână la trei alterații.
Lectura la prima vista
Implica elevul îndomeniul creaţiei
artistice.

Interpreta
6-8
piese. 1 lucrareformă amplă.
4-6 studii, cu
caracter și tempou
diferit.
Interpretează
conștientgame
majore și minore
până
la
trei
alterații.

Descrie
caracterulcreațiilor
muzicale(noțiuni de gen,stil, curent
muzical);Interpreta 6-8
piese.
1lucrare-formă
amplă.
4-6
studii,cucharacterși
tempou diferit.
Interpretaconștient game
majore și minorepînă la cinci
alterații.
Lectura la prima Lecturala- vista piese cu prima - vista
caracter diferit.
piese cu caracter
Implica elevul în diferit.
domeniul creaţiei
artistice.

Interpreta 6-8
piese de gen și
caracter diferit. 1
lucrareformăamplă
4-6 studii, cu
characterși
tempou diferit.
Interpretaconștient game
majore și minorepînă la șapte
alterații.
Lecturalaprima - vista
piese cu caracter

Interpreta 6-8
piese de gen și
caracter diferit. 1
lucrareformăamplă.
Interpretaconștient game
majore și minorepână la țapte
alterații
(arpegiilorînrăsturnări câtetrei și cîte patru,adominant
septacordului înrăsturnări câte 3și câte 4.
17

Instrume
nte
Populare(ţambal/nai, etc.)

secundă terțe și
cvarte, însușirea
articulațiilor(nonlegato,legato, staccato,
dublu stacatto)
într-o octavă saudouă.
Asimilaprocedeedeemisieasunetului.
Deţineînrepertoriu: 14–16lucrărimuzicale:cântecepopulare, piese
cu caracter decântec şi dans,piese
cuelementedepolifonie, studii.
Însuşireanotației
musicale.
Gamele până laoalterație,inclusiv
arpegiilecudiferite procedee
tehnice.
Lecturalaprima-vista.
Exerciţii
în
diverse forme
succesive pentru
mîini
(non

Lectura la prima
vista piese simple
în tempou rar.
Implica elevul îndomeniul creaţiei
artistice.

piese simple în
tempou rar.
Implica elevulîn
domeniulcreaţiei artistice.

Deţineînrepertoriu: 6–9
lucrărimuzicale:
1–2lucrăripolifonice;
1 lucrare deforma amplă;2-3 piese (dintezaurul muzicii
universalesau
populare);
2–3 studii.Game
cu două alterații
cu divere grupări
ritmiceșiprocedee tehnice.
Lectura la prima–vista. Interpreta
în ansamblu cu
corepetitorul
piese de diferite
genuri.
Aplica/Demonstr
a tehnica digitalecuajutorulDeţineînrepertoriu: 6–9
lucrărimuzicale: 1–2
lucrăripolifonice;
1 lucrare deformă amplă;2–3 piese (dintezaurul muzicii
universale sau
populare);
2–3
studii.
Gamele cu trei
alterații
cu
divere grupări
ritmiceșiprocedeetehnice.
Lecturalaprima - vista apieselorcudiferit caracter șiinterpretarea înansamblu
cu
corepetitorul.

Deţineînrepertoriu: 8–12lucrări muzicale:
1–2lucrăripolifonice;
1 lucrare de formă
amplă;
2–4 piese (dintezaurul
muzicii
universaleșipopulare);
2–3 studii. Gamele
cu patru alterații cudiveregrupări
ritmice și procedee
tehnice.
Lectura la prima –vista a pieselor cudiferitcaracter.
Interpretaînansamblu
cu
corepetitorul .

Deţineînrepertoriu: 8–12lucrări musicale;
1–2lucrăripolifonice;1lucrare de formă
amplă;
3–5 piese (dintezaurul muzicii
universaleșipopulare);
2–4
studii;Gamele cu cinci
alterații cu diveregrupări ritmice șiprocedee tehnice.
Lecturalaprima – vista apieselor cu diferit
caracter.
Interpretaînansamblu
cu
corepetitorul .

Implica elevul Implica elevulîn
domeniul îndomeniulcreaţiei artistice. creaţiei artistice.

4-6 studii, cu
characterși
tempou diferit.
Lecturalaprima - vista
piese cu caracter( la diferit și
complexiatate
variată.

Deţineînrepertoriu: 6–9
lucrări muzicale;
1–2lucrăripolifonice;
1 lucrare deformă amplă;2–3 piese (dintezaurul muzicii
universaleșipopulare)
2–3
studii;Gamele cu șasealterații
cu
divere grupări
ritmiceșiprocedeetehnice.
Lecturalaprima - vista
piese cu caracter
diferit.
Interpretaînansamblu
cu
corepetitorul .

Deţineînrepertoriu: 4–6
lucrări muzicale,inclusiv cîteva
pentru iniţiere:
1 lucrare deformă amplă;1–2 piese (dintezaurul muzicii
universale);
O creație demuzică populară
sau o suită demelodii populare
1-2
studii;
Lecturalaprima - vista
piese cu caracter
diferit.
Interpretaînansamblu
cu
corepetitorul .

Deţineînrepertoriu: 4–6
lucrări muzicale,inclusiv cîteva
pentru iniţiere:
1 lucrare deformă amplă;1–2 piese (dintezaurul muzicii
universale);
O creație demuzică populară
sau o suită demelodii populare
1-2
studii;
Lecturalaprima - vista
piese cu caracter
diferit.
Interpretaînansamblu
cu
corepetitorul .

18percuţii

legato, legato, diverselor
staccato) de la exerciţii (mordent,
diferite note şi în grupet).
diferite octave.

Interpretaînansamblu
cu
corepetitorul .

Deţineînrepertoriu 15–
20 de lucrări
muzicale:(cântece
populare, piese
cu caracter decîntec şi dans,piese
cuelementedepolifonie),
studii,game
majore și minore
până
la
1
alterație.
Însuşireanotației
muzicale;
Lecturalaprima-vista.
Utiliza exerciţii
în: diverse forme
succesive pentru
degete(nonlegato, legato,
staccato),
procedeedeinterpretarealoviturilor
ordinare, duble,
triple și câtepatru lovituri.

Deţineînrepertoriu 4–7
piese;
4–6 studii;
1-2 ans.;
Game majore și
minorepînă la 3semne
dealterație;Lecturalaprima -vista.
Interpreta în
ansamblureeșinddindorința
și
capacitățile
elevilor.

Deţineînrepertoriu 10–
15lucrări
muzicale:
10-20
exerciții;10–20 studii.
Game majore și
minore pînă la 2semne de alterație;trisonulcurăsturnări;1studiu 2 piese cu
caracter diferit.
Lectura la prima-vista.
Realiza/intepretatehnicii digitale cu
ajutorul diverselor
exerciţii (mordent,
grupet),Interpreta
intervale.
cu mişcării libere
a poneuluiDeţineînrepertoriu
4–7
piese ;
10–20 studii;
Game majore și
minore pînă la 4semne de alterație,trisonul tonicii curăsturnarea,
D7 în tonalitățile
majore.
Lectura la prima –vista a pieselor cudiferitcaracter.
Interpretaînansamblu.

Deţineînrepertoriu 4–7
piese (inclusiv 1ansamblu);
6–8 studii; Game
majore și minorepînă la 5 semne dealterație.
Lectura la prima-vista a pieselor
cu diferit caracter.
Interpretaînansamblu,transpuneri uşoare
din opere, balete,
muzică simfonică.

Deţineînrepertoriu 5–8
piese (inclusiv 1ansamblu)
7–9
studii;
Game majore și
minore pînă la 6semne
dealterație.
Lecturalaprima -vista apieselorcudiferit caracter.
Interpretaînansamblu,transpuneriuşoare din opere,
balete, muzică
simfonică.

Deţineînrepertoriu
1lucrare de formă
amplă (uvertură,suita, variațiuni,
concert, sonata);
3–5 piese (inclusiv
1
ansamblu);
8–10 studii;
Gamele în toate
tonalitățile.
Baterie–dezvoltarea
tehnicii
lainstrument.
Lecturalaprima - vista apieselorcudiferit caracter(Studii, piese cu
acompaniament).

Deţineînrepertoriu 10–
19lucrări muzicale;
1 lucrare deformă amplă;2–3 piese (inclusiv
1
ansamblu);1
piesăcompozitorilor
autohtoni;
4–
10 studii;
1
piesă
cu
acompaniament(laaprecierea
profesorului);Gamele în toate
tonalitățile,trisonul tonicii
cu răsturnările,
D7, VII7
Lecturalaprima - vista apieselorcudiferit caracter(laaprecierea
profesorului).

19

Instrume
nte cucoardeDeţineînrepertoriu 1520
lucrărimuzicale:cântecepopulare, piese
cu caracter decântec și dans,studii.
Însușirea notației
muzicale;Inițierea elevuluiîn interpretareaînansamblul cu
profesorul.
Utiliza exerciţii
în diverse forme
succesive pentru
degete (nonlegato, legato,
staccato).Exerciț
ii în diverse
forme succesive
pentru degete pe
toate corzile.
Game G-ur, Ddur cutrăsăturile
Detache, 2, 4
legato, trăsături
combinate
2 legato
2 detache.
Lectura la
prima -vista.

Deţineîn Deţine
în Deţine
în
repertoriu 8-10 repertoriu 6-8 repertoriu
4-5
piese; 8-10 studii; piese; 6-8 studii; piese;
4-5 studii;
2 lucrări formă 2 lucrări formă 2 lucrări formă
amplă;
amplă; Gamele amplă; Gamele: DGame: G-dur, A- A-dur (poziția dur, d-moll în douădur, a-moll, h- 1),
B-dur octave; G-dur și gmoll.
Schimbul (poziția a 2-a), moll în trei octave,
corzilor în detache C-dur (poziția a cu
urmatoarelesi legatto (pînă la 8 3-a),D-dur trăsături: 2, 4, 8, 12,note),
trăsături (trecerea
din 16, legate,martele,
combinate:(2- poziția 1 în a 3- marcsh, staccatto,
legatto, 2-detache; a).
arpegii.
3-legato,
1- Însuși pozițiilor Interpeta exerciții
detache; martle; 2, (1,2,3)
și pregătitoare pentru
4 stacato, marsch). schimbul lor.
însușirea
Studiagameleșivibratoului, trilului.
Lectura la prima
arpegiileîn Lectura la prima -vista.
diferite poziții și vista.
Reda/interpreta
aplicarea Implica elevul încuelemente cu
creative creaţiile trecerilor.
domeniul creaţiei
din repertoriu. ac Lectura la artistice.
Percepe imaginiiprima -vista.
Percepe imaginii
muzical-artistice a Implica elevul muzical-artistice alucrarii.
îndomeniul lucrarii.
creaţiei artistice.
Reda caracterul și
Percepeimaginiiconținutul
demuzical-artistice imagini.
a lucrarii.
Reda
caracterul șiconținutul deimagini.

Deţineînrepertoriu
4-5 piese; 4-5
studii; 2 lucrări
formăamplă;
Gamele: A-dur,
B-dur, g-moll amoll, h-moll (întreioctave).
Gamele se vorcîntacuurmătoareletrăsaturi de arcuș:detache, legatto,
martele, marsh,sotille, staccatto,
arpegii,
pentruelevii mai avansați
- note duble în 3poziții.
Valorificapozițiile V-VI.
Percepe imaginii
muzical-artistice alucrarii.
Reda caracterul
și conținutul deimagini.
Lectura la prima-vista.
Creaimaginiinterpretativartistice.

Deţineîn Deţine
în
repertoriu
repertoriu
3-4
piese; 4 3-4
piese; 4studii; 2 lucrări studii; 2 lucrări
formăamplă; formă
amplă;
Gamele: C-dur, Game: (în număr
D-dur, E-dur, c- de 4 game pe an).
moll, d-moll, e- Gamele se vormoll
cu cîntacuurmătoareleurmătoareletrăsături:trăsaturi de arcuș:detache, legatto, detache, legatto,
martele, Viotti, martele, Viotti,Rode,marsh, Rode,marsh,
sotille,sautille, staccato,
staccato,arpegii, spiccato, arpegii,
septacorduri,
septacorduri,note duble în 3 note duble în 3poziții.
poziții.
Utiliza
Lecturalamijloacele
prima -vista.
specificeale Implica elevul întehniciide domeniul creaţiei
expresie: mâna artistice.
stîngă- schimbul
de poziții, coarde
Crea și
duble, vibratto,
pefecționa
flajolete,
procesul depizzicatto;
creare aimaginii
Lecturalainterpretativprima -vista.
artistice.
Creaconștientimagin
i interpretativartistice.

Deţineînrepertoriu
3-4
piese; 4studii; 2 lucrări
formăamplă;
Game: (în număr
de 4 game pean).
Interpreta
gamele se vorcîntacuurmătoareletrăsaturidearcuș: detache,
legatto, martele,
Viotti,Rode,marsh, sautille,
staccato,
spiccato, arpegii,
septacorduri,note duble în 3poziții.
Lecturalaprima -vista.
Demonstra
deprinderi
musicaleinterpretative.
Creași
pefecționa
procesuldecreareaimaginiiinterpretativartistice.

20

Acordeon

Respecta:poziţia corectă
la instrumentDeţineînrepertoriu 1015
lucrărimuzicale(cântece
populare, piese
cu carcter decântec și dans,studii, pentru ceimaiavansațivariațiuni
simple;Însuși notația
muzicală.
Utiliza exerciţii
în diverse forme
succesive pentru
degete(nonlegato, legato,
staccato) de ladiferite note şi îndiferite octave.
Lecturalaprima -vista apieselor simple.
Interpretaînansamblucu
profesorul piese
simple în patrumîini.

Respecta: poziţia
corectă
lainstrumentDeţineînrepertoriu 4-6
piese; 3-4 studii;
1-2lucrăripolifonice;gamele: C-dur, Fdur cu ambele
mâini în douăoctave, a-moll cu
fiecaremânăaparte.
Acordurilecurăsturnări, arpegii
scurte și lungi;
Utiliza exerciţii îndiverseforme
succesive pentru
degete(nonlegato,legato,staccato) de ladiferite note şi îndiferiteoctave.
Lectura la prima-vista a pieselor
simple.
Interpretaînansamblu piese
simple inclusiv lapatru mîini.

Respecta:poziţia corectă lainstrumentDeţineînrepertoriu 3-5
piese (inclusiv
ansambluri); 1-2lucrăripolifonice;1
lucrare formmă
amplă;
3-4
studii;gamele:D-dur,Bdur, a-moll, dmoll cu diverse
formule ritmice
si diferite hașuri
Lecturalaprima -vista apieselorcu
caracter diferit..
Implica elevulîn
domeniulcreaţiei artistice.

Deţineînrepertoriu
3-5
piese (inclusiv 1-2
ansambluri);
1-2lucrări polifonice; 1
lucrareformăamplă; 3-4 studii;
gamele majore și
minore până la 3
alterații (acorduri,arpegii) cu divere
variante ritmice șihașuri.
Lectura la prima vista a pieselor cu
caracterdiferit.
Implica elevul îndomeniul creaţiei
artistice.

Deţineînrepertoriu
3-5
piese (inclusiv 1-2
ansambluri); 1-2lucrări polifonice;
1 lucrare formă
amplă; 3-4 studii;
gamele majore și
minore până la 4
alterații (acorduri,arpegii) cu diverse
variante ritmice șidiversehașuri,pentru elevii mai
avansați gamele înterțe. Lectura la
prima -vista apieselorcu
caracterdiferit(niveldedificultate cl.a 3a) interpreta cu
elemente creativecreaţiiledinrepertoriu, ghidat
de profesor.
.

Deţineînrepertoriu 3-5
piese (inclusiv
1-2 ansambluri);
1-2creații
polifonice;1creațieformăamplă;
3-4
studii; gamele
majore și minorepînă la 5 alterații
(acorduri,arpegii)cu
diverse variante
ritmiceșidiverse hașuri,gamelecromatice,înterțe, (pentru ceimaiavansațigamele în sexte).
Lecturalaprima -vista apieselorcu
caracter diferit(niveldedificultate cl.a 3a a 4 -a)
Reda/interpreta cu elemente
creative creaţiile
din repertoriu,
ghidat și desinestătător.

Deţineînrepertoriu 2-3
piese (inclusiv
ansambluri);1creație
polifonică;1creațieformăamplă; 2 studiicudiferite
aspectetehnice(pentru
cei mai avansați
care
au
în
perspectivă
aprelungi studiile
muzicale);gamele majore și
minore pînă la 5
alterații
(acorduri,arpegii)cu
diverse variante
ritmiceșidiverse hașuri,
gama
C-dur
cromatică,gamele C-dur,
G-dur, F-dur înterțe.
Reda/interpreta cu elemente
creative creaţiile
din repertoriu, înmodindividualizatDeţineînrepertoriu
1piesă cu caracter
polifonic(celpuțin cu 3 voci);
1 creație formă
amplă (sonatinăîn întregime sauparțal, variații în
stilclasic,concerte, suite,
rondo etc.); 1piesădevirtuozitate;studii; 1 suită demelodii populare.
Lecturalaprima -vista apieselorcu
caracter diferit(niveldedificultate cl.a 3a)Reda/interpreta cu elemente
creative
toate
genuriledecreaţiidinrepertoriu.

21

22

1.6 SUGESTII METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE
Proiectarea didactică reprezintă procesul deliberativ, la nivel macro sau micro, de fixare mentală a paşilor
ce vor fi parcurşi în realizarea instruirei şi educaţiei. Ea mai este denumită de unii autori design instrucţional(Gagne, Briggs, 1977), în sensul de act de anticipare şi de prefigurare a unui demers educaţional, astfel încât
să fie admisibil şi traductibil în practică. Argumentele care justifică acest demers anticipativ sunt următoarele:- educaţia este un demers teleologic, prefigurat conştient, inclusiv la nivelul micro-secvenţelor sale (unităţi deînvăţare, lecţii etc.);- educaţia constituie un act de mare complexitate şi responsabilitate , prin urmare, ea se va consuma în acord
cu o anumită programare şi prescriere detaliată a acţiunilor specifice;- atingerea finalităţilor se face gradual, treptat, pe grupe de ţinte cu grade de obiectivare diferite;- necesitatea optimizării permanente a actului didactic şi de adecvare la noi incitări;- securizarea cadrului didactic şi eliminarea amatorismului şi improvizaţiei în predare.
Planul individual - pentru ora de instrument muzical este elaborat de către profesor. Acesta trebuie să
includă specificările şi ajustările la Curriculum, unitățile de competenţă pentru fiecare dintre aceşti elevi.
Este important ca PI, să reflecte prevederile curriculumului; să parcurgă logic paşii de dezvoltare acompetenţelor de interpretare la instrument, de la cunoaştere, înţelegere spre aplicare, prezentare, beneficiindde o varietate de sarcini.
Pot fi operate modificări cantitative, raportate la aptitudinile individuale ale fiecărui elev., dar să nu se excludă
respectarea recomandărilor ce vizează structurarea repertoriului şi a ofertei educaţionale, adecvate ca vârstă și
coerente cu disciplina. Planificarea individuală ajută profesorului să determine perspectiva procesului dedezvoltare a elevului şi îi oferă posibilitatea de a prognoza rezultatele ulterioare. PI se mai numesc și Planuri
de repertoriu. Reieşind din etimologia cuvântului, planul de repertoriu trebuie să corespundă cerinţelor şi
particularităţilor individuale ale elevului. Planul de repertoriu, se parcurge obligatoriu într-un an şcolar. Laalcătuirea planului trebuie să se ţină cont de gradul calitativ de interpretare atins de elevi, la finele anului,
particularităţile de vârstă (clasa) și de formare tehnică, muzicală, dar și de volumul de rpertoriu minim prevăzut
etc., În alegerea repertoriului, precum şi în repartizarea lucrărilor muzicale de-a lungul anului şcolar, o mareimportanţă o are determinarea iniţială a nivelului elevului, posibilităţilor tehnice şi de expresie ale elevului.
Pornind de la profunda cunoaştere a acestor factori multipli, PI odată alcătuit, devine oglinda muncii elevului
pe perioada respectivă, căci prin intermediul acestuia se poate vedea mai evident calitatea şi cantitatea
programului acestuia. Creaţiile muzicale, selectate vor reprezenta: studii, exerciţii tehnice, piese polifonice,sonatine sau sonate, piese miniaturale, concerte etc. PI nu trebuie privit, în ultima instanţă, ca un cod de legi,ci doar ca un punct de plecare, o călăuză în munca deosebit de dificilă a pedagogului, un îndrumător sigur
pentru cadrele didactice. Intervin şi cazuri când elevul depăşeşte prin capacităţile/eforturile interpretative/nivelul clasei respective la instrument sau când acesta prezintă un decalaj de un an sau chiar de mai mulţi. La
alegerea repertoriului se procedează cu mult tact. Aprecierea justă a nivelului elevului şi al repertoriului indicat,
este cel mai dificil lucru. Pentru elevii cu aptitudini medii/reduse se impune alcătuirea unui plan care ar permite
recuperarea cunoştinţelor şi deprinderilor în cel mai scurt timp posibil. Amplificarea planului la astfel de elevi
trebuie sa se bazeze pe dezvoltarea continuă a posibilităţilor lor tehnice şi de expresie. În cazul elevilor mai
avansaţi şi cu posibilităţi instrumentale sporite, pedagogul pentru a urmări continua lor dezvoltare va stabili cu
precizie nivelul existent la moment, indicând totodată repertoriul adecvat la această etapă. Alcătuirea PI
constituie desigur o problemă serioasă pentru cadrele didactice. Ea presupune multă profunzime psihologică,spirit de orientare şi un deosebit tact pedagogic. Spiritul de orientare nu este singurul element necesar înalcătuirea planului; este necesar, de asemenea, de o cunoaştere perfectă a întregului material didactic. E
important ca PI să fie cunoscut de către elevi de la începutul anului pentru ca acesta să contribuie, în modconştient, la realizarea repertoriului în timpul prevăzut.
Proiectarea unei activităţi didactice, care înseamnă, cel mai des, proiectarea lecţiei, datorita ponderii maripe care o ocupă lecţia în ansamblul formelor de organizare şi desfăşurare a activităţii didactice. Proiectarea
unei lecţii este operaţia de identificare a secvenţelor instrucţionale ce se derulează în cadrul unui timp
determinat, de obicei, o oră şcolară. Documentul care ordonează momentele lecţiei cu funcţiile adiacente are
un caracter tehnic şi normativ şi se numeşte, de la caz la caz, proiect de lecţie, proiect de tehnologie didactică,plan de lecţie, proiect pedagogic, fişă tehnologică a lecţiei, scenariu didactic etc. Proiectarea lecţiei presupune
23

un demers anticipativ, pe baza unui algoritm procedural ce corelează următoarele patru întrebări: Ce voi face?
Cu ce voi face? Cum voi face? Cum voi şti dacă am obţinut ceia ce mi-am propus?
Organizarea demersului educaţional
Asigurarea stării de bine la ore este o condiție indispensabilă pentru succesul învățării disciplina Intrument
muzical. Inserția unor elemente distractive, alternarea tipurilor de activitate, diversificarea mediilor și amijloacelor folosite – acestea și alte modalități pot face ca elevul să vină și să se implice cu plăcere la lecții, sădobândească experiențe artistice pozitive și să le valorizeze în alte domenii și contexte. Rolul profesorului estede a găsi acea modalitate optimă de stimulare a elevilor pentru efort, activitate independentă, prin diferite
metode, tehnici folosite la diferite etape ale lecției. Evocarea experienţelor elevilor va include întrebări sau
activităţi care îi implică, formularea independentă a obiectivelor de învăţare corespunzător temei, propunerea
ideilor pentru realizarea sarcinilor de instruire și proiectelor, autoevaluarea produselor elaborate în baza
criteriilor stabilite în comun. Includerea jocurilor didactice în procesul educațional aprofundează și
sistematizează cunoștințele, sunt atractive, creează o bună dispoziție și un climat de încredere și siguranță,stimulează cooperarea. Este importantă reflecţia elevilor pe marginea celor învăţate, a modului de învățare, derealizare a obiectivelor, de elaborare a produselor și de evaluare a rezultatelor obţinute. Factorii esențiali aicreării unui mediu favorabil de învățare și evaluare pentru elevi în procesul educațional la disciplina sunt:creativitatea, problematizarea, cooperarea, investigarea, individualizarea și diferențierea, comunicarea,
motivarea, libertatea, utilizarea tehnologiilor digitale, autoevaluarea.
Procesul de învățare se va realiza preponderent prin implicarea elevilor în activități de comunicare,participarea în proiecte transdisciplinare, observarea și explicarea fenomenelor întâlnite în viața cotidiană,transpunerea activităţilor şcolare în mediiinterpretativ- artistice reale, în contexte nonformale și informale și
re-crearea unor „realităţi exterioare” în clasă. Individualizarea și diferențierea activității de învăţare ladisciplina Instrument muzical asigură egalizarea şanselor de reuşită și permite dezvoltarea potenţialuluiinterpretativ/creativ/individual în ritm propriu.
Calitatea lecţiei este determinată de variabilele care intervin în desfăşurarea ei, fiind puse în acţiune șiinteracţiune de „binomul profesor-elev” în contextul clasei de elevi, în cadrul activităţii de predare-învăţareevaluare:- finalităţile (unitățile de competenţe și obiectivele lecției) reprezintă „inima” lecţiei, esenţa, deoarece exprimă
comportamentele, ce urmează a fi formate elevilor;- conţinutul materiei constituie mijlocul didactic principal de realizare a obiectivelor propuse;- strategia de instruire (propusă de profesor), respectiv strategia de învăţare adoptată de elevi, defineşte tipulde învăţare adecvat condiţiilor date şi prin el tipul sau varianta potrivită de lecţie, sugerează alegerea şi
combinarea optimă a metodelor, procedeelor, mijloacelor şi formelor de activitate, generează anumite tactici
de acţiune;- tehnologia didactică propune utilizarea unor metode și procedee didactice, materiale și mijloace deînvăţământ care contribuie la realizarea finalităţilor prin intermediul conţinuturilor.
Prin natura şi specificul său, educaţia extraşcolară atestă însuşiri proprii, printre care: varietatea formelor şiconţinuturilor; diferenţierea activităţilor; formele de organizare etc.
Este vorba de satisfacerea educaţiei în condiţii mai bune şi mai variate, prin aceleaşi influenţe formative, însădin perspective inter-, pluri- şi transdisciplinare.
Una din activităţile căreia trebuie să i se acorde o atenţie specială în cadrul precesului educational la disciplina
Instrument musical este memorizarea textului muzical. Proces psihic complex, interpretarea din memorie
reprezintă o etapă esenţială în cadrul pregătirii instrumentale. Recomandăm în acest sens, ca un prim episod în
memorizare să îl constituie aplicarea metodei solfegierii a temelor. Acestea pot contribui la fixarea în auzul
interior a temelor din discursul muzical. Totodată, memorizarea textului nu trebuie să devină un scop în sinecare să „robotizeze” elevul ci să-l ajute să se elibereze de „stresul partiturii” ca să poată reda întregul său
potenţial interpretativ.
Profesorul are un rol esenţial în depistarea elevilor capabili de performanţă şi în îndrumarea lor competentă,pentru obţinerea unui nivel interpretativ competitiv pe plan naţional şi internaţional.
Mijloacele moderne la disciplinele de profil oferă posibilităţi variate de creare a situaţiilor de învăţare
eficientă, de aceea este necesară asifgurarea condiţiilor/ dotarea cabinetelor școlare cu instrumente musicale,literature muzicală de specialitate, conform Standardelor de dotare minimă a cabinetelor (recomnadări generaleîn anexă).
Strategiile de evaluare a rezultatelor învățării
Scopul oricărei evaluări este de a orienta și de a optimiza învățarea. Informațiile obținute pot fi folosite atâtde elevi pentru a-și îmbunătăți performanțele, cât și de profesor pentru a varia și combina optim metodele depredare. Evaluarea în esența reprezintă indicatorul esențial de validare și valorificare a calității competențelor
24

formate, este un proces continuu și are scopul de a demonstra și stimula succesul elevului – ea nu are funcția
de a pedepsi; educă la elevi capacitatea de autoevaluare și ameliorare a propriilor performanțe profesionale.
Proiectarea curriculumului pe competenţe, formarea şi dezvoltarea acestora implică strategii adecvate deevaluare a performanţei, adică a produselor, comportamentelor şi a altor manifestări observabile, care dau
dovadă de prezenţa acelor competenţe. Pe parcursul procesului de învăţare, în funcţie de momentul actului
evaluativ, vor fi utilizate trei strategii de evaluare: iniţială (predictivă); formativă (continuă); sumativă (finală).
Evaluarea iniţială (EI) este binevenită la început de an şcolar/semestru/unitate de învățare, pentru a determina
gradul de formare la elevi a pre-achiziţiilor necesare studierii cu succes a noii unități de învățare. Nu are rol decontrol, iar rezultatele se valorifică în scopul eficientizării procesului ulterior de predare-învăţare-evaluare.
Evaluarea formative/continuă (EF) se proiectează și se realizează, de regulă, pe parcursul unităților deînvățare. Are ca obiectiv cunoaşterea sistematică și continuă a rezultatelor curente şi a progresului elevilor.
Oferă profesorului posibilitatea intervenţiei imediate, permite aplicarea în timp optim a unor măsuri corective,
care să modifice rezultatele elevilor în sensul dorit. Se raportează la unităţile de competenţe şi unităţile deconţinut parcurse în perioada vizată. Evaluarea formativă trebuie să asigure pregătirea elevilor pentru evaluarea
sumativă, la finele parcursului de învăţare.
Evaluarea este realizată de către profesor iar performanţele elevilor reprezintă nivelul însușirii temelor șicreațiilor muzicale/repertoriului parcurse în cadrul unei perioada de timp; este un proces continuu care permite
colectarea informaţiilor cu privire la aspectele puternice și la punctele vulnerabile; profesorul poate să leutilizeze pentru organizarea procesului de predare-învățare-evaluare și să le transmită elevilor; este deseori
utilizată, în sens larg.
Evaluarea sumativă (ES) se proiectează şi se realizează la finele unui parcurs de învăţare semnificativ:
semestru, an şcolar.
Se raportează la unităţile de competenţe și unităţile de conţinut proiectate pentru semestrul dat, respectiv – lafinalitățile stipulate la sfârșitul clasei date.
- controlează rezultatele dobândite la finele cursului;- este de natură normativă și, conform sistemului de notare, verifică rezultatele;- are drept scop perfecţionarea procesului de învăţare.
Una din metodele de evaluare de alternativă recomandate este – Autoevaluarea. Aceasta poate fi utilizată,ca metodă alternativă de evaluare, activitate la lecție, capacitate de format la elevi. Pentru proiectarea șirealizarea activității de autoevaluare se recomandă următoarele etape.
Autoverificarea - după finalizarea actrivităţilor propuse, profesorul ghidează elevii să se verifice, după caz: în baza exemplelor, sugestiilor oferite de professor (de exemplu, elevii confruntă variantele de interpretare
oferite de către professor la instrument sau în baza înregistrării audio, apoi intervine cu ajustarea variantei deinterpretare propri/corectarea greşelor/inexactităţilor identificate, argumentând actiunile prin cuvinte.
Autocorectarea - ca rezultat al autoverificării, profesorul ghidează elevii în vederea reflecției și identificării
cauzelor care au condus la erori. Apoi asigură remediere imediată, folosind strategii diferențiate (ghidare sau
mai mult sprijin) pentru ca elevii să se autocorecteze.
Autoaprecierea - ca rezultat al autocorectării, învățătorul ghidează elevii în aprecierea comportamentului
performanțial: + am reușit independent ! acum am înțeles ? mai am întrebări. Simbolurile folosite în
autoapreciere pot fi diferite, de exemplu semne, culori, altele, etc.,. Esențială este semnificația care li se acordă.
Este instrumentală și se realizează pe bază de produse şcolare recomandate, prin parcurgerea şi prezentarea
reprtoriului recomandat, conform cerinţelor unice prevăzute în acest serns.
Produsul școlar reprezintă un rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către elev și măsurat, apreciat decătre cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual, părinții.
Relația finalități curriculare ↔ produse școlare:
Competențe specifice ↔ nivel de disciplină pe toată perioada învățământuluiUnități de competențe ↔ nivel de unitate de învățare pe clasă
Produse școlare ↔ nivel de activitate la lecție
O competență/ unitate de competență poate fi evaluată prin diferite produse, și invers: același produs poate
permite evaluarea diferitor unități de competențe. Acest fapt oferă libertate fiecărui cadru didactic în alegerea
produselor în conformitate cu posibilitățile, condițiile și resursele disponibile.
Produsele şcolare/Repertoriu includ: creaţie de forma amplă, creaţie polifonică, piese originale ale
compozitorilor naţionali, creaţii de virtuozitate, piese de caracter diferit, material tehnic (studii de tehnică
diferită, gamele în diversitatea lor tehnică).
Produse recomandate
Game în diversitatea lor
tehnică.

Criterii de evaluare Poziționarea corectă la instrument;
25

Studii.
Piese în diversitateCreaţii polifonice.
Creaţii de forma amplă.
Concerte
Ansambluri /orchestre





















Interpretarea calitativă și ritmică a gamelor/ studiilor respectând(tempoul, ritm, sunet, nuanțe dinamice);
Utilizarea digitației corecte;
Utilizarea eficientă a mijloacelor tehnice ;Respectarea textului muzical (forma, nuanțele dinamice, tempoul,
caracterul);
Respectarea stilistică și redarea expresivă a imaginii artistice;
Respectarea grupărilor și a desenelor ritmice;
Respectarea emisiei sonore;
Reziztența fizică și emoțională;Stabilitatea tehnică și psihologică a interpretării
Interpretarea/evoluarea în scenă sub aspecte variate (artistică,înțelegere profundă a textlui/partiturii);Înțelegerea și redarea corectă a logicii dezvoltării imaginilor muzicaleși a planului emoțional al creației în diversitate;
Exprimarea corectă a caracterului muzicii (intonație, articulații,nuanțe dinamice, frazare, stil) în diverse creații.
Depășirea parametrilor tehnici;
Prezentarea programului/repertoriului în mod personalizat.
Aplicarea corectă a procedeelor tehnico-interpretative (de ex.
pedalizarea, vibrato, surdina, tremolo, respirație, etc.).
Fidelitatea și respectarea textului, conform partiturii muzicale.
Interpretare logică, convingătoare;respectarea gîndirii și liniilor polifonice.
Încadrarea în parametrii de interpretare (omogenizare), în
ansamblu/colectiv.

Cum utilizează cadrul didactic produsele școlare?
- Studiază, prin confruntare cu prevederile curriculumului, lista de produse specifice disciplinei școlare pentru
clasa respectivă și lista de produse transdisciplinare, care sunt recomandate.
- Selectează produsele relevante pentru cazul concret și le valorifică în proiectarea didactică, în elaborarea
instrumentelor de evaluare și în cadrul monitorizării/ analizei performanțelor elevilor.
- Pentru a elabora un instrument de evaluare (probă orală/ scrisă/ practică, test etc.), alege produsul (ele) înfuncție de: unitățile de competențe vizate; obiectivele lecției; varietatea situațiilor de învățare; aspecte dedidactică a disciplinei; experiența elevilor. Produsele alese orientează cadrul didactic în alcătuirea sarcinilor
propuse elevilor în proba de evaluare.
Tipuri de evaluare recomandate:
Este o probă de evaluarea intermediară, în cadrul cărei se evaluează nivelul de pregătire
Colocviu
tehnică interpretativă. Include (game și studii). Se desfășoară pe parcursul semestrului I-îitehnicsau II, la decizia administrației
Produse evaluabile, de ex.: Game, Studii
se desfășoară la sfârșitul semestrului I-îi, este o probă intermediară prin care se evaluează
Concertprogramul/competențele formate pe parcursul semestrului și are un caracter
academic
public/deschis, (pot participa părinți, profesori, elevi).
Produse recomandate/Program recomandat:
Produse evaluabile, de ex.: Piese, o lucrare polifonică
este o formă de verificare a îndeplinirii curriculumului. Se desfășoară la finele anului
Examenșcolar, în prezența unei comisii, constituită prin ordinul directorului instituției. Poate fi depromovare (pentru a asigura transferul dintre clase) sau de absolvire (pentru elevii dinclasele terminale).
Produse evaluabile, de ex..: lucrare de formă amplă, piesă
Obiectul evaluării în Şcoala de Muzică/Arte îl constituie rezultatele școlare individuale ale elevilor. Spectrul
rezultatelor vizate este determinat de curriculumul școlar centrat pe formarea de competențe. De fapt, nu
26

evaluăm competențe, dar prezenţa vizibilă ale acestora, adică produsele prin care se ajunge la rezultatele
elevilor.
Produsul școlar reprezintă un rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către elev și măsurat, apreciat decătre cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual, părinții.
O competență/ unitate de competență poate fi evaluată prin diferite produse, și invers: același produs poate
permite evaluarea diferitor unități de competențe. Acest fapt oferă libertate fiecărui cadru didactic în alegerea
produselor în conformitate cu posibilitățile, condițiile și resursele disponibile.
CALIFICATIVE/CRITERII DE EVALUARE
Calificativ
Criterii de evaluare
recomandat
O evoluare/interpretare perfectă sub aspecte variate (artistică, înțelegere
Excelent
profundă a pieselor);Înțelegerea și redarea corectă a logicii dezvoltării imaginilor muzicale și aplanului emoțional al creației;Exprimarea corectă a caracterului muzicii – tempoul, ritm, sunet, intonație,nuanțe dinamice;Depășirea parametrilor tehnici pentru instrumentul/disciplina de profil
respectivă;Depășirea prevedeilor curriculare, în vederea prezentării
programului/repertoriului în mod personalizat.
Participarea la concursurile de profil la nivel național și internațional.
Aplicarea corectă a procedeelor tehnico-interpretative (de ex. pedalizarea,
vibrato, surdina, tremolo, respirație, etc.).
Interpretare logică, convingătoare;
Foarte bineDepășirea prevedeilor curriculare, în vederea modului de prezentare arepertoriului;Interpretare expresivă, cu nuanțe dinamice și intonație veridică;Înțelegerea sensului;Păstrarea echilibrului dintre melodie și acompaniament;
Redarea corectă a tempourlor, care exprimă caracterul muzicii;
Claritate în exprimare;Aplicarea corectă a procedeelor tehnico-interpretative (pedalizarea,vibrato,
surdina, tremolo, respirație, etc.);Depășirea programei școlare în realizarea repertoriului;
Acumularea unui repertoriu variat stilistic;Prezența laturii creative și personale în interpretare.
Realizarea repertoriului conform cerinţelor curriculare;
Bine
Cunoașterea şi respectarea strictă a partiturii muzicale;Interpretarea liberă, curată, cu simțul ritmului și simțul mișcării, pot fi atestategreșeli nesemnificave;
Interpretare corectă, dar cu mici rezerve din perspectivă vedere artisticăemoţională;Aparat interpretativ organizat;
Digitația corectă;O bună calitate a sunetului;
Executarea corectă a tușeelor;
Tempouri corecte;
Aplicarea corectă/cu mici abateri a procedeelor tehnico-interpretative(pedalizarea,vibrato, surdina, tremolo,respirație, etc.).
Parcurgerea textului creaţiilor prezentate/interpretate, cu mai multe inexactități
de ordin muzical, sonor, ritmic și tehnic;
Tempouri incorecte – prea lente sau prea rapide;
Intonație neexpresivă;Interpretare fără nuanțe dinamice;
Aplicarea cu greșeli a procedeelor tehnico-interpretative (pedalizarea,vibrato,
surdina,tremolo, respirație, etc.).
27

Suficient

Nesatisfăcător

Elevul nu se concentrează la ceea ce cântă;Realizarea în mică măsură a parametrilor tehnici pentru instrumental/disciplina
respectivă: poziție, sunet, recunoaștere a elementelor ritmico-melodice;
Realizarea unui repertoriu minim din programa școlară;Cunoașterea slabă a partiturii muzicale;Neânțelegerea sensului;
Aparat interpretativ neorganizat;
Interpretare neritmică;Digitația incorectă;Lipsește intonația;Elevul nu ascultă ceea ce cântă;Aplicarea incorectă a procedeelor tehnico-interpretative (pedalizarea, vibrato,
surdina, tremolo, respirație, etc.).
Interpretare cu foarte multe greșeli și opriri;Ținuta greșită la instrument.
Cunoașterea foarte slabă a partiturii muzicale;
Memorarea slabă a textului;Ținuta greșită la instrument;
Digitația greșită;Dificultăți tehnice;Sunet necalitativ.
Elevul nu îndeplinește indicatorii, prezentați la calificativul suficient;
Necunoașterea totală a partiturii muzicale – interpretare cu foarte multe greșeli
și opriri;Ținuta bsolut greșită la instrument.

ANEXEUNITĂŢI DE CONŢINUTURI / PLAN DE EPERTORIU RECOMANDAT:
Instrumente cu clape (Pian)
I
Fillip I. Cîntec de leagăn
Goedicke A. Rigodon
Schytte L. Op. 160 Studiul № 1
Krieger I. Menuet în a moll
Maicapar S. La grădiniţăSteibelt D. Adagio
Goedicke A. Dans

II

Nivel
avansatIII

1. Purcell H. Aria în d moll
2. Haslinger T. Sonatina în C dur
3. Tchaikovsky P. Cîntec vechi francez
1. Bach J.S. Menuet în G dur
2. Beethoven L. Sonatina în G dur
3. Ţîbulschi I. Coasa
1. Handel G. Sarabanda în F dur
2. Diabelli A. Op. 168 Sonatina № 2 în G dur
3. Schytte L. Dansul piticilor
1. Bach J.S. Preludiu mic în c moll
2. Kabalevsky D. Variaţiuni uşoare pe temă populară rusă3. Gretchaninov A. Vals
1. Bach J.S. Menuet în c moll
2. Melartin E. Sonatina în g moll
3. Khachaturyan A. Andantino
1. Arman J. Fughetta în C dur
2. Beethoven L. Sonatina în C dur
3. Fedov D. Dans
28

NivelavansatIV

Nivel
avansatV

NivelavansatVI

Nivel avansat

1. Krieger J. Sarabanda
2. Dussek I. Sonatina în C dur m.III
3. Schumann R. Ţăranul vesel
1. Bach J.S. Preludiu mic în d moll
2. Diabelli A. Op.151 Sonatina № 1, m.III
3. Dvarionas B. Vals în g moll
1. Zipoli D. Fughetta în e moll
2. Cimarosa D. Sonata în g moll
3. Schytte L. Op.68 Studiul № 3
4. Gliere R. Op.43 № 3 Mazurca
1. Bach J.S. Preludiu mic în C dur
2. Medyn I. Sonatina în C dur
3. Lemoine A. Op. 37 Studiul № 17
4. Lobel S. Povestea
1. Handel G. Curanta în F dur
2. Maikapar S. Op.8 Variaţiuni pe temă rusă3. Behrens H. Op.70 Studiul № 33
4. Grieg E. Op.12 Vals
1. Bach J.S. Preludiu mic în h moll
2. Mozart W.A. Sonatina № 1 în C dur
3. Czerny C.(G) Studiul № 28
4. Doga E. Sonet în b moll
1. Handel G. Allemanda în d moll
2. Clementi M. Op.36 Sonatina № 6 în D dur, m.I
3. Schytte L. Op. 68 Studiul № 5
4. Shostakovich D. Romanţă
1. Myaskovsky N. Op.43 Fuga (В старинном стиле)2. Grazioli G. Sonata în G du
3. Loeschhorn A. Оp.66 Studiul № 4
4. Tcaci Z. Jocul copiilor
1. Bach J.S. Invenţiune la 2 voci în C dur
2. Mozart W.A. Sonatina în A dur
3. Czerny C. (G) Studiul № 32 în E dur
4. Mendelssohn F. Cîntec fără cuvinte în E dur
1. Bach J.S. Allemanda din suita franceză în h moll
2. Kuhlau F. Op.59 Sonatina în A dur
3. Czerny C. Op.299 Studiul № 11
4. Beleaev Vl. Zîna viselora) 1. Bach J.S. Invenţiune la 2 voci în a moll2. Gretchaninov A. Sonata în F dur, m.I
3. Behrens H. Op. 66 Studiul № 26
4. Mussorgsky M. Lacrimab) 1.Handel G. Capriccio
2. Vanhal I. Sonata în A dur
3. Loeschhorn A. Op.66 Studiul № 17
4. Tcaci Z. Zi de sărbătoarec) 1. Bach J.S. Fuga în C dur (Mici preludii şi fugi)
2. Haydn J. Sonata în G dur
3. Czerny C. Op.299 Studiul № 9
4. Mendelssohn F. Cîntec fără cuvinte în A durd) 1. Bach J.S. Invenţiune la 3 voci în E dur
2. Beethoven L. 6 variaţiuni uşoare în G dur
3. Czerny C. Op. 740 Studiul № 37
4. Fedov V. Hora fetelor29

1. Lyadov A. Op. 34 № 2 Canon în c moll
2. Glinka M. Variaţiuni pe tema „Среди долины ровныя”
3. Kramer J. Studiul № 10 în C dur
4. Kabalevsky D. Op. 5 Preludiu în fis moll
1. Glinka M. Fuga în a moll
2. Haydn J. Sonata № 7 în D dur, m. I
3. CzernyC. Op. 299 Studiul № 25
4. Neaga G. Preludiu în C dur
1. Bach J.S. Invenţiune la trei voci în c moll
2. Clementi M. Op. 1 Sonata în Es dur
3. Loeschhorn A. Op. 136 Studiul № 20
4. Chopin F. Nocturnă în cis moll (postum)
Nivel avansat
1. Bach J.S. CBT C.I Preludiu şi fuga în d moll
2. Beethoven L. Op. 2 Sonata № 1 în f moll
3. Moszkovsky M. Op. 12 Studiul № 12
4. Lungul S. Preludiu în F dur
Instrumente populare (Acordeon)
D. Kabalevsky – ”Polca mică”I”Semănatul” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
A.Ivanov – ”Polca”
P. Neamțu – ”Copila mamei”
Nivel avansat
A.Teleman – ”Piesa”
P. Neamțu – ”Vals”
II
I.Guriliov – ”Cântec”
P. Neamțu – ”Joc”
F. Schubert – ”Lendler”
P. Neamțu – ”Ilenuța”
Nivel avansat
W. A. Mozart – Menuet”frunza verde doi bujori” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
III
N. Ceaikin – ”Dansul Crăciuniței”
W. A. Mozart – Menuet”Ciocârlanul” – cântec popular, prelucrare P. Neamțu
M.Glinka – ”Polca”
P.Brandini – ”Arietta””M-a trimis mama la vie” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
Nivel avansat
A.Dorensky – Sonatina în stil clasic
R. Bajilin – ”Vals””Sârba veche” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
IV
L. Beethoven – ”Hârciog”
W. A. Mozart – ”Bourrer””Radu, mamei, Radu” – cântec popular, prelucrare P. Neamțu
I.S.Bach – Menuet
I.Saulsky – ”Cearston””Hora” – dans popular, prelucrare P. Neamțu
Nivel avansat
I.Pachelbel – Fuga
N. Rotta – ”Cântec””Hora nunții” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
V
I.Plieni – Sonatina D dur, P. I
F. Schubert – Vals
”Turturica” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
A.Goedike – Sarabanda
R. Schumann – ”Călărețul curajos””Baba mea” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
VII

30

W.A.Mozart – Sonatina P. I
B.Akafiev – Dans
”Bulgăreasca” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
VI
A.Diabelli – Rondo
I.S.Bach – Aria
”Joc” – melodie populară, prelucrare P.Neamțu
R. Gliere – Rondo
L. Beethoven – Menuet”Cu mândrele” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
Nivel avansat
I.Haydn – Final din sonata D dur
I.S.Bach – preludiu„Hora” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
VII
D. Chiroșca – Studiu
I.S.Bach – Aria
D. Cimarosa – Sonata g moll
G.Sviridov – Vals
”Moldova” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
D. Chiroșca – Studiu
D. Zipolli – ”Gigue”
I. Iașkevici – Sonatina
E. Doga – ”Izvorașele””Hora” – melodie populară, prelucrare P. Neamțu
Nivel avansat
C. Rotaru – Studiu lăutăresc
I. Haendel – Sarabanda
I. Cati – Triptih de concert
S. Rachmaninov – ”Polca italiana”
E. Derbenco – ”Tramvaiul vechi”
Instrumente de percuție – xilofon, toba mică, baterieI
D. Kabalevsky – ”Ariciul”
D. Kabalevsky – Vals
”Oi, gigune, gigune” – melodie populară armenească
”Gâște vesele” – cântec popular rus
N. Lîsenco – ”Cântec vulpișorilor”
W. A. Mozart - Menuet
Nivel avansat
P.Ceaikovski – ”Marșul soldățeilor din lemn”
xilofon”Hai la joc” – melodie populară, prelucrare – I. Șalin
Toba mică
S. Vetrov – Studiu nr.35 (solo)
II
V. Cosenco – ”Scherzino”
S. Crețu – ”Hora
M. Glinka – Polca”Marița” – melodie populară, prelucrare G. Cerneatinschii
Nivel avansat
D. Paliev – ”Vodenicica”
xilofonM. Glinka – ”Dansul andalusian”
Toba mică
III
I.Kuzmin – Studiu nr. 98, 104
Toba mică
R. Schubert – ”Moment muzical”
Xilofon”Dans moldovenesc” – prelucrare G. Cerneatinschii
Toba mica
N. Agostini – Studiu nr. 114, 118
XilofonW. A.Mozart – Rondo din sonata C dur
Nivel avansat
D. Paliev – Studiu nr. 3, 8
(Toba mica)
P. Ceaikovski – ”Dans napoletan”
Xilofon
S. Crețu – ”Sârba”
IV
D. Kupcinschii – Studiu nr. 15, 16
Toba mică
I.S. Bach – Scherzo
Nivel avansat

31

XilofonBaterie
Toba mică
XilofonBaterie
Nivel avansat
Toba mica
XilofonBaterieV
Toba mică
XilofonToba mica
XilofonBaterie
Nivel avansat
Toba mica
XilofonBaterie
VI
Toba mica
XilofonBaterie
Toba mica
XilofonBaterie
Nivel avansat
Toba mica
XilofonBaterieVII
Toba mica
XilofonBaterie
Toba mica
XilofonBaterie
Nivel avansat
Toba mica
XilofonBaterie
VIII
Toba mica
XilofonBaterieb)Toba mica
XilofonBaterie
Nivel avansat
Toba mica
XilofonBaterie”Dans moldovenesc” – prelucrare G.Cerneatinschii
O lucrare la alegerea profesorului
S. Vetrov – Studiu nr. 126 (solo)
W. A. Mozart – Rondo din sonata A dur
V. Cazacov – ”Sârba”
D. Paliev – Marș pentru baterie și pian (transcripția Bahov I.)
S. Vetrov – Studiu nr. 137 (solo)
J. Bizet – Uvertura din opera ”Carmen”
V. Boz – ”Hora”
O lucrare la alegerea profesorului
V. Osadciu – Studiu nr.4 (solo)
J. Bizet – Uvertura din opera ”Carmen”
Hora și Sârba – melodii populare, prelucrare – S. Crețu
V. Sneghiriov – Studiu nr. 3 (solo)
A. Vivaldi – Concert G dur pentru vioară și orchestra P. I
”Dansul fetelor” – melodie populară, prelucrare G. Cerneatinschii
P. Pascal – Piesă pentru baterie și pian
M. Peters – Studiu nr. 1 (solo)
A. Vivaldi – Concert a moll pentru vioară și orchestră P. I
Gh. Caracov - Sârba pentru flaut și pian
P.Loberie – Piesa pentru baterie și pianV. Osadciuc – Studiu nr.4 (solo)
I.S. Bach – Concert a moll pentru vioara și orchestră P. I
”Colacul” – melodie populară, prelucrare G. Cerneatinschii
A.Gunter – ”Percudie” pentru baterie și pian
M. Peters – Studiu nr. 2 (solo)
G. Hoendel – Sonata nr. 3 pentru vioara și pian
O. Negruța – Intermezzo nr. 1 pentru flaut și pian
D. Paliev – Studiu nr. 84 pentru baterie și pian (transcripție Bahov I.)
M. Peters – Studiu nr. 8 (solo)
A. Vivaldi – Copncert a moll pentru vioara și orchestra P. I sau P. II, III
G. Caracov – Sârba pentru flaut și pianR. Pascal – Piesa pentru baterie și pianV. Osadciuc – Studiu nr. 2 (solo)
P. Ceaikovski – Dans rusesc
S. Ciuhrii – Hora și sârba de concert
O piesă cu pian (la alegerea prefesorului)
M. Peter – Studiu nr. 3(solo)
F. Zeis – Concert pentru vioara și pian P. II, III
E. Vâșcăvățeanu - Dans moldovenesc
D. Paliev – Marș pentru baterie și pian (transcripție Bahov I.)
V. Sneghiriov – Studiu nr. 6 (solo)
I.S. Bach – Concert a moll pentru vioară și orchestra P. I
Gh.Dinicu – ”Hora staccato”
A.Gunter – ”Percudie” pentru baterie și pian
M. Peters – Studiu nr. 4 (solo)
N. Budovschin – Concert pentru dombra și orchestra
S.Crețu – Hora și Sârba
G. Mondel – ”Umbra zâmbetului tău” (prelucrare Bahov I. )M. Peters – Studiu nr. 10 (solo)
F. Zeis – Concert pentru vioara și pian P. I
G. Dinicu – ”Hora mărțișorului”
G. Roberie – Piesa pentru baterie și pian
D. Paliev – Studiu ”Mișcarea” pentru toba mica și pianA.Vivaldi – Concert a moll pentru vioară și orchestra P. I sau P. II, III
N. Rimskii-Korsakov – ”Zborul bondarului”
D. Paliev – ”Charleston” pentru baterie și pian (prelucrare Bahov I.)
32

Instrumente populare - Țambal
I”Sârbă veche”, melodie populară, prelucrare S. Crețu
N. Baklanov ”Mazurka”
N. Shabalin – ”Preludiu””Joc” melodie populară, prelucrare V. Platonov
Nivel avansat”Bucovineasca”, prelucrare I. Grosu
N.Miaskovski – ”Mazurka”
II
N. Rakov – ”Plimbare””Sârba”, melodie populară, prelucrare I. Grosu
F. Schubert – ”Andante””Bocăneasca”, melodie populară, prelucrare I. Grosu
Nivel avansat
O. Ridina – Concert h moll”Hora”, melodie populară, prelucrare Gh. Platon
III
P. Ceaikovski – ”Cântec vechi francez””Nicoreanca”, melodie populară, prelucrare I. Grosu
J. Brahms – ”Dans ungar ” nr.5
”Joc”, melodie populară, prelucrare V. Platonov
Nivel avansat
O. Riding – Concert G dur, P. I
”Hora lui Leonardo”, melodie popularăIV
A. Komarovski – ”Variațiuni””Sârba Dobrogeană”, prelucrare I. Iordachi”
A. Vivaldi – Concert G dur, P. I
”Brâu”, melodie populară, prelucrare V. Sârbu
Nivel avansat
A. Vivaldi – Concert a moll
G. Dinicu – ”Hora Mărțișorului”
V
L. Beethoven – Sonatina, aranjament Gh. Platon
Gh. Zamfir ”Mult mă-ntreabă inima”, prelucrare Gh. Platon
V. Velenciuc – ”Preludiu nr. 1”
C. Rusnac – ”Hora și sârba”, prelucrare V. Roșcovan
Nivel avansat
N. Accalai – Concert a moll (pentru vioară și pian)
V. Sârbu – ”La izvor” suita de melodii
VI
A. Khaceaturian – ”Dansul cu săbiile””Studiu lăutăresc”, melodie populară, prelucrare Gh. Crețu
V. Monti – „Czardas”, aranjament V. Roșcovan”Doina”, melodie populară, prelucrare Gh. Crețu
Nivel avansat
C. Arvinti – ”Piesa de concert”
C. Carapetean – ”O melodie armenească”, prelucrare Gh. Crețu
VII
Sh. Danklya – ”Variațiuni pe tema Mercadante””Geamparalele lui Haidim”, prelucrare T. Iordachi
A. Dvorak – ”Umoresca”, aranjament V. Sîrbu
I.Iachimciuc – ”Sârba Dobrogeană”
Nivel avansat
S. Berio – Concert nr. 7 (pentru vioară și pian)
Variațiuni pe tema ”Foaie verde și-o Crăiță”, melodie populară, prelucrare T. Iordachi
Instrumente cu corzi (Vioara)I
C.Rodionov –studiul N5
Ch. Paraschiv ,,O vioară mică’’, ,, Veverița’’
C. Rodionov – studiul N 53
E. Vîșcăuțan ,,Variațiuni pe teme moldovenești’’.
Nivel avansat
A. Komarovski – stidiul N 22
Gh. Handel ,,Variațiuni’’ A- durIIE. Vîșcăuțan ,,Variațiuni pe teme moldovenești’’
W.A.Mozart ,,Cântec de mai’’Gh. Handel ,,Variațiuni’’ A-dur
N. Baclanova ,,Dans’’
O. Rieding, Concert in h-moll, m. I,III
Nivel avansat
M. Bădulescu ,,Primii ghiocei’’
33

III

O. Rieding Concert in h-moll, m.III, G-dur
N. Baclanova ,,Dans’’
A. Komarovski Variatiuni,,Au ieșit cosași-n camp’’
I.S.Bach ,,Marș’’, / D. Shostakovich ,,Cântec trist
A.Vivaldi Concert in G-dur
Nivel avansat
G. Bononcini ,,Rondo’’, / I. Gan ,,Meditație’’IV
A. Vivaldi Concert G-dur, N.Baclanova Variațiuni
V.Cosenco ,,Scherzino, / Leve ,,Tarantela’’
A. Vivaldi Concert in a-moll, m. I
A. Komarovski ,,Cântec rus’’, / E. Vîșcăuțan ,,Joc’’
Nivel avansat
A. Komarovski Concert N 2
G. Mari ,,Aria în stil vechi’’, /E. Jenkenson ,,Dans’’V
A. Komarovski Concert N 2
B. Stoianov ,,Cântec de leagăn’’ L.Ober ,,Tamburin’’
A. Vivaldi Concert in a-moll, m. II-III
P.I. Ceaicovski ,, Cântec trist’’, / ,,Cântec napolitan’’Nivel avansatc)F. Seitz Concert N 2, 3 m. I
B. Dubosarschi ,,Cântec de glumă’’ / ,,Bătuta’’.
VI
F.Guber ,,Concertino’’
L.W.Beethoven ,,Menuet’’ / L.Ober ,,Presto’’
S. Mach ,,Concertino’’
N. Rakov ,, Vocaliză’’ / B. Dubosarschi ,,Batuta’’
Nivel avansat
J. Accolay Concert in a-moll
M.Ipolitov-Ivanov ,,Melodie’’VII
I.S. Bach Concert in a-moll
A.Spendiarov ,,Aria’’ , B. Dubosarschi ,,Bătuta’’
D. Viotti Concert N 23
A.Alexandrov ,,Aria’’, Ch. Paraschiv ,,Polca moldovenească’’.
Nivel avansat
L. Shpohr Concert N 2
F. David ,,Studiu’’ , O Negruța ,, Melodie’’.
Instrumente aerofone - Clarineta) W. A. Mozart - AllegrettoI
L. Becman - Bradutulb) B. Bartoc - Piesa
R. Corsacov - Ciocirlie
Nivel avansat c) R. Schuman - Piesa mica
M. Matveev - "Moment vesel"a)L. V. Beethoven -SurocII
Cintec popular tatarb)S . Frank - Preludiu
R. Corsacov - Popas
Nivel avansat c) P. Ceaikovsky - Cantec francez
A. Goedicke - Piesa micaa)A. Haciaturean - " Andantino"III
A. Goedicke - Piesa micab)R. Schuman - Cintecul cositului
F. Shoubert - Barcarola
Nivel avansat c) W. A. Mozart - Dansuri taranesti
F. Chopin - Nocturnaa) C. Caraev - Preludiu
IV
D. Cabalevscky - Studiub)D. Ghershvin - Cantec
S. Rahmaninov - Vocalizac)W. A. Mozart - Menuet
Nivel avansat
M. Ravel - Habaneraa)D. Sostakovici - Fragment
V34

Nivel avansat
VI

Nivel avansat
Clasa VII

Nivel avansat
Chitara clasică
I

Nivel avansat

II

Nivel avansat

III

Nivel avansat

IV

Nivel avansat

V

G. Gershwin – Cantec de leaganb)F. Schubert - Barcarola
D. Sostakovici - Preludiuc) G. Handel - Aria
C. Weber - Fragmenta) C. Debussy - Micul Negru
N. Rakov - Vocalizab) W. A. Mozart – Divertisment
I. S. Bach - Adagioc) J. Brahms – Dans ungar
F. Chopin – Vals Nr. 2a) I. S. Bach - Preludiu
L. V. Beethoven – Sonatina dmollb) R. Gliere – Vals trist
L. V. Beethoven – Sonatinac) W. A. Mozart – Fantezia dmoll
I. Medini - Romanta

1.Kalinin V. Polca
2.Enresax G. ”Trenul”
3.Rubeț M. ”Вот лягушка по дорожке”
1.Carcassi M. Andantino
2.Carulli F. Vals
3.Ciufner G. ”Ecosez”
1.Krieger I. Menuet
2.Paganini N. ”Vals spaniol”
3.Carcassi M. Rondo în E-dur
1.Autor anonim ”La foglia”
2.Carulli F. ”Dans”
3.Ivanov-Kramskoi A. Piesa
1.Carcassi M. Marș2.Kalinin V. ”Маленький ковбой”
3.Sor F. Andante în C-dur
1.Kalinin V. ”Вечiр на дворi” (variațiuni pe tema populară ukrainească)2.Bach I. S. Menuet în a-moll
3.aranjament Moghiliuc Iu. ”Hora” (dans popular moldovenesc)
1.Galilei V. Galiarda în G-dur
2.Tarrega F. Mazurca
3.Carulli F. Rondo în G-dur
1.Autor anonim ”Jiga”
2.Giuliani M. Sonatina în C-dur
3.Doga E. Nocturn
1.Galilei V. Canțona în a-moll
2.Mozzani L. ”Cântec vechi italian”
3.Valcer L. ”Mică romanță”
1.Roci P. Habanera
2.Giuliani M. Studiu nr. 6
3.Krieger I. Menuet
1.Lauro A. Vals venesuel nr. 1
2.Ierzunov V. Temă cu variațiuni în stil vechi
3.Kalinin V. Preludiu
1.Kozlov V. Rumba
2.Scarlatti A. Gavotă în G-dur
3.Sor F. Foglia (variațiuni pe tema spaniolă)1.Gacola A. Dans spaniol
35

2.Scarlatti D. Larghetto
3.Ivanov-Kramskoi A. ”Ах, ты, душечка”
1.Tarrega F. polca ”Rosita”
2.Cost N. ”Melancolia”
3.Paganini N. Sonata în C-dur
Nivel avansat
1.Bach I. S. Sarabanda în h-moll
2.Doga E. ”Cascada din Paris”
3.Ivanov-Kramskoi A. ”Порыв”
1.Tisserand T. Vals
VI
2.Minisetti ”Seara în Veneția”
3.Cost N. Andante în D-dur
1.Doga E. Vals din filmul artistic ”Dulcea mea fiară”
2.Sans G. ”Canarios”
3.Giuliani M. Sonatina în C-dur
Nivel avansat
1.Bach I. S. Allemanda în a-moll
2.Scarlatti D. Sonata e-moll
3.Lecuona E. ”Malaguena”
1.Tisserand T. ”Armor”
VII
2. G. Handel ”Ciacona”
3.Carulli F. Sonata III op. 56
1.Vinitsky A. ”Capriciu”
2.Ponse M. Vais S. Gavotă
3.Villa-Lobos H. Preludiu nr. 1
Nivel avansat
1.Bach I. S. Burre în D-dur
2.Frescobaldi G. ”Arie cu variațiuni”
3.Tarrega F. Capriccio ”Arabica”
Instrumente aerofone (flaut)I
M.Krasev - “Cad frunzele”
W. Mozart - “Allegretto”
A.Stepnevkogo - “Mesteacănul”“Trageți hora” – melodie popular, prelucrare I. Șalin
Nivel avansat
M. Krein - “Țânțarul”“Coasa” – melodie popular, prelucrare I. Șalin
II
L. Beethoven - ”Marmota”
N. Hummel - “Ecossiase”
Iu. Doljikov - “Cântec de leagăn”“Sârba” – melodie popular, prelucrare I. Șalin
Nivel avansat
Iu. Doljikov - “Suita rusa”
W. Mozart - "Vals”
III
P. Ceaikovski - “ Visuri dulci”
A.Baklanov - “Horovod”
A.Kopâlov - “Menuet”
A. Khachaturian - “Andante”
Nivel avansat
J. Loie - Sonata F dur P III
T. Hrenikov - “Cântec de leagăn”IV
Iu. Doljikov - “Dans vechi”
I.Haydn - Adagio
P. Ceaikovski - “Cântec trist”
W. Mozart - “Rondo” P.III din sonata C-dur=pianNivel avansat
Iu. Doljikov - “Vals - glumă”
F. Hoendel - “Andante”
V

A.Verstowski - “Vals”
V. Kalinikov - “Cântec trist”
E.Coca - “De glumă”
Iu. Doljikov - “Sentiment”
36

Nivel avansat

A.von Boieldieu - “Aria”
T. Hrenikov - “Cântec de leagăn”

VI

L. Beethoven - Sonatina nr. 1
S. Ciuhrîi - “Serile Nistrene”
F. Mendelssohn - “Chor der Elfen”
V. Boz - “Hora moldovenească”

Nivel avansat

G. Telemann - Sonata in F dur P. I
V. Rotaru - “Hora fetelor”

VII

G. Telemann - Sonata in F dur P. I
V. Buevski - “Melodie”
V. Rotaru - “Hora fetelor”
J. Tilida – Concert în G-dur
P. Ceaikovski - “Barcarola”“Cântec de leagăn” – melodie popular, prelucrare A. Bivol
Nivel avansat
Ia. Vangul - Sonata nr. 2
S. Galli - “Divertisment”
O. Negruța - “Melodie”
Instrument aerofon (Trompeta)
I
D. Kabalevsky - “Micuța polcă”
W.A.Mozart - “Allegretto”
Cântece populare moldovenești
V. Kalinnikov - “Cocostârcul”
W. A. Mozart - “Cântec de leagăn”
Sârba “Trei ciocane”
Nivel avansat
S. Lobel - “Coarda de sărit”
Dj. Pergolezi - PiesaSuită de melodii populare
II
L.W. Beethoven -“Волшебный цветок” (Floarea fermecată)V. Kalinnikov - “Тень-тень” (Umbră-umbră)Nivel avansat

III

Nivel avansat

IVb)

Nivel avansat

P. Ceaikovski - “O piesă veche franceză”
Iu. Sciutovschi - “Joacă veselă”
W. A. Mozart - Vals
V. Sceolokov - “Povestea”
Dj. Rossini - Marș din opera “Vilhelm Tell”
Hora “Mă duceam și eu la moară”
V. Sceolokov - “Gluma”
L. W. Beethoven - “Hârciog”“Dansează” - Cântec popular ceh
V. Cosenco - “Scherzino”
M. Glinka - “Ciocârlia” M.Glinca“Ciobănaș” – horă pr. Ia.Cetulean
I. S. Bach - Menuet
W. A. Mozart - Sonatina“Hora din Micleușeni” pr. Ia.Cetulean
N. Berdâev – ”Curcubeul”
G. Zeidler - “Vocaliză”
Hora ”Lin-pelin” – melodie populară
J. Krumpfer - Tema cu variațiuni”
L.W. Beethoven - “Romance”“Hora” pr. Ia.Cetulean
V. Sceolokov - “Micul concert”
A. Khaceaturean - “Andantino”
S. Ciuhrîi - “ Serile Nistrene”
37

V

Nivel avansat

Bloc flaut
I

T. Albinoni - Concert part.III-IV
P. Ceaikovski - “Ariozo luptătorului”
M. Bobeico - “Hora și sârba”
L. Kogan - Concert
B. Asafiev - “Scherzo”
S. Ciuhrîi - “Pe colinele Moldovei” pr.Gh.Usaci
V. Sceolokov - Concert Nr.3
Ch. Gounod - “Serenada”“Hora de concert” pr.Ia.Cetulean
M. Maghidenco - "Cocoselul"
M. Crasev - "Top-Top"
Cântec popular ucrainean "Djigune djigune"
E. Vâșcăuțan - ” Melodie moldovenească”

Nivel avansa

L. V. Beethoven - "Suroc""Trageti Hora", cântec popular, prelucrare I. ȘalinII

I. S. Bach -"Cântec"
Cântec popular ceh - "Mirele bogat"b)

I. Dulov - "Melodie"
Z. Tcaci - "Ceasul"

Nivel avansat

I. S. Bach – Menuet
G. Sviridov - "Dans Stravechi"a)P. Ceaikovsky - "Cantec vechi francez"
J. Hummel - "Micul violonist"b)

A. Khachaturian - "Andantino"
P. Ceaikovsky - Mazurca

Nivel Avansat

P. Ceaikovsky - “Vis dulce”
W. Mozart – ”Cântecul pastorului”

a)P. Ceaikovsky - “Cântec italian”
N. Baklanov - “Horovod”b)

L.van Beethoven - Sonata G dur (p.I, II)
J.Cont – ”Serenada”

Nivel avansat

A. Varlamov - “Sarafanul Rosu”
E. Velenciuc“Hora florilor”

Instrument Oboi
I
I. Tiliceev - "In ospetie"”Djiguni djiguni”, cântec popular ucrainean
R. Schuman - “Cântec”
E. Vâșcauțan - “Melodie moldoveneasca”
Nivel avansat
II

Nivel avansat
III

I.Lîsenco - “Cântec de leagan”“Cucușor cu pana sură” – melodie populară, prelucrare I. Șalin
S. Maikapar - "Primul Vals
O.Tevderadze - "Cântec"
A.Guriliov - "Nocturna"
M. Matveev - "Moment vesel"
G. Hoendel - "Menuet""Sarba in e moll" melodie populară, prelucrare I. Șalin
G. Gretky - "Vals mic"
Z. Tcaci - "Izvorasul"
Dj. Martini - "Gavota"
38

Nivel avansat
IV

Nivel avansat

V

Nivel avansat
VI

Nivel avansat

VII

Nivel avansat
VIII

Nivel avansat
Corn /valtornă
Clasa Ia)b)
Nivel avansat
Clasa IIa)b)
Nivel avansat
Clasa IIIa)S. Maikapar - "Vals"
G. Sinisalo - " Trei Miniaturi""Brîușorul" – Dans popular
I.Dzerzhinsky - "Vocaliză"M. Matveev - "Ciobănașul"N. Rakov - Vocaliza Nr. 3
G. Hoendel - "Fierarul vesel"
D. Rossini - Canzona din opera"Barbierul din Sevilia "K. M. Weber - Sonatina in a moll
L. Beethoven – Menuet e moll
S. Ciuhrîi - "Serile nistrene"
F. Schubert - "Serenada"
O. Gherșfeld - " S-a dus omul"
J. Pepush - Sonata 1Cdur M I, II, III, IV"
N. Ponamarenco - "Sârba veche"N. Rakov - "Cântec"
P. Ceaikovski - "Mazurca"
G. Hoendel - "Melodie"
I. S. Bach - Fuga
E. Grieg - "Dans norvegian Nr.2"
B. Letoshinsky - "Melodie"
N. Rakov - "Umoresca"
C. Corcimariov - "Doua melodii norvegiene"
A.Vasilenco - "Alba"
P. Ceaikovski - "Melodie"
E. Coca - "Fluierasul"
N. Rakov - Allegro Scherzando din Sonata Adur"
L. Beethoven - Adagio"
W. A. Mozart - "Canzoneta"
G. Hoendel - Sonata nr. 1 Adagio și Allegro
S. Joplin - "Ragtime"
G. Hoendel - “Bourreau”
P. Ceaikovski - “Umoresca”
A. Vivaldi - Concert in a moll
S. Rachmaninov - “Vocaliză”
D. Cimarosa - Concert
S. Prokofiev - “Gavotă” din simfonia clasică

1. W.A.Mozart “Allegretto”
2. V.Calinikov “Teni-teni”
1. W.A.Mozart “Cântec de primăvară”
2. D.Fliss “Cântec de leagăn”
1. L.W. Beethoven “Piesă de pohod”
2. P.I.Ceaicovskii “Piesă veche franceză”
1. D. Șostakovici “Vals”
2. R.Șhuman “Prima pierdere”
1.M.Cajlaev “Fluierașul”
2. B.Bartoc “Piesa”
1. M.Glinca “Păsărica”
2. D.Șostakovici “Șarmanca”
1. G.Concone “Vocalise”
2. D.Șostakovici “Păpușa”39b)
Nivel avansat
Clasa IVa)b)
Nivel avansat
Clasa Va)b)
Nivel avansat
BaritonClasa Ia)b)
Nivel avansat
Clasa IIa)b)
Nivel avansat
Clasa IIIa)b)
Nivel avansat
Clasa IVa)b)
Nivel avansat
Clasa Va)b)
Nivel avansat

1.
2.
1.
2.

I.S.Bach “Menuette”
A.Varlamov “Красный сарафан”
G. Concone “Tema cu variațiuni”
W.A.Mozart “Cântecul ciobănașului”

1.W.A.Mozart “Sonatina”
2. E.Grig “Cântecul lui Solveig”
1. F.Mendelson “Piesă de primăvară”
2. F.Schubert “Barcarola”
1. F.Schubert “Serenada”
2. P.I.Ceaicovskii “Piesa din Florentina”
1.G.Hajdu “Scherzino”
2. I. Iacustidi “Aria”
1. B.Marcello “Sonatina”
2. S.Rahmaninov “Romance”
1.E.Batta “În pădure”
2. C.V.Gluk “Melodia din opera Orfeul”
1.W.A.Mozart “Allegretto”
2.V.Calinnicov “Teni-teni”
3. L.W.Beethoven “Floarea minunilor”
4. W.A.Mozart “Vals”
3. B.Bartoc “Piesa”
4. L.W.Beethoven “Piesă de pohod”
3.
4.
1.
2.
3.
4.

I.Haydn “Piesa”
I.S.Bach “Burre”
D.Șostakovici “O zi plăcută”
P.I.Ceaicovskii “ Piesă veche franceză”
P.I. Ceaicovskii “Piesă italiană”
N.Berdâev “Curcubeul”

3.
4.
3.
4.
3.
4.

M.Zeidler “ Vocaliz”
J.-Ph.Rameau “ Menuet în formă de rondo”
M.Glinca “Javoronoc”
M.Glinca “Cracoveac”
G.Panofca “Vocaliz”
W.A.Mozart “Sonatina”

1.
2.
3.
4.
3.
4.

M.Balakirev “Barcarola”
T. Chiui “Piesă occidentală”
A.Haceaturean “Andantino”
D.Kabalevskii “Clovnii”
V.Scelokov “Micul concert”
P.I.Ceaicovskii “Vals”

1. A. Diabelli “Sonatina”
2. G.Sviridov “Romance”
1.A.Vivaldi “Sonatina”
2. G.Sviridov “Vals”
1. V.Scelokov “Concert Nr.3”
2. I.S.Bach “Aria”
3. E.Coca Joc

Tuba
40

a)
b)
Nivel avansata)b)
Nivel avansata)b)
Nivel avansata)b)
Nivel avansata)b)
Nivel avansat

Clasa I
1. Cântec popular ucrainesc “Vulpea”,
W.A.Mozart “Allegretto”
2. D.Kabalevskii “Regiunea noastră” (Наш край)3. Cântec popular belorus ”Prepelița” (Перепёлочка)1. B.Bartoc “Adagio”
2. Dj.Pergolezi “Piesa”
Clasa II
1.W.A.Mozart “Cântecul lunii mai”
2.L.W.Beethoven “Suroc”
1.P.I. Ceaikovski “ Dans vechi francez”
2.A.Grecianinov “Mazurca”
1.A.Haceaturean “Andantino”
2.R.Șhuman “Țăranul vesel”
Clasa III
1. Iu.Șaporin “Cântec de leagăn”
2. J.B.Masse “Burre”
1.I.Haydn “Menuete”
2.V.Șcerbaceov “Romance”
1.A.Ghediche Sonatina
2.D.Șostakovici “Păpușa”
Clasa IV
1.L.W.Beethoven “Menuete”
2, S.Duda “Cântec de primăvară”
1.L.W.Beethoven “Contrdans”
2. I.S.Bach “Menuete”
1.L.W.Beethoven “Contrdans”
2.W.A.Mozart “Aria”
Clasa V
1.S.Procofiev “Gavot”
2.W.A.Mozart Sonatina
1.C.V. Gluck “Mussete”
2. V.Cuprevici “Romance”
1.A.Vivaldi Sonatina
2. V.Sceolocev “Micul concert”

Bibliografie:
1. Aksionova L., Cântecul popular moldovenesc, E.Ș.M., Chișinău, 1958.
2. Aldea, Georgeta și Munteanu, Gabriela. Didactica educației muzicale, București, Editura Didactică și
Pedagogică, 2005.
3. Andronic, Șt., Vieru, Gr., Roua veșniciei. - Chișinău: Pontos, 2010.
4. Andronic, Șt., Organizarea corului de copii. - Chișinău: Literatura artistică, 1983.
5. Andronic, Șt., Vieru Gr., Roua veșniciei. – Chișinău: Pontos, 2010
6. Babii V. Activitatea de creație ca mijloc de dezvoltare la preadolescenți a interesului pentru muzică.
Muzică și Pedagogie muzicală. Bălți, 2001.
7. Babii V. Dezvoltarea muzicală a preșcolarului. Didactica Pro, 2002.
8. Babii V. Diagnosticul muzicalității preșcolarului. Tribuna învățământului, 2003.
9. Babii V. Idealul educației muzicale. Probleme actuale și de perspectivă ale pedagogiei muzicale.
Bălți, 2003.
10. Babii V. Relația dintre ideal și real în contextul educației muzicale. Chișinău: 2003.
11. Babii V. Viziuni inovatoare asupra creației muzical-artistice a elevilor. Bălți: 2006
41

12. Bălan G. Arta de a înțelege muzica. București: 1970.
13. Bălan G. Sensurile muzicii: compozitor, interpret, ascultător. București, 1965.
14. Bîrlogeanu L. Psihopedagogia artei. Polirom, 2001.
15. Borș A. Educație muzicală. Chișinău, 2002.
16. Branzoli G. Metodo per mandolin. Carisch, 1982
17. Breazul M., Noţiuni noi în teoria emisiei vocale. – Cluj: Editura Didactică, 1961.
18. Bularga T. Dezvoltarea interesului pentru muzică la preadolescenți în cadrul orelor de educație
muzicală. Chișinău, 2002.
19. Burlui A., Introducere în arta cântului – Iași: Editura Apollon, 1996.
20. Bontaș, I., Pedagogie, Ed. ALL, București, 1995
21. Bârzea, C., Arta și știința educației, Ed. Didiactică și Pedagogică, București, 1975.
22. Camin I. Dimensiunea psihologică a muzicii. Iași, 2003
23. Ciaicovschi, G., Învățământul muzical din Moldova (de la origini până la sfârșitul sec. XX), Chișinău,2005, 275p.
24. Cernei E., Enigmele vocii umane, Ed.Medicală, București,1982.
25. Cesnokov P., Corul și conducerea lui. – București: Editura didactică și pedagogică, 1957.
26. Cernovodeanu M. Mică metodă de pian. Editura muzicală a uniunii compozitorilor și muzicologilor
din România. București, 1991.
27. Chiriac, T., Rusnac, C., Gagim, I. Concepţia Educaţiei muzicale în învăţământul preuniversitar.
Valenţele reformei învăţământului. Partea a IV-a. Chişinău, 1992, p.42 – 49.
28. Concone Dj., 50 Vocalize pentru diferite tipuri de voci. – București, 1988.
29. Cottin J. Celebre metodo complete de mandoline. Paris, 1917.
30. Сraciun V., Sîrbu V. Metoda de țambal. Chișinău, Literatura artistică, 1982.
31. Cristea, S., Dicționar de termeni pedagogici, E.D.P., București: 1998
32. Cucoş, C., Pedagogie, Ed. Polirom, Iaşi, 1998
33. Delion P., Metodica muzicii vocale. – Iași: Conservatorul „George Enescu”, 1979.
34. Delion, Pavel. Metodica educației muzical, Chișinău, Editura Hyperion, 1993.
35. Iosif L., Sava V. Mică enciclopedie muzicală. Ed. Aius. Craiova, 1997.
36. Gagim I. Omul în fața muzicii. Presa universitară bălțeană. Bălți, 2000.
37. Gagim I. Prelegeri de psihologie muzicală. Univ. de Stat ”A. Russo” din Bălți, Fac. Muzică. Bălți,2001.
38. Gagim I. Dimensiunea psihologică a muzicii. Iași, 2003.
39. Gagim I. Filosofia muzicii și a tăcerii în contextul filosofiei muzicii. Filosofie și Drept, 2003.
40. Gagim I. Despre scopul educației muzicale. Univers Pedagogic, 2004.
41. Gagim, I., Fundamentele psihopedagogice şi muzicologice ale educaţiei muzicale//Referat ştiinţific altezei de doctor habilitat în baza lucrărilor publicate în pedagogie, Chişinău, 2004.
42. Gagim, I., Ştiinţa şi Arta educaţiei muzicale, Chişinău: Editura ARC, 2004.
43. Gagim, I. Dicționar de muzică, Chișinău: Știința, 2008.
44. Gagim, I., Ce este muzica și cum să o înțelegem, Bălți: Indigou Color, 2019.
45. Gremalschi A., Formarea Competenţelor-cheie în învăţământul general: Provocări și constrângeri.
Studiu de politici educaţionale, Chișinău, 2015.
46. Guţu V., Curriculum educaţional: Cercetare. Dezvoltare. Optimizare, Chişinău, 2014.
47. Guţu,Vl.; (coord.); Chicu,V.; Dandara O.; Solcan, A.; Solovei, R., Psihopedagogia centrată pe copil,
CEP USM, Chişinău, 2008.
48. Gâscă N., Interpretarea muzicii corale. – Iaşi: Junimea, 2004.
49. Geantă I., Manoliu G. Metoda de vioară, vol. I, II, III. Ed. Muzicală, București, 1983.
50. Gregari R. The Trombone. New York, 1973
51. Granețkaia, L., Dimensiunea imagistică a creației muzicale în studiul pianistic, Editura Lira,Chișinău, 2013
52. Jigău, M., Copii supradotaţi. Bucureşti: S.A. Ştiinţa şi Tehnica, 1994.
53. Kleinhammer E. The Art Trombone playing. Evasnston, 1963
54. Medina E. Complemento del metoda para guitarra flamenca. Buenos Ayres, 1961
55. Misu I., Romea P. Metoda de acordeon. Grafoart, 2003
56. Morari M. Metode de evaluare la educația muzicală. Univers Pedagogic, 2004.
57. Morello J. – New direction in rhythm. Chicago, 1963.
58. Neamțu P., Chiroșca D. Metoda de acordeon. Editura ”Hyperion”, Chișinău, 1992
59. Nicola, J., Pedagogie, E.D.P.- R. A. Bucufrești, 1994
60. Păun, S., Didactica istoriei, Ed. Corint, Bucureşti, 2001.
42

61. PinghireacE., Pinghireac G., Arta câtului și interpretării vocale. – București, 2003.
62. Pitiș A., Minei I., Tratat de artă pianistică, București, Editura Muzicală, 1982, 280p.
63. Ranieri S. Art de la mandoline. Musikverlag Cranz-Mainz, 1956
64. Reziewsky A. Metoda interpretării la instrumente de percuție. Riga, 1969
65. Rusnac C., Cucușor cu pană sură, Ed. Literatura artistică, Chișinău, 1988.
66. Roşca, Al. Aptitudinile / Al.Roşca, B.Zorgo. – Bucureşti: Editura Ştiinţifică, 1972. – 150 p.
67. Stoiko I. – Scola na instrumenty percusyjne. Krakov, 1962
68. Stănescu, M-I., Instruirea diferenţiată a elevilor supradotaţi. Iaşi:Polirom, 2002.
69. Ștefan, Mircea, Lexicon Pedagogic, București, Ed. Aramis Print, 2006.
70. Trevor Wye – Metoda pentru începători , Roma, 1997
71. Tetelea, Ștefârță A. Muzică – poezie – relație adresată sensibiltății artistice. Materialele conf. șt.
univ., Chișinău, 2000.
72. ” Unele întrebări ale metodologiei instruirii interpretării la pian”. Prelucrare metodică pentru școlile
de muzică. Chișinău, 1989.
73. Vasile V., Metodica educatiei muzicale. - Editura Muzicală, Bucureşti, 2008
74. Wick D. Metoda pentru trombon. Praga, 1976
75. Агафошин П. С. Школа игры на шестиструнной гитаре. Музгиз, 1985.
76. Алексеев А. Методика преподавания игре на фортепиано. Изд III, Москва, 1978
77. Алексеев И. Методика преподавания игры на баяне. Музгиз, 1960.
78. Баренбойм Л. Фортепианное исполнительство и педагогика. Музыка, Ленинград, 1974
79. Беккер Х., Динар Д. Техника и искусство игры на виолончели. Музыка, 1978
80. Биркенгоф А. Л. ”Интонируемые упражнения на занятиях сольфеджио”. Методическое
пособие. Москва, Музыка, 2009.
81. Варламов А.Е. «Полная школа пения» Санкт – Петербург, издательство «Планета музыки»,2008г.
82. Вахромеев В. А. Вопросы методики преподавания сольфеджио в Д М Ш. Москва, Музыка,1978.осква, 1989
83. Выготский, Л.C., Педагогическая психология. Под ред. В,Давыдова. Москва: Педагогика. 1991
84. Гинзбург Л. История виолончельного искусства. Музгиз, Москва, 1957.
85. Давыдова Е. В. Методика преподавания музыкального диктанта. Москва. Музгиз. 1962.
86. Должиков Ю. Методическое пособие: Упражнения и этюды для начинающих, Москва, 2004.
87. Емельянов Е. «Развитие голоса». СП-б. Изд.: «Лань» 2004г.
88. Кириянов Н. Искусство игры на шестиструнной гитаре. Москва, 1991.
89. Коган Г. У врат мастерства. Психологические предпосылки успешности пианистической
работы. Советский композитор. Москва, 1977
90. Коган Г. Работа пианиста. Музыка. Москва, 1979.
91. Коненкова Е. Д. Методическое пособие – Теория и практика преподавания сольфеджио вначальных классах ДМШ. Брянск, 2014.
92. Кузин Ю. Методика преподавания игре на ударной установке. Москва, 1958.
93. Купчинский К. Методика преподавания игре на ударных инструментах. Москва, 1971
94. Любомудрова Н. Методика обучения игре на фортепиано. Музыка. Музыка, 1982.
95. Нейгауз, Г.Г., Об исскустве фортепианной игры, Изд. 5, Музыка, Москва, 1988
96. Осейчук А. Школа игры на саксофоне. Советский композитор, Москва, 1991.
97. Панайотов A., Ударные инструменты в современных оркестрах. Москва, 1973
98. Платонов Н. Методика преподавания игре на флейте. Москва, 1950.
99. Пухой Э. Школа игры на гитаре. Москва, 1977
100. Ревикун А. Школы игры на саксофоне. Советский композитор, 1968
101. Родионов К. Метода преподавания игре на скрипке. Музыка, Москва, 1987.
102. Рябов И., Мурзина Е. Фортепиано 2 кл. Методическое пособие для преподавателей. Киев,1988.
103. Сагрерас Х. Школа игры на гитаре. Москва, 1996.
104. Снегирёв В. Методика преподавания игре на ксилофоне. Moсква, 1988

II. DISCIPLINA “ISTORIA MUZICII”
43

Curriculumul pentru disciplina Istoria muzicii reprezintă un document reglator, care stabileşte
prezentarea interconexă a demersurilor conceptuale, teleologice, conținutale și metodologice de studiere afenomenului muzical din perspectiva istorică, structurală şi de conţinut al acestuia, sub aspectele: de cunoaștere (cognitiv) – cunoștințe muzicale/despre muzică (evoluţie, diversitate etc.);
 comprehensive (de înțelegere) – gândire/trăire muzical-artistică; aplicative – interpretare (vocală, instrumentală, verbal-teoretică).
Conform traseului curricular de studiere a muzicii în şcoala de muzică/arte, studiul disciplinei
Literatura muzicii va derula pe parcursul a 4 ani, începînd cu cl. a IV-a (ciclul de 7 ani) / cl. a II-a (ciclul 5ani).
Disciplina Istoria muzicii vizează: dezvoltarea unei viziuni de ansamblu asupra fenomenului muzical ca factor existenţial; formarea unor reprezentări culturale privind evoluţia şi valorile artei muzicale naţionale şi universale; identificarea şi explicarea relaţiilor dintre valorile muzicale şi contextul socio-cultural în care au apărut
acestea; lansarea unor conexiuni între arta muzicală naţională şi cea universală; utilizarea adecvată a tehnicilor de studiere şi cercetare a fenomenului muzical.
2.1 ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr.
crt.
1.
2.
3.
4.

Disciplina/
tipuri deactivități
Istora muzicii

Componenta

nucleuNumărul deore pesăptămână
1
1
1
2

Clasa
IV/II
V/III
VI/IV
VII/V

Numărulde ore pe
an
34
34
34
60

Modul de evaluare
Evaluare iniţială/curentă/ sumativă
Examen2.2 COMPETENŢE SPECIFICE
1. Perceperea diversităţii fenomenului muzical-artistic naţional/universal, din diverse surse/ pornind de laoriginile culturii muzicale, manifestând curiozitate, interes şi spirit de cercetare.
2. Identificarea la auz/ Investigarea creaţiilor din fondul muzical – artistic disponibil, demonstrândînţelegere şi cunoaşterea particularităţilor componistice, stilistice şi de gen, raportate la diverse perioade deevoluţie a artei muzicale.
3. Transferarea achiziţiilor muzical-artistice dobândite, în diverse situaţii de învăţare, contexteşcolare/sociale /educaţionale, dând dovadă de corectitudine în utilizarea limbajului/terminologiei
discursive, precum și de atitudine creativă.
4. Valorificarea fondului muzical-artistic, prin implicarea/organizarea/crearea evenimentelor culturalartistice şcolare/comunitare, dovedind respect, fidelitate şi atitudine responsabilă faţă de valori şipatrimoniul muzical/cultural/artistic naţional şi universal.
2.3 MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE /UNITĂȚILOR
COMPETENŢE/UNITĂȚILOR DE CONȚINUT/ACTIVITĂȚI DE ÎNVĂȚARE:Competențe
specifice
Perceperea
diversităţii
fenomenului
muzical-artisticnaţional/univers
al, din diverse
surse/ pornind delaoriginileculturiiUnități de competenţe
 Definirea particularităţilor delimbaj specifice fenomenului
muzical ca domeniu al artei; Explicarea evoluţiei fenomenului
muzical în corelaţie cu evoluţia
istorică a vieţii/fenomenelorvieţii;DEUnităţi de conţinut Activiăţi de învăţare
recomandate
Fenomenul muzical Activităţi:cafenomenexistenţial;Recunoaşterea şicaracterizarea
elementelor de limbaj
muzical, gen muzical
etc.;

44

muzicale,manifestândcuriozitate,interes şi spiritde cercetare.

Identificarea laauz/
Investigareacreaţiilor
dinfondul muzical –artistic
disponibil,
demonstrândînţelegereşicunoaşterea
particularităţilor
componistice,stilistice şi degen, raportate ladiverse perioadede evoluţie aartei muzicală.

 Identificarea/analiza caracterele
muzicii în creaţii miniaturale şi deproporţii.
 Operarea cu terminologie
muzicală specifice încaracterizarea şi aprecierea
muzicii;
 Compararea
genurilor/caracterelor muzicii
audiate/interpretate; Analiza/caracterizarea
materialului muzical propus spreaudiere (gen, formă, stil etc.);
 Descrierea mesajului artistic alcreaţiilor muzicale abordate; Aprecierea artistică şi valorică adiverselor informaţii desprecreaţiile muzicale studiate; Identificarea celor mai
reprezentative personalităţi
/compozitori care au contribuit laconstituirea fondului şi valorilor
muzicale universale şi naţionale; Exprimarea opţiunilor/aprecierilor
pentru valorile artei muzicale
clasice, moderne, contemporane,
de avangardă; Estimarea valenţelor artistice,estetice, spirituale etc. ale muzicii
în societate.
 Determinarea tipologiei şi aparticularităţilor sonore aleelementelor de limbaj muzical;
 Recunoaşterea auditivă a creaţiilor
muzicale corespunzător genului,
epocii, stilului, compozitoruluietc; Caracterizarea şi aprecierea
muzicii utilizînd terminologia
muzicală specifică; Descrierea creațiilor muzicale
conform genului, stilului,
curentului muzical etc;
 Caracterizarea genurilor şi
formelor muzicale, imaginii
muzicale şi mijloacelor derealizare artistică a creaţiilor
muzicale abordate; Descrierea mesajului artistic alcreaţiilor muzicale audiate; Fredonarea
motivelor/fragmentelor muzicale
ale creaţiilor muzical-artistice devaloare; Distingerea celor mai
reprezentative personalităţi

Limbajul muzical(noţiuni de sintaxă,formă, gen, stiletc.);

Audierea şi analiza
materialului muzical;Audiţii muzicale
comentate/cu elaborareanotiţelor;
Studierea datelor
biografice din diferite
surse;

Barocul(preclasicismul)
muzical(1600-1750);

Lectura textelor literare
ce stau la baza creaţiilor
muzicale abordate;
Informaţii prezentate
succint;Răspunsuri la întrebări;Studii de caz;Clasicismul muzical(1750-1827);
Jocuri muzicalRomantismul
didactice;
muzical(1820-1900);
Studiu de caz pe
exemple de material
audio şi video;

Melogestica;
Muzicacompozitorilor ruşişi „grupul celor
cinci”;

Muzicacontemporană;Muzica naţională
(de la lăutari pînă lamuzicaprofesionistă);45

Transferarea
achiziţiilor
muzicalartistice
dobândite,în
diverse situaţii
deînvăţare,contexte
şcolare/sociale/educaţionale,dând dovadă decorectitudine,limbaj/terminolo
gie discursivă,atitudinecreativă.
















Valorificarea
fonduluimuzicalartistic,
prin
implicarea/organ
izarea/crearea
evenimentelor
cultural-artisticeşcolare/comunitare,dovedindrespect,
fidelitateşi
atitudine
responsabilă faţă







/compozitori care au contribuit laconstituirea fondului şi valorilor
muzicale universale şi naţionale;
Aprecierea artistică şi valorică adiverselor informaţii despre
muzica studiată.
Ascultarea, urmărirea şi „auzirea”
mesajului artistic al creaţiilor
muzicale abordate;Analiza/caracterizarea minuţioasă
a materialului muzical propus
spre audiere (gen, formă, stiletc.);
Recunoaşterea elementelor delimbaj muzical ca elemente
determinante ale genului, stilului,compozitorului etc;Stăpînirea auditivă a creaţiilor
muzicale din repertoriulnaţional/universal alcompozitorilor/reprezentanţilor
diferitor epoci/perioade/stiluri
muzicale;Intonarea/fredonarea temelor
muzicale din creaţii
reprezentative ale compozitorilor
reprezentanţilor diferitor
epoci/perioade/stiluri muzicale;Cunoaşterea celor mai
reprezentative personalităţi
/compozitori care au contribuit laconstituirea fondului şi valorilor
muzicale universale şi naţionale
conform diferitor
perioade/epoci/stiluri;
Elaborarea Portofoliului„Partitura ascultătorului” elaborat
în baza repertoriului de creaţii dediferit gen, stil, compozitori etc.;
Exprimarea opţiunilor,
aprecierilor pentru valorile artei
muzicale clasice, moderne,
contemporane, de avangardă.
Descrierea evoluţiei fenomenului
muzical în corelaţie cu evoluţia
istorică a vieţii/fenomenelorvieţii;
Analiza auditivă a conţinutului/mesajului muzicii
abordate/audiate;
Aprecierea artistică şi valorică adiverselor informaţii desprecreaţiile muzicale studiate;
Elaborarea organigramei celor
mai reprezentative personalităţi/compozitori care au contribuit laCreaţia
compozitorilor din
jum. II a sec. XX

46

de valori şipatrimoniul
muzical/cultural/artisticnaţional
şiuniversal.








constituirea fondului şi valorilor
muzicale universale şi naţionale;
Participarea/implicarea activă în
cadrul manifestărilor/activităţilor
cultural-artistice;
Demonstrarea potenţialului decercetare independentă afenomenului muzical în baza
diferitor surse deinformare(enciclopedii, dicţionare,partituri, surse digitale etc);
Demonstrarea viziunii proprii
asupra fenomenului muzical ca
fenomen determinant al vieţii;Demonstrarea unui grad înalt deinteligenţă muzicală în cadrul
disciplinei şi în mediul social;
Exprimarea valorilor artistice,estetice, spirituale ale muzicii caparte indispensabilă şi
determinantă a vieţii.

2.4 UNITĂȚI DE CONŢINUT RECOMANDATEConţinuturile abordate în cadrul diciplinei Istoria muzicii vizează înţelegerea/abordarea fenomenului
muzical sub toate aspectele acestuia: spaţiul sonor reprezentat de valorile muzicii naţionale şi universale,evoluţia/periodizarea dezvoltării muzicii, dimensiunea muzicologică (limbaj muzical, genuri, stiluri, epoci,şcoli componistice, reprezentanţi etc.). Aceste elemente vor determina Conceptul disciplinei Istoria muzicii,
vizând eşalonarea logică şi exhaustivă a următoarelor conţinuturi:(1) Fenomenul muzical ca fenomen existenţial;(2) Limbajul muzical (noţiuni de sintaxă, formă, gen, stil etc.);(3) Barocul (preclasicismul) muzical (1600-1750);(4) Clasicismul muzical (1750-1827);(5) Romantismul muzical (1820-1900);(6) Muzica compozitorilor ruşi şi „grupul celor cinci”;(7) Muzica contemporană;(8) Muzica naţională (de la lăutari pînă la muzica profesionistă);(9) Creaţia compozitorilor din jum. II a sec. XX.
2.5 REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A UNITĂŢILOR DE CONȚINUT/ SUBIECTE
RECOMANDATEUnităţi de conţinut
/recomandate

Fenomenul muzical ca
fenomen existenţial

Subiecte/ Tematici abordate
CLASA IV/II
Semestrul I- Muzica- fenomen al vieţii /Mesajul muzicii- Domeniile muzicii
Limbajul muzical (noţiuni - Calităţile sunetului muzicalde sintaxă, formă, gen, stil - Melodia. Moduletc.,);- Ritmul.Tempoul- Factura. Armonia- Registrul. Nuanţele dinamice- Timbrul. Instrumentele muzicale- Vocea umană – „instrument” muzical specific

Nr. de ore
recomandat
Total: 17 ore
2
1
1
2
2
1
1
2
1
47

- Orchestra. Tipurile de orchestre2- La decizia cadrului didactic2- Creaţii/fragmente de creaţii reprezentative din repertoriul muzicii
Repertoriu orientativnaţionale şi universale;pentru audiţie:- T. Chiriac Suita Pe un picior de plai;- P. Ceaikovski Barcarola;- F. Chopin Preludiile c-moll și e-moll, Nocturna Es-dur etc;
- F. Schubert Liedul Teiul;- G. Bizet Preludiul din Arteziana etc.
- L. van Beethoven Simfonia nr. 5 (mișcările 1,3,4);- D. Șostakovici Simfonia nr. 7 (mișcarea 1);- E. Grieg În peștera Regelui de Munte;- M. Ravel Bolero;- S. Rachmaninov Concertul nr. 2 pentru pian și orchestră;- S. Prokofiev Povestea simfonică Petrică și Lupul;- F. Liszt Rapsodia ungară nr. 2;- J.S. Bach Toccata și fuga d-moll, fragmente din Missa h-rnoll.
Semestrul II
Total: 17 ore
Limbajul muzical (noţiuni - Marşul. Caracteristicile şi speciile lui.
2de sintaxă, formă, gen, stil - Cântecul. Particularităţi şi varietate.
2etc.);- Dansul. Caracteristici şi clasfiicări.
2- Genurile muzicii instrumentale: sonata, simfonia,
4
concertul, miniatura instrumentală
- Opera. Formele specifice ale operei (antract,2
arie, recitativ, cor etc.)- Baletul. Formele specifice ale baletului (variaţiuni,2
pas-de-deux etc.)- Muzica din filme, spectacole teatrale etc.
1
 La decizia cadrului didactic2- L. van Beethoven Simfonia nr. 6;
 Repertoriu orientativ- M. Musorgski ciclul Tablouri dințr-o expoziție;pentru audiţie:- C. Debussy creațiile Clar de lună, Nori etc;
- F. Meldelssohn-Bărtholdy Uvertura Visul unei nopți de vară;- C. Saint-Saëns Concertul nr. 2 pentru pian și orchestră (mișcarea 2),
Suita Carnavalul animalelor;- T. Albinoni Adagio;- J. Brahms Simfonia nr. 5 (mișcarea 3);- W. A. Mozart Simfonia nr. 40 (mișcările 1,2);- F. Mendelssohn- Bartholdy Concertul pentru vioară şi orchestră (emoll) (mișcarea 3).
CLASA V/III
Semestrul I
Total: 17 ore
Barocul (preclasicismul) - J. S. Bach. Biografie şi creaţie
3
muzical (1600-1750)- Polifonia. Genurile muzicii polifonice- Muzica pentru orgăClasicismul muzical- Şcoala clasică vieneză
2(1750-1827)- J. Haydn. Biografie şi creaţie
3- Creaţia pentru pian
- Muzica simfonică
- W. A. Mozart. Biografie şi creaţie
3- Simfonia în creaţia compozitorului- Opera în creaţia compozitorului- Genul de sonată în creaţia compozitorului48

- L.W. Beethoven. Biografie şi creaţie
- Sonatele pentru pian în creaţia compozitorului- Creaţia simfonică a compozitorului- Uverturile simfonice în creaţia compozitorului La decizia cadrului didactic
 Repertoriu orientativ
pentru audiţie:Romantismul muzical(1820-1900)

Romantismul muzical(1820-1900)

2

J.S. Bach Toccata și fuga d-moll, fragmente din Missa h-rnoll, Suita
franceză c-moll, Invențiuni pe 2 voci - d-moll, c-Dur,
F-Dur, pe 3 voci - h-moll;- J. Haydn Sonata D-dur, nr. 7 Simfonia Es-dur; „Simfonia pentru
copii”;- W. A. Mozart Sonata A-dur, nr. 11, Uvertura, duetele Figaro-Susana,aria lui Figaro, aria lui Cherubino din actul I; cavatina Contesei,aria lui Cherubino, finalul actului 11; cavatina Barbarinei, aria lui
Figaro, finalul actului IV, Simfonia g-moll, nr. 40;- L.W. Beethoven Sonatele nr. 8, 14, 23, Uvertura Egmont Simfonia cmoll, nr. 5, Simfonia F- dur. nr. 6.
Semestrul II
Total: 17 ore- Romantismul în muzică
2- F. Schubert. Biografie şi creaţie
4- Muzica vocală în creaţia compozitorului- Muzica camerală în creaţia lui F. Schubert- Muzica simfonică în creaţia compozitorului- R. Schumann. Biografie şi creaţie
4- Muzica pentru pian în creaţia lui R. Schumann- Muzica vocală în creaţia compozitorului-- F. Chopin. Biografie şi creaţie
- Miniaturile instrumentale în creaţia compozitorului La decizia cadrului didacticRepertoriu orientativ
pentru audiţie:3

4
3

F. Schubert Frumoasa morăriță, Margareta torcând, Regele ielelor,Păstrăvul, Serenada, Ave Maria ș. a;- R. Schumann Album pentru tineret;- F. Chopin. Mazurcile: C-dur, op. 24, nr. 2; a-moll, op. 68, nr. 2; amoll, op. 17, nr. 4 ș. a., Polonezele: A-dur. op. 26, nr. 2; As-dur, op.
53 ș. a., Valsurile: Cis-Moll, op. 18; Es-dur, op. 18. As-dur, op. 42 ș.
a.
CLASA VI/IV
Semestrul I
Total: 17 ore- F. Mendelsohn-Bartholdy. Biografie şi creaţie
2- Creaţia pentru pian a compozitorului- Muzica de cameră în creaţia compozitorului- G. Rossini. Biografie şi creaţie
1- Opera în creaţia compozitorului-- F. Liszt. Biografie şi creaţie
- Creaţiile pentru pian ale compozitorului- Rapsodiile în creaţia compozitorului- J. Brahms. Biografie şi creaţie
- Creaţiile pentru pian ale compozitorului

1- G. Verdi. Biografie şi creaţie
- Creaţia de operă a compozitorului- R. Wagner. Biogarfie şi creaţie
- Reforma operei. Opera în creaţia compozitorului

2- B. Smetana. Biografie şi creaţie
- Creaţia simfonică a compozitorului

2

1

2

49

- Opera în creaţia compozitorului- G. Bizet. Biografie şi creaţie
2- Opera în creaţia compozitorului- E. Grieg. Biogarfie şi creaţie
2- Creaţia simfonică a compozitorului La decizia cadrului didactic
2- F. Mendelsohn-Bartholdy „Cântece fără cuvinte” pentru pian, Muzică
Repertoriu orientativ
de scenă la „Visul unei nopți de vară” de Shakespeare, Lieduri pentru
pentru audiţie:voce și pian;- G. Rossini Opera Bărbierul din Sevilla: uvertura, cavatina lui Figaro,
cavatina Rosinei, aria lui Basilio (Calomnia);- F. Liszt Rapsodiile nr. 2, 6, Piese din ciclul „Ani de pelerinaj", (Jarantela ș. a.);- J. Brahms Dansuri ungare nr. 1,5,6;- G. Verdi Opera Aida: introducerea, romanța lui Radames, trio
Amneris-Radames-Aida, rugăciunea preoților din actul 1, aria Aidei din
actul III, duetul Aida-Radames din actul IV ș.a., Coruri din operele(Nabucco. Lombarzii, Trubadurul etc.);- R. Wagner Fragmente orchestrale din tetralogia „Inelul nibelungului",„Zborul walkyriilor" din opera Walkyria, „Marș funebru” din opera
Amurgul zeilor, Uverturi la opere (Olandezul zburător, Maeștrii
cântăreți);- B. Smetana Poemul simfonic „Slava”, Opera Mireasa vândută:uvertura, arioso lui Marjenka, polca din actul 1;- G. Bizet Opera Carmen: Uvertura, Marşul Toreadorului, actele I-IV;- E. Grieg Suita „Peer Gynt”.
Semestrul II
Total: 17 ore
Muzica compozitorilorruşi şi „grupul celor
cinci”- M. Glinka. Biografie şi creaţie
- Creaţia vocal-camerală a compozitorului- Muzica simfonică în creaţia compozitorului- Opera în creaţia compozitorului- M. Balakerev. Biografie şi creaţie- Muzica simfonică în creaţia compozitorului- Opera în creaţia compozitorului

2- C. Qui. Biografie şi creaţie
- Opera în creaţia compozitorului- A. Borodin. Biografie şi creaţie
- Creaţia simfonică a compozitorului- Opera în creaţia compozitorului- M. Musorgski. Biografie şi creaţie
- Creaţiile pentru pian ale compozitorului- N. Rimski-Korsakov. Biografie şi creaţie
- Opera în creaţia compozitorului- Creaţia simfonică a compozitorului- P. I. Ceaikovski. Biografie şi creaţie- Genul de balet în creaţia compozitorului- Creaţia vocală a compozitorului- Creaţia simfonică a compozitorului2La decizia cadrului didactic
 Repertoriu orientativ
pentru audiţie:

2

2

2
2

3

2

- M. Glinka Opera “Ruslan și Ludmila": uvertura; cavatina Ludmilei,
Scena răpirii și canonul din actul I; fantezia pentru orchestră„Kamarinskaia”;

50 Muzica contemporană






- M. Balakerev Romanțele: ,,Vino cu mine”, ,,Cântecul lui Selim” ,”Cântecul Peștișorului de aur”, Uvertură pe tema marșului spaniol,
poemul simfonic ”Rusia”;- C. Qui Opera comică Fiul mandarinei, opera în trei acte Prizonierul
din Caucaz și opera într-un act Mademoiselle Fifi;- A. Borodin Simfonia nr.2. Vitejasca., Opera Kneazul Igor: uvertura,
corul „Slava", scena eclipsei din Prolog; cântecul lui Galițki. corul
fetelor, corul boierilor din actul I cavatina Konciakovnei, aria lui Igor,
aria lui (Conciak, dansurile cumanilor din actul 11, lamentarea
laroslavnei, corul țăranilor din actul IV ș. a.;- M. Musorgski Ciclul Tablouri dințr-o expoziție, Hopac din opera
Iarmarocul din Sorocinți;- N. Rimski-Korsakov Fragmente din operele „Fata de zăpadă”,„Sadco”, „Povestea țarului Saltan”, suita simfonică „Șeherazada”;- P. I. Ceaikovski „Valsul florilor” din baletul „Spărgătorul de nuci"(introducție); Albumul pentru copii: „Înmormântarea păpușii", „Cintecul
francez”, „Cîntecul italian", „Marșul soldățeilor”.
CLASA VII/V
Semestrul I
Total: 32 ore- G. Gershwin. Biografie şi creaţie
2- Creaţia instrumentală şi orchestrală acompozitorului- S. Prokofiev. Biografie şi creaţie
4- Creaţia simfonică şi vocal-simfonică
- D. Şostakovici. Biografie şi creaţie
4- Creaţia simfonică a compozitorzului- Creaţia pentru pian a compozitorului- A. Haciaturyan. Biografie şi creaţie
- Creaţia de balet a compozitorului- B. Bartok. Biografie şi creaţie
- Dansurile româneşti
- B. Britten. Biografie şi creaţie
- Creaţia simfonică a compozitorului
La decizia cadrului didactic
Repertoriu orientativ
pentru audiţie:-- Muzica naţională
(de la lăutari pînă lamuzica profesionistă)

4
4
4
10

G. Gershwin Uvertura cubaneză, Rhapsody in Blue;
S. Prokofiev Povestea simfonică Petrică și Lupul, partea I din
cantata Aleksandr Nevski (mişc. I), Simfonia nr. 1;
D. Şostakovici Simfonia nr. 5 şi 7 (mişc. I), cvartetele nr.8 şi 15;
A. Haciaturyan Baletele „Fericirea”, „Gayaneh”,„Spartacus”, „Concertul pentru pian”. „Concertul pentru vioară”,
Simfonia nr.2;
B. Bartok Dansurile românești;B. Britten Concertul pentru vioară, Simfonia da Requiem.

Semestrul II- Particularităţile muzicii populare naţionale. Lăutarii
Moldovei. Interpreţi celebri ai muzicii naţionale.

Total: 32 ore
4- Creaţia compozitorilor: A. Pann, E. Caudella, A.
Flechtenmacher

4- C. Porumbescu. Biografie şi creaţie
- Creaţia instrumentală a compozitorului- G. Musicescu. Biografie şi creaţie- Prelucrările folclorice în creaţia compozitorului

2
2

51

- G. Enescu. Biografie şi creaţie.
- Muzica instrumentală în creaţia compozitorului- Şt. Neaga. Biografie şi creaţie
- Creaţia simfonică a compozitorului- E. Coca. Biografie şi creaţie- Muzica vocală în creaţia compozitorului Creaţia compozitorilor - Compozitorii: L. Gurov, A. Stîrcea, S. Lobel, V.
din jum. II a sec. XX
Zagorski, Z. Tcaci, E. Doga, T. Chiriac, G. Mustea,
E. Doga, G. Ciobanu.
 La decizia cadrului didactic
 Repertoriu orientativ
pentru audiţie:

2.6
Nr.
crt

-

3.

2
6

8

FINALITĂŢI.

ClaseUnităţi de conţinut

Clasa
IV/II

(2) Limbajul muzical (noţiuni
de sintaxă, formă, gen, stiletc.);(3) Barocul (preclasicismul)
muzical (1600-1750);

2.

2

A. Pann, E. Caudella, A. Flechtenmacher Piese instrumentale;
C. Porumbescu Balada pentru vioară și pian;G. Musicescu Muzica pentru pian, voce, cor;
G. Enescu Rapsodia Română nr. 1;
Şt. Neaga Poemul Nistru;
E. Coca Romanțele 0, rămâi, Doina nouă, Lacul ș. a.
Creații de diferite genuri din muzica națională contemporană acompozitorilor: L. Gurov, A. Stîrcea, S. Lobel, V. Zagorski, Z. Tcaci,
E. Doga, T. Chiriac, G. Mustea, E. Doga, G. Ciobanu.

(1) Fenomenul muzical ca
fenomen existenţial;
1.

2

Clasa
V/III

Clasa
VI/IV

(4) Clasicismul muzical(1750-1827);(5) Romantismul(1820-1900);

muzical(5) Romantismul(1820-1900);

muzical(6) Muzica compozitorilorruşi şi „grupul celor cinci”;

La finele claselor prezentate elevul poate: Analiza/caracteriza muzica audiată utilizând terminologii
specifice limbajului muzical;
 Determina tipologia şi particularităţile sonore aleelementelor de limbaj muzical;
 Distinge genurile/caracterele muzicii audiate/interpretate; Caracteriza genurile şi formele muzicale, imaginea
muzicală şi mijloacele de realizare artistică a creaţiilor
muzicale abordate; Identifica/analiza caracterele muzicii în creaţii
miniaturale şi de proporţii.
 Recunoaşte şi descrie elementele specifice muzicii
preclasice, clasice şi romantice; Stăpîni auditiv creaţii muzicale din repertoriul preclasic(baroc), clasic şi romantic;
 Intona/fredona teme muzicale din creaţii reprezentative
ale compozitorilor preclasicismului, clasicismului şiromantismului muzical;
 Enumera şi caracteriza date biografice ale
reprezentanţilor perioadei barocului (preclasicismului),clasicismului şi romantismului muzical.
 Recunoaşte şi descrie elementele specifice muzicii
romantice şi muzicii compozitorilor ruşi; Stăpîni auditiv creaţii muzicale din repertoriul
compozitorilor romantici şi a compozitorilor ruşi; Intona/fredona teme muzicale din creaţii reprezentative
ale compozitorilor romantici şi ale compozitorilor ruşi; Enumera şi caracteriza date biografice ale
reprezentanţilor romantismului muzical şi acompozitorilor ruşi.
52

(7) Muzica contemporană;

4.

Clasa
VII/V

(8) Muzica naţională (de lalăutari pînă la muzica
profesionistă);(9) Creaţia compozitorilor
din jum. II a sec. XX

 Recunoaşte şi descrie elementele specifice muzicii ruseşi naţionale; Stăpîni auditiv creaţii muzicale din repertoriul naţional şiunivesal; Intona/fredona teme muzicale din creaţii reprezentative
ale compozitorilor naţionali şi universali; Expune şi caracteriza date biografice şi de creaţie areprezentanţilor diferitor epoci, stiluri, perioade dedezvoltare a artei muzicale.

2.7 UNITĂȚI DE CONȚINUT/PRODUSE /CRITERII DE EVALUARE
Nr./oUnităţi de conţinut

Produse de învăţare
recomandate

1.

Fenomenul muzicalcafenomen Răspunsuri scrise/orale;
existenţial;Set de analize /contururi
melodice ale creaţiilor
muzicale audiate;
Eseu,,Muzica în viaţa mea”;

2.

Limbajul
muzical(noţiuni de sintaxă,formă, gen, stil etc.);

3.

Barocul(preclasicismul)
muzical(1600-1750);

Analize ale creaţiilor
muzicale audiate după unplan;
Reprezentarea grafică şispaţială a formei muzicale;
Poster ,,Elementele
limbajului muzical”;

Partitura ascultătorului;
Eseu pe tema:,,Reprezentanţii barocului
muzical”;

Criterii de evaluare Corectitudinea în determinarea tipologiei
şi particularităţilor sonore aleelementelor de limbaj muzical;
 Complexitatea caracterizării genurilor şi
formele muzicale, imaginea muzicală şi
mijloacele de realizare artistică acreaţiilor muzicale abordate; Gradul de recunoaştere/analiză acaracterelor muzicii în creaţii miniaturale
şi de prorporţii; Corectitudinea răspunsurilor în raport cuconţinuturile abordate şi a obiectivelor
stabilite.
 Operarea cu noţiuni şi terminologii
specifice limbajului muzical în/caracterizarea muzicii audiate; Flexibilitatea în distingerea
genurilor/caracterelor muzicii
audiate/interpretate; Gradul de recunoaştere/analiză acaracterelor muzicii în creaţii miniaturale
şi de proporţii; Corectitudinea răspunsurilor în raport cuconţinuturile abordate şi a obiectivelor
stabilite;
 Nivelul culturii de a audia, a urmări
evenimentele sonore/muzica audiată.
 Gradul de cunoaştere (sub aspectul
cantitativ şi calitativ) a informaţiilor cu
privire la repezentanţii barocului
muzical, genurile şi trăsăturile
distinctive ale muzicii specificeperioadei barocului muzical;
 Recunoaşterea şi descrierea elementelor
specifice muzicii preclasice; Gradul de stăpînire auditivă a creaţiilor
muzicale din repertoriul preclasic(baroc); Exactitatea intonării/fredonării temelor
muzicale din creaţii reprezentative ale
compozitorilor preclasicismului muzical.
53

4.

Clasicismul muzical(1750-1827);

Partitura ascultătorului;
Eseu pe tema:,,Reprezentanţii
clasicismului vienez”;

5.

Romantismul
muzical(1820-1900);

Comentariu muzical asupracreaţiilor muzicale audiate;
Proiect de grup:,,Sincretismul artelor –Viaţa exprimată în muzică
şi alte arte”
Eseu pe tema ,,Opera
preferată”

6.

Muzicacompozitorilor ruşi şi„grupul celor cinci”;

7.

Muzicacontemporană;Comentariu muzical asupracreaţiilor muzicale audiate;
Proiect individual ,,,Grupul
cel cinci” şi aportul în
dezvoltarea muzicii ruse”

Comentariu muzical asupracreaţiilor muzicale audiate;
Eseu pe tema:,,Reprezentanţii
romantismului muzical”;

 Gradul de cunoaştere (sub aspectul
cantitativ şi calitativ) a informaţiilor cu
privire la repezentanţii clasicismului
muzical, genurile şi trăsăturile
distinctive ale muzicii specificeperioadei clasicismului muzical;
 Recunoaşterea şi descrierea elementelor
specifice muzicii perioadei clasice; Gradul de stăpînire auditivă a creaţiilor
muzicale din repertoriul specificperioadei clasice; Exactitatea intonării/fredonării temelor
muzicale din creaţii reprezentative ale
compozitorilor clasicismului muzical.
 Gradul de cunoaştere (sub aspectul
cantitativ şi calitativ) a informaţiilor cu
privire la repezentanţii romantismului
muzical, genurile şi trăsăturile
distinctive ale muzicii romantice; Recunoaşterea şi descrierea elementelor
specifice muzicii romantice; Stăpînirea auditivă a creaţiilor muzicale
din repertoriul specific perioadei
romantismului muzical;
 Enumerarea şi caracterizarea celor mai
importante date biografice ale
reprezentanţilor romantismului muzical;
 Claritatea intonării/fredonării temelor
muzicale accesibile din fondul
reprezentativ al compozitorilor
romantici.
 Gradul de cunoaştere (sub aspectul
cantitativ şi calitativ) a informaţiilor cu
privire la valorile muzicii ruse şi areprezentanţilor şcolii ruse; Recunoaşterea şi descrierea elementelor
specifice muzicii reprezentative dincreaţia compozitorilor ruşi; Stăpânirea auditivă a creaţiilor muzicale
din repertoriul creaţiei compozitorilorruşi; Enumerarea şi caracterizarea celor mai
importante date biografice ale
reprezentanţilor şcolii ruse; Claritatea intonării/fredonării temelor
muzicale accesibile din fondul
reprezentativ al compozitorilor ruşi.
 Gradul de cunoaştere (sub aspectul
cantitativ şi calitativ) a informaţiilor cu
privire la compozitorii contemporani şi amuzicii contemporane; Recunoaşterea şi descrierea elementelor
specifice muzicii contemporane; Stăpînirea auditivă a repertoriului
muzical contemporan;

54

8.

9

Muzica naţională (dela lăutari pînă lamuzicaprofesionistă);Creaţia
compozitorilor din
jum. II a sec. XX,,Cartea de vizită” a uenisăli de concert, a unuicompositor, a unei creaţii
muzicale celebre;
Partiturile ascultătorului lacreaţiile muzicale studiate înclasă şi independent;

Piese de identitate ale
programelor artisticevizionate (invitaţii, afişe,programe etc.);
Portofoliul partiturilor
personale ale creaţiilor
muzicale audiate/studiate;
Lista creaţiilor preferate dinpalmaresul fondului muzicaluniversal şi naţional.

 Enumerarea şi caracterizarea celor mai
importante date biografice ale
compozitorilor contemporani; Claritatea intonării/fredonării temelor
muzicale accesibile din fondul
reprezentativ al muzicii contemporane.
 Integralitatea expunerii proprii vizavi deevoluţia şi valorile muzicii naţonale; Gradul de cunoaştere (sub aspectul
cantitativ şi calitativ) a informaţiilor cu
privire la repezentanţii muziciinaţionale, genurile şi trăsăturile
distinctive ale muzicii naţionale; Recunoaşterea şi descrierea elementelor
specifice muzicii naţionale; Stăpînirea auditivă a creaţiilor muzicale
din repertoriul naţional; Enumerarea şi caracterizarea celor mai
importante date biografice ale
compozitorilor şcolii naţionale; Claritatea intonării/fredonării temelor
muzicale accesibile din fondul
reprezentativ al muzicii naţionale.
 Gradul de cunoaştere (sub aspectul
cantitativ şi calitativ) a informaţiilor cu
privire la compozitorii şi muzica se. XX; Stăpînirea auditivă a creaţiilor muzicale
din repertoriul specifice sec. XX; Enumerarea şi caracterizarea celor mai
importante date biografice ale
reprezentanţilor muzicii sec. XX;
 Claritatea intonării/fredonării temelor
muzicale accesibile din fondul
reprezentativ al valorilor muzicii sec.
XX.

2.8 SUGESTII METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUAREConţinuturile propuse spre studiere în cadrul disciplinei Istoria muzicii sunt dinamic ordonate pedimensiunile/domenii, unităţi de conţinut/subiecte, repartizate pe clase într-o viziune sistemică şi se pot integra
în mod echilibrat, asigurând abordarea metodică şi holistică a procesului de educaţie-instruire muzicală şi, înacelaşi timp, apropiind actul de achiziţii studiate/receptate în contextul instituiţional-artistic de actul
transferului achiziţiilor în realitatea imediată, de viaţa intima/spirituală a elevului. Conţinuturile învăţării suntorganizate în concordanţă cu competenţele specifice disciplinei Istoria muzicii, dar, în acelaşi timp, constituind
mijloace şi resurse de studiere a altor discipline de studiu.
Profesorul are o libertate sporită de activitate, în funcţie de particularităţile de vârstă şi individuale aleelevilor, de opţiunile acestora, dar şi de posibilităţile variate reprezentate de baza artistică şi materială a fiecărei
instituţii de învăţământ artistic extraşcolar.
Studierea disciplinei Istoria muzicii cuprinde prelegeri teoretice, audiţii muzicale, participări laconcerte, parcurgerea unei bibliografii, redactarea de referate şi lucrări, elaborarea ,,Partiturii ascultătorului”,
analize muzicale etc. Astfel, conţinuturile învăţării includ cele două dimensiuni ale disciplinei: informativteoretică şi aplicativ-practică.
Astfel, în vederea asimilării lexicului şi operării cu limbajul specific disciplinei, cât şi pentru
fundamentarea cunoaşterii expresiei individuale în contextul diversităţii culturale contemporane, elementele
de bază ale curriculumului trec accentul de pe latura informativ-teoretică spre cea aplicativ-practică.
Dimensiunea informativ-teoretică a vizează studierea muzicii/fenomenului muzical din perspectivele
legităţilor muzicii, elementelor de limbaj muzical şi al rolului acestora în crearea conţinuturilor/imaginilor
55

muzicale ale lucrărilor muzicale din repertoriul naţional şi universal, evoluţiei fenomenului muzical şi aconstituirii ,,fondului de aur” al tezaurului muzical national şi universal, creaţiei şi vieţii
compozitorilor/reprezentanţilor diferitor epoci, stiluri, curente muzicale, diversităţii genuistice şi de conţinut
propriu-zis al muzicii etc.
Dimensiunea aplicativ-practică vizează studiul propriu-zis al artei muzicale, în general, care nu este
posibilă în afara activităţilor practice de comunicare, cunoaştere, cercetare, exersare, exprimare, creaţie etc.
Unităţile de conţinut sunt construite astfel, încât pot oferi posibilităţi alternative de construire a traseului decunoaştere a fenomenului muzical în temeiul activităţilor de audiţie, interpretare/fredonare şi creaţie muzicală.
Conţinuturile şi activităţile muzical-didactice prin care se construiesc şi se organizează situaţiile deînvăţare crează un echilibru optim între abordările teoretice şi cele aplicative, respectând o evoluţie aprocesului de cunoaştere bazat pe articularea tuturor funcţiilor psihicului elevului (sensibilitate, atenţie,memorie, imaginaţie şi gândire).
În vederea realizării sistemului de competenţe specifice disciplinei istoria muzicii, curriculumul
disciplinar propune unităţi de conţinut nondirective, având un caracter orientativ şi flexibil.
În I an de studiu al disciplinei (cl. IV/II), conţinuturile vor cuprinde teme de ordin general, cu privire
asupra fenomenului muzical în calitatea acestuia de fenomen al lumii/al existenţei, precum şi asupraelementelor, tipologiei, varietăţilor de limbaj muzical şi genuri muzicale etc., tematici regăsite în modulele:(1) Fenomenul muzical ca fenomen existenţial şi (2) Limbajul muzical (noţiuni de sintaxă, formă, gen, stiletc.).
În următorii 3 ani de studiu, conţinuturile abordate în format integrat/circular, vor reflecta (3) Evoluţia
fenomenului muzical, (4) Compozitori/reprezentanţi ai şcolilor componistice şi (5) Repertoriul muzical(audiţie/reflecţie (analiză)/ intonare (fredonare).
Astfel, în clasa V/III şi VI/IV, conţinuturile vor fi axate pe creaţiile compozitorilor preclasici (J. S.
Bach), clasici (J. Haydn, W. A. Mozart, L. W. Beethoven), compozitorii din perioada romantismului (F.
Schubert, R. Schumann, F. Chopin, F.-M. Bartholdy, J. Rossini etc), compozitorii ruşi şi ,,grupul celor cinci”.
În clasa VII/V, conţinuturile vor fi axate pe valorile muzicii contemporane, creaţiile şi reprezentanţii
şcolilor naţionale, precum şi a compozitorilor din jum. II a sec. XX.
Libertatea de opţiune a cadrului didactic, în raport cu demersul metodologic, se va reflecta în primul
rând în alegerea materialului muzical ce urmează a fi audiat, în selectarea bibliografiei, în funcţie de resursele
locale, de condiţiile existente în şcoală şi de individualitatea fiecărui elev sau cel puţin grup de elevi cu
preocupări şi interese convergente.
Repertoriul muzical orientativ propus pentru audiţie în prezentul curriculum este constituit dintr-un
complex de valori muzicale universale şi naţionale. Sugestiile pentru audiţie, stabilite pe baza unei selecţii princare s-a avut în vedere conţinuturi şi finalităţi educative, lasă libertate profesorului de a veni în întîmpinarea
receptivităţii copiilor. Având în vedere că audiţia muzicală nu este un mijloc auxiliar al lecţiei teoretice (deilustrare a unei noţiuni, de exemplificare a unor elemente etc.), aceasta va deveni în sine o cale de receptare a
muzicii pe coordonate muzicale generale şi culturale. Ca pondere în cadrul lecţiei, audiţiei muzicale i se va
aloca un timp important, aceasta devenind partea centrală/,,firul roşu” al lecţiei de Istoria muzicii.
Dat fiind că procesul receptării unei lucrări muzicale se sedimentează în timp, prin mai multe reaudieri, se recomandă revenirea la creaţiile anterior audiate. Satsfacţia recunoaşterii auditive a unor creaţii
audiate anterior asigură lecţiei valenţe valorice sporite.
Momentele de audiţie prevăzute trebuie acordate preferinţelor elevilor, dar şi genurilor şi formelor
muzicale studiate, cu problematica propusă spre conştientizarea şi subietul lecţiei. Nu trebuie să uităm căadevăratul contact cu arta muzicală se face în sala de concert, suportul electronic fiind doar o alternativă
modernă la veritabila întâlnire nemijlocită cu spiritul creaţiei muzicale.
În acest context, recomandăm ca alegerea materialului muzical propus spre audiţie să se realizeze
conform criteriului accesibilităţii şi al resurselor educaţional-artistice, în funcţie de competenţele urmărite înprocesul de predare–învăţare (compozitor, curent, epocă, gen, stil etc.).
Evaluarea
Pornind de la caracterul practic al activităţilor specifice disciplinei Istoria muzicii, evaluarea
presupune observarea continuă şi sistematică a elevilor de a participa în activităţi colective, nu doarindividuale. Reproducerea materialului muzical, memorat mecanic, ca procedeu tradiţional de evaluare, va fiînlocuită cu metode alternative de evaluare (referatul, proiectul, portofoliul etc.), precum şi de alte forme deevaluare a manifestărilor artistice colective şi/sau individuale (concerte, recitaluri, concursuri etc.).
Evaluarea rezultatelor învăţării la disciplina Istoria muzicii, are drept scop determinarea nivelului derealizare a competenţelor specifice şi unităţilor de competenţă la disciplină, în acest sens, profesorul va proiecta
56activitatea de evaluare concomitent cu proiectarea demersului de predare – învăţare, incluzând următoarele
tipuri de evaluări: evaluarea iniţială (obligatorie pentru fiecare clasă la începutul semestrului); evaluarea curentă/ formativă ce presupune prezentări, postere, portofoliul, tabele conceptuale, enunţuri
istorice etc;
 evaluarea sumativă, ce presupune finalul fiecărei unităţi de învăţare.
Instrumentele de evaluare aplicate la disciplină, pentru toţi anii des studiu, vor fi structurate conformunităților de conţinut: Timp şi spaţiu în evoluţia fenomenului muzical, Limbaj muzical, Izvoare/tendinţe şi
Reprezentanţi/compozitori ai domeniului muzical, Cauză şi efect în evoluţia şi dezvoltarea artei muzicale,Atitudine şi comportament în abordarea valorilor muzical-artistice.
Conţinuturile evaluate vor include tematicile abordate în cadrul lecţiilor. Acestea vor include: Conţinuturi informativ-teoretice (cunoaşterea biografiilor, noţiunilor de limbaj muzical, gen, stil, epocă
etc.);
 Conţinuturi practice-aplicative (reflecţii/analize ale creaţiilor compozitorilor, recunoaşterea auditivă amuzicii, elaborarea arhivei musicale prorprii etc.)
Calificativ
Excelent

Criterii de evaluare---

Foarte bine

-

-

-

Bine

-

-

-

-

Demonstrarea rezultatelor remarcabile în cunoaşterea tipologiei şiparticularităţilor sonore ale elementelor de limbaj muzical, datelor biograficeale reprezentanţilor/compozitorilor diferitor perioadede dezvoltare afenomenului muzical;
Manifestarea creativităţii şi a interesului pentru o cunoaştere versată în
distingerea genurilor/caracterelor muzicii audiate/interpretate, caracterizarea
genurilor şi formelor muzicale, imaginii muzicale şi mijloacelor de realizare
artistică a creaţiilor muzicale abordate;Stăpânirea auditivă şi intonarea/fredonarea unui repertoriu vast de teme
muzicale din creaţii valoroase ale reprezentanţilor/compozitorilor diferitor
perioade de dezvoltare a fenomenului muzical;Depăşirea prevederilor curriculare în studierea conţinuturilor specificedisciplinei.
Demonstrarea rezultatelor înalte în cunoaşterea tipologiei şi particularităţilor
sonore ale elementelor de limbaj muzical, datelor biografice ale
reprezentanţilor/compozitorilor diferitor perioade de dezvoltare a fenomenului
muzical;Manifestarea creativităţii în distingerea genurilor/caracterelor muzicii
audiate/interpretate, caracterizarea genurilor şi formelor muzicale, imaginii
muzicale şi mijloacelor de realizare artistică a creaţiilor muzicale abordate;Stăpînirea auditivă şi intonarea/fredonarea unui repertoriu vast de teme
muzicale din creaţii valoroase ale reprezentanţilor/compozitorilor diferitor
perioade de dezvoltare a fenomenului muzical;
Demonstrarea competenţelor formate/dezvoltate nivelului corespunzător
prevederilor curriculare de studiere a conţinuturilor în cadrul disciplinei.
Demonstrarea cu neîncredera a cunoaşterii tipologiei şi particularităţilor sonorealeelementelordelimbajmuzical,datelorbiograficealereprezentanţilor/compozitorilor diferitor perioade de dezvoltare a fenomenului
muzical;Distingerea cu abateri nesemnificative a genurilor/caracterelor muzicii
audiate/interpretate, caracterizarea genurilor şi formelor muzicale, imaginii
muzicale şi mijloacelor de realizare artistică a creaţiilor muzicale abordate;Stăpînirea auditivă şi intonarea/fredonarea unui repertoriu relativ modest deteme muzicale din creaţii valoroase ale reprezentanţilor/compozitorilor diferitor
perioade de dezvoltare a fenomenului muzical;
Demonstrarea competenţelor formate/dezvoltate în cadrul disciplinei la nivelul
corespunzător prevederilor curriculare.
Demonstrarea cunoaşterii cu abateri a tipologiei şi particularităţilor sonore aleelementelordelimbajmuzical,datelorbiograficeale57

Suficient

Nesatisfăcător

reprezentanţilor/compozitorilor diferitor perioade de dezvoltare a fenomenului
muzical;- Distingerea cu abateri a genurilor/caracterelor muzicii audiate/interpretate,caracterizarea genurilor şi formelor muzicale, imaginii muzicale şi mijloacelor
de realizare artistică a creaţiilor muzicale abordate;- Stăpînirea auditivă şi intonarea/fredonarea unui repertoriu mic de teme
muzicale din creaţii valoroase ale reprezentanţilor/compozitorilor diferitor
perioade de dezvoltare a fenomenului muzical;- Demonstrarea competenţelor formate/dezvoltate în cadrul disciplinei la nivelul
relativ corespunzător prevederilor curriculare.
- Demonstrarea cunoaşterii slabe a tipologiei şi particularităţilor sonore aleelementelor de limbaj muzical, expunerea cu greşeli a datelor biografice ale
reprezentanţilor/compozitorilor diferitor perioade de dezvoltare a fenomenului
muzical;- Distingerea parţială a genurilor/caracterelor muzicii audiate/interpretate,caracterizarea intuitivă a genurilor şi formelor muzicale, imaginii muzicale;- Stăpînirea cu dificultăţi a repertoriului de teme muzicale din creaţii valoroase
ale reprezentanţilor/compozitorilor diferitor perioadede dezvoltare afenomenului muzical;- Demonstrarea competenţelor formate/dezvoltate în cadrul disciplinei la un nivel
relativ inferior prevederilor curriculare.
- Demonstrarea cunoaşterii foarte slabe a tipologiei şi particularităţilor sonore
ale elementelor de limbaj muzical şi a datelor biografice ale
reprezentanţilor/compozitorilor diferitor perioade de dezvoltare a fenomenului
muzical;- Distingerea cu mari dificultăţi a genurilor/caracterelor muzicii
audiate/interpretate, caracterizarea intuitivă a genurilor şi formelor muzicale,imaginii muzicale;- Stăpînirea unui repertoriului foate îngust de teme muzicale din creaţii valoroase
ale reprezentanţilor/compozitorilor diferitor perioadede dezvoltare afenomenului muzical;- Demonstrarea competenţelor formate/dezvoltate în cadrul disciplinei la un nivel
inferior prevederilor curriculare.
- Elevul nu îndeplinește indicatorii, prezentați la calificativul suficient.
BIBLIOGRAFIE

1. Achiri, I.., Bolboceanu, A., Evaluarea standardelor educaţionale. Chişinău: Print-Caro, 2009
2. Andrițchi, V., Managementul resurselor umane în cadrul educațional. În: Managementul educaţional.
Ghid metodologic. (coord. Guţu Vl.). Chişinău: CEP USM, 2013.
3. Blândul, V., C., 50 de jocuri și activități specifice educației nonformale. Cluj-Napoca: MEGA, 2017.
4. Blândul, V.C., Bazele educaţiei nonformale. Cluj-Napoca: MEGA, 2015.
5. Callo, T., O pedagogie a integralităţii. Chişinău: CEP USM, 2007.
6. Cerghit, I., Determinaţiile şi determinările educaţiei. În: Curs de pedagogie. Bucureşti, 1988.
7. Chiriac, T., Rusnac, C., Gagim, I., Concepţia Educaţiei muzicale în învăţământul preuniversitar.
Valenţele reformei învăţământului. Partea a IV-a. Chişinău, 1992, p. 42 – 49.
8. Cerghit, I., Sisteme de instruire alternative şi complementare. Structuri, stiluri şi strategii. Bucureşti:Aramis, 2002.
9. Cristea, S., Fundamentele pedagogiei. Iaşi: Polirom, 2010.
10. Cucoş, C., Pedagogie. Ediţia a II-a. Iaşi: Polirom, 2006.
11. Coroi, E., Borş, A., Morari, M., Conceptualizarea implementării şi dezvoltării curriculumului de Educaţie
muzicală. În: Curriculum şcolar: proiectare, implementare şi dezvoltare// Institutul de Ştiinţe ale
Educaţiei. Chişinău, 2007, p. 374 – 397.
58

12. Deac, E.A., Marcu, V., Ortan, F., Managementul activităților extracurriculare. Oradea: Editura
Universității din Oradea, 2003.
13. Dye, T.R., An Understanding Public Policy. USA: Prentice Hall, 1998.
14. Gagim, I., Dicţionar de muzică. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2009.
15. Gagim, I., Știința și arta educației muzicale. Chişinău: Editura ARC, 2004.
16. Guțu, Vl. (coord.expert), Crudu, V. (coord.gen.), Achiri, I., Bîrnaz, N., Chiorbă, C., Ciuvaga, V.,
Dandara, O., Darii, L., Gremalschi, A., Ghicov, A., Guțu, I., Morari, M., Muraru, E., Olaru, V., Paiu, M.,
Sochircă V., Solcan, A., Șevciuc, M., Toma, N., Țurcanu, C., Velișco, N., Vitcovschii, A. Curriculum debază: sistem de competențe pentru învățământul general. Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al
Republicii Moldova, Universitatea de Stat din Moldova, UNICEF Moldova, Chişinău: CEP USM, 2020.
17. Guțu, Vl. (expert-coord.naț.), Vrânceanu M. (expert-coord.naț.), Cutasevici, A. (coord.naț.), Crudu, V.
(coord.naț.), Clichici, V. (coord.), Ciobanu, L., Mocanu, L., Straistari-Lungu, C., Duminică, S., Dascal,
A. Cadrul de referință al Educației Timpurii din Republica Moldova. Ministerul Educației, Culturii și
Cercetării al Republicii Moldova, Chişinău: Lyceum, 2018.
18. Guțu, Vl., Pedagogie. Chişinău: CEP USM, 2013.
19. Guțu, Vl., Schimbări de paradigmă în teoria și practica educațională. Vol.I. Chișinău: CEP USM, 2009.
20. Guțu, Vl., Pogolșa, L.(coord.), Crudu, V. (coord.), Bucun, N., Ghicov, A., Achiri, I., Gremalschi, A.,Velișco, N., Goraș, M., Gaiciuc, V., Lungu, C., Ceapa, V., Cotovițcaia, D., Marț, V., Ghenciu, N., Gînu,D., Eftodi, A. Cadrul de Referință al Curriculumului Național. Ministerul Educației, Culturii și Cercetării
al Republicii Moldova, Institutul și Științe ale Educației. Chişinău: Lyceum 2017.
21. Guţu, Vl., Posţan, L. Didactica pentru adulţi din perspectiva motivaţională. Chişinău: CEP USM, 2007.
22. Guţu, Vl., Vicol, M. Tratat de pedagogie – între modernism şi postmodernism. Iaşi: Performantica,
Institutul Naţional de Inventică, 2014.
23. Jigău, M., Copii supradotaţi. Bucureşti: S.A. Ştiinţa şi Tehnica, 1994.
24. Lefter, L., Acțiunea/ interacțiunea educativă în contextul instruirii centrate pe elev. În: Univers
Pedagogic, Categoria C. Chișinău: IȘE, 2017, nr.1 (53), p.47-53.
25. Marinescu, M., Noile educații în societatea cunoașterii. București: ProUniversitaria, 2013.
26. Oprea, C.L., Strategii didactice interactive. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică, 2006.
27. Regulamnetul-tip al instituției extrașcolare. Ordinul ME nr.05 din 04.01.2011.
28. Roco, M., Creativitatea individuală şi de grup: Studii experimentale/ M.Roco. – Bucureşti: Academia deŞtiinţe sociale şi politice, 1979. – 207 p.
29. Roşca, Al., Aptitudinile / Al.Roşca, B.Zorgo. – Bucureşti: Editura Ştiinţifică, 1972. – 150 p.
30. Văideanu, G., Educaţia la frontiera dintre milenii. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică, 1988.
31. Бондаревская, Е.В. Прогностическая роль концепций личностно-ориентированного образования вразвитии целостной педагогической теории // Научная школа член-корреспондентa РАО,профессора Е.В. Бондаревской: Известия, Южный отдел РАО, Выпуск 1. Ростов-на-Дону: РГПУ,1999.
32. Выготский, Л., Педагогическая психология. Под ред. В,Давыдова. Москва: Педагогика. 1991
33. Сериков, В.В., Личностный подход в образовании: концепции и технологии. Волгоград, 1994.
34. Теплов, Б., Избранные труды: в двух томах, Том I. Москва: Педагогика, 1985.
35. Хуторской, А.В. Методика личностно-ориентированного обучения. Как обучать всех поразному? Москва: ВЛАДОС-ПРЕС

III.Teoria muzicii şi Solfegiu
Disciplina Teoria muzicii şi Solfegiu este una fundamentală pentru profilul Muzică. Ea are legături directe,
trainice și indispensabile cu practica activităţii unui învățăcel – fie un viitor profesionist în domeniul artelor,fie – ca minimum – un om civilizat al epocii moderne ce va rezista provocărilor timpului. Prin intermediul
solfegierii, dicteului, exercițiilor de recunoaștere a sunetelor, intervalelor, acordurilor, prin exercițiile de59

dezvoltare a memoriei muzicale, se formează competențe cu ajutorul cărora elevii pot citi, nota, interpretacreațiile muzical-artistice. Studiul disciplinei oferă elevilor oportunitatea operării practice la nivel de intonare/solfegiere cu componentele limbajului muzical universal, cu ajutorul căruia se pot lectura, intona, analizarelațiile între sunetele muzicale, începând cu notația și evoluând spre exerciții complexe și elemente dearmonie/polifonie, obținând echivalența între activitatea de cunoaștere și cea artistică. Se conturează
oportunităţi în vederea studierii elementelor de limbaj muzical din perspectivă științifică, adaptată la nivelul
de complexitate specific vârstei lor, asigurând conceptualizarea, clarificarea, şi aplicarea acestora în contexte
teoretice și practice variate. Studierea limbajului muzical universal stimulează în cel mai eficient mod
progresul ulterior al elevilor.
Curriculumul fundamentează evoluția elevilor în direcția exprimării artistice, constituind un demers complex,
ce depășește nivelul de simplu suport teoretic.
Alături de alte discipline din Planul-cadru pentru Şcolile de Muzică/Arte, Teoria muzicii şi Solfegiu îșipăstrează caracterul tradițional, cu abordări structurate strategice, inițiază/dezvoltă auzul muzical, simţul
ritmului şi memoria muzicală, alături de operarea cu elemente de limbaj specific muzical. Printr-o metodologie
particulară, Teoria și Solfegiu, își propune să formeze la elevi competențe specifice, prin care se asigură crearea
unei baze temeinice solide atât teoretice, cât şi practice.
Procesul de învățare la disciplina Teoria muzicii şi Solfegiu, se realizează pe două nivele – informativ-teoretic
și formativ/aplicativ/practic care se suprapun nemijlocit:
Nivelul informativ-teoretic vizează instruirea, acumularea de cunoștințe, însușirea noțiunilor de specialitate.
În urma exersărilor sistematice se formează capacități de interpretare, de utilizare adecvată a limbajul specific,
de lecturare corectă a fragmentelor melodice; de formare a cunoştinţelor muzicale şi despre muzică deacumulare, fundamnentare, explicare şi asimilare a reprezentărilor, noţiunilor, categoriilor, judecăţilor,
legităţilor, precum şi capacităţi de reflectare/comentare muzicală; se discern criterii de apreciere valorică; sedezvoltă capacitatea de a utiliza limbajul specific în descifrarea mesajului artistic.
Nivelul aplicativ-practic contribuie la afirmarea idealului estetic, a capacității de a audia, analiza și a reproduce
materialul muzical.
3.1 ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Disciplina/Numărul deNr.
Numărul de ore Modul de evaluare
tipuride Componenta ore
pe Clasele
crt.
pe an
TestareExameneactivități
săptămână
3
I
70 ( )1II
70 (3)
1
3
III
70 ( )1
1(4)Teoria muzicii
3
70 ( )IV1
1(5)1.
nucleu2
şi Solfegiu
13V()
70 ( )
1
3
70 ( )
VI
1
VII (2) 70 (3)
1
Note:
(1)
programul de studii poate fi alcătuit pentru clasele I-V ani(2)programul de studii poate fi alcătuit pentru clasele I-VII ani(3)poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.
(4)
pentru programul de studii clasele I-V ani.
(5)pentru programul de studii clasele I-VII ani.
3.2 COMPETENŢE SPECIFICE
1. Utilizarea/operarea cu elementele de notaţie/limbaj/terminologie muzicală/ mijloace ale expresivității
muzicale (la prima vedere/ studiate), în contexte variate de aplicare (solfegiere/ notare/ creaţie), dând dovadă
de corectitudine, interes pentru rigoare şi precizie;
2. Perceperea/recunoaşterea la auz a elementelor de bază (moduri/varietăți de mod/ succesiuni de intervale/deacorduri/de figuri ritmice) în baza surselor propuse, dovedind claritate şi cultură auditivă.
3. Analiza/caracterizarea teoretică a întregului complex muzical prin recurgerea la concepte/metode/tehnologii
specifice de caracterizare, cu implicarea auzului/memoriei muzicale melodicearmonice, polifonice, ritmice.
4. Integrarea achiziţiilor muzical-artistice dobândite muzicale vocal-intonative/ improvizaţionale/ auditive/
creative în contexte disciplinare (dicteu/creaţie elementară proprie)/şcolare (activităţi extraşcolare) /de viaţă
(concerte, etc.,), demonstrând cultură muzicală generală, gust muzical format, autocontrol, autocunoaştere şi
comportanment profesionist.
60

5. Promovarea/valorificarea experienţelor, prin implicarea/organizarea/crearea evenimentelor culturalartistice şcolare/comunitare, analizarea și aprecierea de sine stătător a valorii unei creații noi şi a mesajului eiartistic, asigurând fidelitate şi respect pentru imaginea şi mesajul muzical-artistic, pentru valorile patrimoniului
muzical/cultural/artistic naţional şi universal.
3.3 MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE ȘI UNITĂȚILOR DE
COMPETENŢE/DOMENIILOR DE CUNOAȘTERE
Nr.

Competențe
specificeUnități de competenţe

Repectarea ţinutei/poziţiei corecte a corpului,
respiaraţia în timpul intonării/solfegierii;
Acordajul în tonalitate, incluisiv de sinestătător, de la tonică sau de la sunetul ”La”
luat cu pianul;Discifrarea textelor muzicale propuse;
Analiza minuțioasă a materialului muzical
propus pentru solfegiere (măsura, duratele,
modul, tonalitatea, treapta care începe,
treapta care închee, pauzele, etc.) ;Solfegierea melodiilor cântecelor/fragmentelor
muzicale cu sau fără text, respectând toate
indicaţiile semantice și frazarea corectă,intonarea gamelor, intervalelor, acordurilor,secvențelor,a diferitor turații melodice,
succesiuni rimice, etc. ;Citirea laprima vedere a fragmentelor
muzicale, cu diferit grad de complexitate;Transpunerea melodiilor /exercițiilor în alte
tonalități;Manifestarea atitudinii conștiente;
Interpretarea expresivă solo și în ansamblu
Recunoașterea/analiza auditivă a textelor
muzicale ce conțin diverse elemente alelimbajului muzical;
Recunoașterea măsurilor în fragmentele
muzicale audiate;
Realizarea corelaţiei dintre calităţile sunetelor
1. Perceperea/recu muzicale şi semnele grafice respective;noaşterea la auz Formarea și dezvoltarea culturii auditive prina unei diversităţi aprecierea la auz a elementelor modal-tonale,variatede metro-ritmice;fragmente/
Exersarea cu aplicarea diverselor forme desuccesiuni/
lucru pentru dezvoltarea auzului/memorieituraţii/creaţii muzicale;2.
muzicale, în baza Dezvoltarea auzului muzical (extern și intern,surselor propuse, melodic, ritmic, armonic, polifonic, modal)
Identificarea la auz a succesiunilor de trepte (cudovedindclaritate şi cultură distingerea celor stabile și instabile, diatonice și
auditivă.
cromatice, naturale și alterate), a succesiunilor deintervale (melodice și armonice, simple și
compuse, mari, mici și perfecte, mărite șimicșorate, comune şi caracteristice), a diferitor
tipuri și specii de acorduri (de 3-5 sunete,
trisonuri majore,minore,mărite și micşorate, înstare directă și în răsturnare), a elementelotfuncțional-modale (trisonuri și septacorduri
1. Utilizarea/opera
rea cu elementele
de notaţie/ limbaj/
terminologie
muzicală/mijloace
ale
expresivității
muzicale(laprimavedere/studiate),
în1.
contexte variatedeaplicare(intonare/solfegiere/ notare/creaţie),dând
dovadă
decorectitudine,interes
pentrurigoareşi
precizie;

Domeniidecunoaștere
Solfegiere/
exerciții vocale

Activităţi
deînvățare
Citirea/solfegierea
melodiilor/
exercițiilor
intonaţionale

Perceperea șianaliza
muzicalauditivă

Audiereamaterialului
muzical.

Analizamaterialului
muzical.

613.

Analiza/
caracterizarea
materialuluiinterpretativ/
muzical-teoretic/
auditiv (moduri/varietăți,intervale,acorduri, secțiuni
muzicale),recurgândlaconcepte/
metode/tehnologii
specificedecaracterizare,dând dovadă deauzmuzicalmelodic, armonic,
polifonic,
perseverenţă şi
comportanment
profesionist.

principale și secundare, inclusiv D7, II7, VII7 curăsturnări și rezolvări), a măsurilor (simple și
compuse, omogene și eterogene, constante șialternative), a diferitor moduri diatonice
Determinarea elementelor de limbaj muzical(formei,măsurii,
tempoului,nuanţelor
dinamice).
Memorarea fragmentelor muzicale și adicteelor.
Conștientizarea aplicării corecte a elementelor
indicate
Determinarea funcțiilor acordurilor principale;
Rezolvarea exercițiilor de codificare grafică aconfigurațiilor sonore.
Utilizarea corectă a notației înălțimii și duratei
sunetelor;
Tactareacorectă,conform
schemelor,respectarea măsurilor indicate, a pauzelor, etc.,;
Tactarea formulelor/figurilor ritmice studiate;
Interpretarea unui acompaniament/canon
ritmic;Scrierea dicteelor metro-ritmice;
Analiza materialul muzical din perspective
metro-ritmice;
Observarea elementelor metro-ritmice dintr-un
fragment muzical audiat;
Identificarea măsurilor de 2-12 timpi dediferite durate (pătrime, doime, optime), a
anacruzei, a sincopelor, a diviziunilor
excepționale, a contratimpului, etc.
Familiarizarea cu claviatura pianului şi
registrele lui, denumirea sunetelor și octavelor,studierea portativului, a semnelor.
Enumerarea terminilor și elementelor de notaţie
muzicală.
Operarea cu diverse noţiuni şi termeni;
Identificarea și caracterizarea intervalelor:
simple și compuse; perfecte și imperfecte; mari,mici, mărite și micșorate; intervale caracteristice,
tipurilor de acorduri: trisonuri principale,secundare, mărite, micşorate cu răsturnări;septacordurile principale D7, II7, VII7 curăsturnări.
Recunoașterea formei muzicale şi elementelorei (motiv, frază, propoziţie, perioadă);Clasificarea noțiunilor specifice de limbaj
muzical;Formularea diferitelor sensuri şi variante
sinonimicealedeterminării
aceluiaşi
termen/fenomen;
Identificarea
șiexplicarea
termenilor
convenţionali, utilizaţi frecvent în practica
muzicală.
Compararea exemplelor de codificare grafică amuzicii.
Notarea suportului armonic/acordic;

Problematică
metro-ritmică

Vocalizarea
fragmentelor/figu
rilor ritmice.
Notareaunor
succesiuni metroritmice

Componenta
teoretică
Elemente deTeoria muzicii

Citirea/solfegierea/notarea notelor,fragmentelor
muzicale/melodii
lor/ exercițiilor
intonaţionale

62

4.

5.

Integrarea
achiziţiilor
muzical-artistice
dobânditemuzicale vocalintonative/
improvizaţionale/
auditive/ creativeîn
contexte
disciplinare(dicteu/ creaţie
elementară
proprie)/ şcolare(activităţi
extraşcolare) /deviaţă (concerte,
etc.,),
demonstrândcultură muzicală
generală,gust
muzical format,
autocontrol
șiautocunoaştere
Valorificarea
achiziţiilor
muzical-artistice
dobândite, prin
implicarea/organizarea/
creareaevenimentelor
cultural-artisticeşcolare/comunitare,analizarea
șiapreciereadesine stătător avalorii
uneicreații noi şi amesajuluieiartistic, dovedindfidelitate,atitudine
responsabilă faţădevalorişi
patrimoniul
muzical/ cultural/artistic naţional şiuniversal.

Realizarea exercițiilor de formare a intervalelorși acordurilor în tonalitate şi de la un sunet dat;
Notarea şi rezolvarea treptelor/ intervalelor/acorduirlor în tonalitate;
Memorarea fragmentelor muzicale studiate;
DicteulScrierea dicteurilor melodice / ritmice de diferite muzicalniveluri şi grade de dificultate;
Notarea unor formule ritmico-melodice;
Tactarea dicteurilor melodice / ritmice dediferite niveluri şi grade de dificultate;
Distingerea la auz a formulelor metro-ritmice decomplexitate variată;Alcătuirea /crearea propriilor fragmente
muzicale, conform algoritmului propus;
Interpretarea la instument a framentului
muzical/dicteului muzical audiat/notat.
Lctura framgentului muzical audiat/notat/creat.

Crearea unor melodii proprii;Creația
Practicarea abilităţilor componistice inițiale;
muzicală
Realizarea unor contrapuncte la o temă dată;Exersarea cu utilizarea unor structuri ritmice,
melodice, structurale;
Transcrierea unor teme muzicale în manieră
proprie;
Improvizarea elementară la o temă propusă:melodică, ritmică, armonică;Crearea unor combinații simple de acorduri şi
formule de acompaniament;
Valorificarea creativă a elementelor de limbaj
muzical;Utilizarea în procesul de creaţie a timbrului,
tempoului, nuanţelor dinamice, elementelor
melodice, ritmice şi armonice;Crearea liniilor melodice în baza scărilor
modale şi formulelor melodico-ritmice;
Prezentarea publică a fragmentelor muzicale
din repetoriul personal sau la alegere.

Dicteu muzicalinterpretat,
Dicteu muzical
notat
Dicteul muzicalanalizat/comentat/interpretat.

Compunerea
liniei melodice înbazascărilor
modaleşi
formulelor
melodico-ritmice
propuse;Notarea corectă apropriilor lucrări
muzicale simple;

3.4 DOMENII DE CUNOAȘTERE:
63

Nr./r Titlu:
1.
2.
3.
4.
5.
6.

Solfegierea și exersări vocale
Problematică metro-ritmică
Perceperea și analiza muzical-auditivă
Dicteul muzicalCreația muzicală
Componenta teoretică

Raportul temporal
Informativ-Teoretic
Aplicativ-Practic
1/4
3/4
1/4
3/4
1/2
1/2
1/4
3/4
1/4
3/4
1/2
1/2

64

3.5 REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A UNITĂŢILOR DE CONŢINUT /SUBIECTE RECOMANDATE
Clasa I-îi
1. 1.Noțiunile de bază – Portativ, cheia sol, denumirea sunetelor, locul sunetelor pe portativ, semnele
de alterație ( diez, bemol, becar ), mod, tonalitate, gama, semne constitutive (armura) structura gamei
majore, treptele stabile, treptele instabile, rezolvarea treptelor instabile, anacruza, repriza, transpoziția,punctul, fermato și liga ca semne de prelungire a duratei sunetului muzical)
2. 2. Calitățile sunetelor muzicale (înălțime, durată, intensitate și timbru)
3. 3. Duratele – întreagă, doime, pătrime, optime, pătrimea cu punct și doimea cu punct;
4. 4. Tonalitățile – C-dur, G-dur, F-dur, D-dur;
5. Măsurile – 24, 34, 44
Clasa a II-a
1. 1.Noțiunile de: tonalități relative (paralele), modul minor, varietățile modului minor, semne accidentale,cheia Fa;2. 2. Tonalitățile B dur naturală, a moll, e moll, d moll, h moll, g moll (naturale, armonice, melodice)
3. 3. Duratele - șaisprezecime, doime cu punct, figura ritmică pătrime cu punct+optime;
4. 4.Măsurile - 24, 34, 44, 38;
5. 5.Intervalele: 1p, 2M, 2m, 3M, 3m, 4p cu rezolvări;Succesiuni din intervalele studiate.
Clasa a III-a
1. 1.Noțiunile - treiton (4+ și 5- ), răsturnare;
2. 2. Tonalitățile- Es dur, c moll, A dur, fis moll, varietățile celor minore (naturale, armonice, melodice),
sunetul și nota eis;
3. 3.Grupările ritmice cu șaisprezecimi – patru șaisprezecimi, optime cu două șaisprezecimi,douășaisprezecimi cu o optime, pătrimea cu punct și două șaisprezecimi;
4. 4.Măsurile de 24, 34, 44, 38;
5. 5.Intervalele: 5p, 6M, 6m, 7M, 7m, 8p cu rezolvări;6. Succesiuni din intervalele studiate.
Clasa a IV-a
1. 1.Noțiunile și cifrarea lor: trison (53), răsturnare a trisonului – sextacord (6), cvartsextacord (64).
Trisonurile principale – T(t) 53, S(s) 53, D(d) 53 – cu răsturnări T(t)6, T(t) 64, S(s) 6, S(s) 64, D(d) 6,
D(d) 64; rezolvarea.
2. 2.Notarea alfabetică a sunetelor și tonalităților.
3. 3.Tonalitățile majore și minore până la patru semne la cheie, inclusiv (naturale, armonice, melodice),
sunetele și notele fes, ces, și his;
4. 4.Formule ritmice: optimea cu punct+o șaisprezecime, trioletul din optimi;
5. 5.Măsuri – 24, 34, 44, 38, 68.
6. Succesiuni de intervale și de acorduri în tonalitățile studiate.
Clasa a V-a
1. 1. Noțiunile: dublu-diez și dublu-bemol, sincopă simetrică / asimetrică, tonalitățile înrudite(gr.I),
inflexiune, modulație.
2. 2. Tonalitățile relative (paralele) majore și minore până la cinci semne inclusiv (naturale, armonice,melodice). Moduri alternative: relativ (paralel) și omonim.
3. 3. Formule ritmice: sincopa constituită din șaisprezecime+optime+șaisprezecime; trioletul constituit dinșaisprezecimi
4. 4. Masurile 24, 34, 44, 38, 68, 98, 128,5. 5. Septacordul de Dominantă D7 cu răsturnări (D65, D43, D2) și rezolvări în tonalitățile studiate.
65

6. Succesiuni de intervale și de acorduri în tonalitățile studiate.
Clasa a VI-a
1. 1. Noțiunile: intervalele caracteristice ale majorului armonic și ale minorului armonic; cadranul(spirala) tonalităților majore și minore, enarmonismul sunetelor intervalelor, acordurilor și
totnalităților, propoziția și perioada muzicală.
2. 2.Tonalitățile majore și minore până la șase semne la cheie inclusiv (naturale, armonice, melodice),
modurile populare diatonice.
3. 3. Formule ritmice – sincopa între măsuri, sincopa îmbinată cu trioletul;
7. 4. Măsuri compuse eterogene: 54, 58, 74,78, 84, 88
8. 5. Septacordul de sensibilă (DVII7) mic și micșorat cu răsturnări (DVII65 DVII43 DVII2) și rezolvări;Septacordul treptei a doua (SII7) cu răsturnări (SII56 SII43 SII2) și rezolvări în tonalitățile studiate.
4. Succesiuni de intervale și de acorduri.
Clasa a VII-a
1. 1. Extinderea și aprofundarea cunoștințelor acumulate anterior.
2. 2. Tonalități majore și minore până la șapte semne la cheie inclusiv (naturale, armonice, melodice),
modurile populare diatonice, gama cromatică majoră și minoră ascendentă și descendentă.
3. 3. Toate intervalele, inclusiv treitonurile și intervalele caracteristice cu rezolvări.
4. 4. Trisonurile pricipale cu răsturnări și rezolvări.
5. 5. D7, DVII7, SII7 cu răsturnări și rezolvări.
6. 6. Succesiuni de intervale și de acorduri.
Cadrul didactic este liber să stabilească ordinea studierii compartimentelor, să repartizeze orele alocate, respectândcondiția parcurgerii integrale a conținutului și realizarea competențelor stabilite, conform Planului de lungă durată.
Totodată, se recomandă adaptarea curriculumul la condițiile și la ritmul de învățare al fiecărei clase/grupe în parte,asigurând individualizarea procesului educational şi adaptatea acestuia la particularităţile de vârstă şi aptitudinile
particulare ale elevilor.
Materialul teoretic va conține volumul necesar de cunoștințe la capitolul Teoria elementară a muzicii, careurmează a fi integrat cu grijă în fiecare lecţie, asigurând consolidarea şi transpunerea acestora în activităţi aplicativpractice.
Solfegierea necesită respectarea unor norme specifice de emisie a sunetului. Una din formele indispensabile laorele disciplinei Teoria muzicii și Solfegiu sunt exercițiile vocale: intonarea gamelor, intervalelor, acordurilor,secvențelor (progresiilor), a diferitor turații melodice, eventual în forma genului de canon, etc. Acestea contribuie
la dezvoltarea auzului (modal, armonic, eventual polifonic), cultivă abilitățile ulterioare ale citirii la primavedere, ale înscrierii melodiilor, ale analizei audutive. Exercițiile la baza cărora stau abilitățile vocale contribuiela însușirea în practică a cunoștințelor teoretice acumulate la lecții . Solfegiul și, mai ales, deprinderea de citire la
prima vedere, favorizează dezvoltarea eficientă a capacităților muzicale. Astfel interpretarea de către elevi a unor
melodii/fragmente muzicale pe una/mai multe voci contribuie la dezvoltarea auzului melodic, ritmic, armonic șipolifonic, dezvoltă calitățile esențiale ale intonației și tactării corecte, o atitudine conștientă față de textul
muzical. Un mijloc important și de mare folos în studiere este transpoziția melodiilor învățate în alte tonalități,în special în formă scrisă.
Perceperea şi analiza auditivă asigură puntea între teoria și practica muzicală, asigurând contactul permanent cu
muzica vie, dezvoltând identitatea artistică a elevului.
Dicteul muzical ritmic, melodic, ritmico-melodic – ca o formă specifică de activitate didactică în cadrul disciplinei,dezvoltă auzul muzical cu sprijin pe cel intern, consolidând abilitățile specifice. Fiind una din cele mai complicate
forme de activitate , dicteul dezvoltă memoria muzicală a elevilor, contribuie la perceperea conștientă,analitică a melodiei și formează aptitudinea de a nota fragmentul audiat. Pornind de la realitatea comunicărilorinterdisciplinare, calea care conduce spre notarea eficientă a dicteului muzical este solfegierea corectă. Este
important ca elevul să recepţioneze clar structura metroritmică a melodiei: măsura, structura fiecărei măsuri,
particularitățile desenului ritmic, să identifice la auz structura melodică – fragmentarea în propoziții, fraze și
intonații. Înscrierea cu succes a dicteului depinde de capacitățile individuale ale copiilor, de nivelul dedezvoltare a auzului și memoriei lui muzicale, a simțului metroritmic.
În activitatea didactică dezvoltarea gândirii tonal-funcționale are prioritate firească. Solfegiile tonale la una și,
eventual, la mai multe voci se completează cu dicteul tonal-funcțional (la o voce și, eventual armonic/polifonic la
mai multe voci).
66

Creația reprezintă treapta superioară a disciplinei Teoria elementară a muzicii și Solfegiu, treaptă ce asigură
valorificarea cunoștințelor/abilităților acumulate. Exercițiile de creație dezvoltă capacitățile elevilor de operare cu
limbajul muzical.
3.6 DOMENII DE CUNOAȘTERE/PRODUSE/ACTIVITĂȚI DE ÎNVĂȚARE/CRITERII DE EVALUARE
Nr.
1.

Domeniide Produse de învăţare
cunoaștere
recomandate
Perceperea și Răspuns scris/oral
analiza muzicalauditivă

2.

/solfegierea
Solfegierea
și Citirea
intonarea/melodiilor/
exerciții vocale
fragmentelor/exercițiil
or intonaţionale.

3.

Problematică
metro-ritmică

Răspuns scris/oral
Scheme metro-ritmiceelaborate;
Jocuri muzical-ritmice4.

Dicteul muzicalRăspuns scris/oral

5.

Creația
muzicală

Răspuns scris/oral
Scheme metro-ritmiceelaborate;
Jocuri muzical-ritmice

6.

Componenta
teoretică.
ElementedeTeoria muziciiRăspuns scris/oral
Chestionarea orală
Teste rezolvate

Criterii de evaluare a produselorConștientizarea aplicării corecte a elementelor indicate;
Determinarea acordurilor/ funcțiilor;
Realizarea exercițiilor de formare a intervalelor și
acordurilor;
Rezolvarea exercițiilor de codificare grafică;Aprecierea auditivă a elementelor de limbaj muzical,
modurilor, treptelor, intervalelor, acordurilor;
Modul de interpretare al rezultatelor;
Operarea cu noțiuni modale, de tempou, dinamice;
Corectitudinea răspunsului în raport cu conținuturile
predate și obiectivele stabilite;
Notarea şi rezolvarea treptelor, intervalelor, acordurilor
indicate în tonalitate/construirea de la nota propusă.
Solfegierea / memorarea fragmentelor muzicale la 1 şi 2
voci, cu diferit grad de dificultate;
Solfegierea la prima vedere;Interpretarea temelor muzicale folclorice/din muzica
academică, cu/fără text poetic;
Intonarea treptelor, modurilor (major/minor, populare),intervalelor și acordurilor.
Utilizarea/ vocalizarea/ notarea corectă a duratelor
sunetelor/figurilor ritmice;
Lecturarea și notarea corectă metro-ritmică a unor
fragmente muzicale.
Realizarea dicteurilor la 1-2 voci, de diferit grad dedificultate;
Notarea corectă a formulelor metro-ritmice inclusiv a celor
excepționale;
Prezentarea și interpretarea rezultatelor.
Crearea liniilor melodice în baza scărilor modale şi
formulelor melodico-ritmice propuse;
Redarea expresiilor grafice ale imaginii sonore.
Demonstrarea uui grad sporit al cunoştinţelor;
Interesul crescut faţă de practicile de creație;Prezintarea atenţiei sporite pentru realizarea mesajului
artistic;
Interpretarea rezultatelor obținute.
Conștientizarea aplicării corecte a elementelor de Teoria
muzicii;
Determinarea modurilor, treptelor și intervalelor, aacordurilor/funcțiilor;
Rezolvarea exercițiilor de codificare grafică ;Notarea suportului armonic/acordic;
Operarea cu noțiuni de tempou, dinamice.

67

3.7 FINALITĂŢI
La finele claselor prezentate elevul poate:
Clasele1
Percepere percepe auditiv
și analiză elemente delimbaj:caracterul
muzicalcreației,măsura,
auditivă
tempoul,nuanțele
dinamice e.t.c. ;determina
treptele stabile și
instabilecurezolvare, treptele
trisonului major și
minor;
analiza turații
melodice decomplexitate
medie.

2
determina la auz și
percepe caracterulcreației muzicale,modul, măsura,
tempoul, nuanțele
dinamice e.t.c. ;aprecia la auz gamele
tonalităților majore și
minore în ambele
direcții, tetracordurile,
trisonurile majore și
minore ale tonalităților
studiate;
percepe la auz șidetermina trepte ale
tonalităților cu/fără
rezolvare;percepe la auz șidetermina turații
melodice simple ce
includ sunetele
trisonului tonicii;
aprecia auditiv șidetermina intervale în
expunere melodică și
armonică.

3
4
recunoaște auditiv determinamăsura, intervalele, caracterul,
acordurile, figurile particularitățile
ritmice din cadrul
metro-ritmice dinunei melodii;
cadrul unei
melodii/creații
percepe la auz șidetermina turații
muzicale de mici
melodice aparte (pe proporții;trepte alăturate, pe
recunoaște la auz
sunetele trisonului/ intervale/acordurirăsturnărilor
aparte și din
tonicii;
succesiuni,turațiile melodiceaprecia la auz
intervale aparte/constituite dinsuccesiuni, în
sunetele
tonalități/de laacordurilor
sunet, interpretatestudiate, în
melodic/armonic;
tonalitate și de lasunet;
determina la auz
și nota succesiuni
desluși coloritul
din acordurilenațional al
studiate.
melodiilor
propuse auditiv.

5
determina auditiv
modul, tempoul,nuanțele dinamice,
particularitățile
ritmice/ale formeicreației muzicale;analiza melodii ceconțin alterații/cromatisme;
recunoaște
intervale/acorduri,aparte/încadrate în
succesiuni, în
mod/de la sunet;
determina/analiza
cadențele în
perioade;
percepe turații
melodice ceconstau dinintervalele și
acordurile studiate;
determina auditiv
modurile populare
diatonice de staremajoră și minoră.

6
aprecia la auz
caracterul сreației,modul, forma,măsura, tempoul,nuanțele
dinamice;recunoaște
particularitățile
ritmice, melodice,armonice bazate
pe intervalele și
acordurile
studiate;recunoaște
auditiv
momentulcadențelor în
perioade, logicafuncțională aacordurilor,
planul tonal;
recunoaște
auditiv
intervalele și
acordurile în
tonalitate și de lasunet, aparte și în
succesiuni.

7
determina șiconștientiza
caracterulcreației
muzicale,modul, forma,numărului demăsuri,
particularitățile
tempoului,nuanțelor
dinamice,
ritmice;analiza funcțiile
acordurilor,turațiilor
armonice;recunoaște
auditiv tipurilede factură,inclusiv cea
polifonică,alterațiile/croma
tismele;determina
auditiv
intervalele/acord
urile noi,
68

Solfegiere interpretași exerciții cântece cu și fărăacompaniament;
vocalesolfegia exerciții
ce conțin mișcare
lină, pe trepte,
ascendentă/descendentă;demonstratehnica respirației,intonației și
articulației
corecte;intona game,
trepte,tetracorduri,
trisonul tonicii,
trisonul major și
minor de la sunet,
melodii/exerciții
din două-trei
trepte succesive,cu o lărgire
treptată adiapazonului;cânta în unison.

intona gamele,intervalele, secvențele
simple, melodiile și
exerciţiile studiate;
reproduce vocal tonul
și semitonul;
intona trisonul major
și minor în tonalitate șide la sunet;interpreta melodii cu
text literar, cu/fărăsusținerea armonică aprofesorului, eventual,a elevului;solfegia la primavedere exerciții simple
în tonalitățile studiate,
cu tactare;alterna solfegierea în„voce” cu cea în„gând” ;reproduce vocal
duratele ritmice debază în măsurile de 24
34, 44;efectua transpoziția, înscris, apoi oral a
melodiilor studiate în
tonalitățile cunoscute.

intona în
tonalitățile studiate
game/tetracorduri
majore/minore în
trei varietăți,trisonul tonicii curăsturnări;executa vocal
intervalele studiate
în tonalitate și de lasunet;
cânta secvențe
diatonice;intona trepte
instabile cu
rezolvare;cânta turații
melodice formate
din salturi de la
tonică spre treaptaV;intona intervale/trisonuri/răsturnări
eventual în
ansamblu (înunison/pe mai multe voci);
cânta de pe note/
repeta la auz;

intona gamele,intervalele,
inclusiv treitonulîn majorul natural
și minorul
armonic,
acordurile
studiate, de lasunet și în
tonalitate;cânta secvențe;executa vocal
succesiuni deintervale și
acorduri, eventual,pe mai multe voci;solfegia, solmiza,
eventual citi la
prima vedere
melodii mai
dificile din punctde vedereintonativ și ritmic;
cânta texte
muzicalememorate;
solfegia la douăvoci, inclusiv
canoanele.

intona game,
trepte, turații
melodice cu trepte
alterate, precum șiintervalele/acordurile studiate,cu răsturnări/rezolvări, aparte/în
succesiuni, în
tonalitate/de lasunet;
interpreta în
ansamplu pe 2-4
vociintervalele/acorduri
le studiate, curăsturnări/rezolvări, aparte/în
succesiuni, în
tonalitate/de lasunet;
intona secvențe
mai complexe dinpunct de vedere
melodic și ritmic;
solfegia melodii/
exerciții ce conțin
dificultăți

intona gamele
tonalităților
studiate, turații
melodice dinsunete cromaticeși trepte alterate,intervalele/acordurile noi,
succesiuni deintervale și
acorduride la sunet, cu
determinarea
tonalităților șirezolvarea înacestea;interpreta
secvențe la una șidouă voci;solfegia melodii
cu inflexiuni,turații melodicepe sunetele
acordurilor
studiate;interpreta în
duet exemple
muzicale cu
alterații;aparte/în
succesiuni, în
tonalitate sau dela sunet,cadențele în
perioade,
inflexiunile în
tonalităţile
înrudite.
intonagame/turații
melodice ceconțin trepte
alterate, întonalitățile
studiate;
intonaintervalele
diatonice,cromatice,caracteristice/acordurile
studiate, de lasunet, în ambele
direcții;solfegia melodii
ce conțin
alterații/cromati
sme /inflexiuni/mișcări pe
suneteleacordurilor
studiate;interpreta
exerciții de douăvoci, cu alterații;solfegia melodii
bazate pe
69solfegia la primavedere fragmentele
melodice bazate peintervalele și
acordurile studiate;executa
melodii/exerciții îndouă voci(eventual, solo:
voce+pian).

Problemat percepe pulsația
ica metro- ritmică aduratelor;ritmică
conștientiza și
reproduce înscris/ repeta vocal
desenul ritmic al
melodiei;
asimiladeprinderile detactare;solmiza exemple
muzicale;recunoaște textul
muzical dupădesenul ritmic;
ritmiza silabic
valori de note.

repeta exact desenul
ritmic prin silabe
specifice;recunoaşte dupădesenul ritmic
melodiile studiate
anterior;tacta la măsurile de 24,
34, 44;
solmiza exemplele
muzicale;
executa un
canon/ostinato ritmic;
tacta desenul ritmic depe fise metro-ritmice;nota dicteul ritmic;
interpreta în
ansamblu partituri
ritmice.

exersa cu tactare
figurile ritmicestudiate, inclusiv
anacruza, ostinato
și canonul ritmic;
interpreta partituri
ritmice cu ambele
mâini:solo/în
ansamblu;nota dictee ritmice;solmiza exercițiile
propuse.

denota asimilarea
tehnicilor detactare, inclusiv agrupurilor ritmice(sincopa, trioletul,
ritm punctat) înmăsurile compuse
vizate;nota dicteul
ritmic;melodice/ metroritmice studiate;
citi de la primavedere melodii/
exerciții mai
complexe din punctde vedere melodic
și ritmic;
intona texte
melodice transpusela interval desecundă ascendentă
sau descendentă;solfegia melodii îndouă voci cu
elemente dealterație.
exersa prinutilizarea tuturor
valorilor dedurată/formulelor
metro-ritmicestudiate;efectua gruparea
noilor desene
ritmice în măsurile
studiate;practica ansamblul
ritmic;nota dicteul ritmic.

intona texte
melodicetranspuse lainterval de terță
ascendentă sau
descendentă;cânta
melodii/exerciții
bazate pemodurile populare
diatonice.

modurile
muzicii
populare;solfegia
exerciții înmăsurile/figurile
ritmice studiate.

exersa utilizânddiverse desene
ritmice studiate
precum șimăsurile
alternative;
participa înansambluri
ritmice;nota dicteuri
ritmice.

tacta în măsuri
mixte;
exersa formule
ritmice de odificultate
medie;
participa înansamblu ritmic;
nota dicteuri
ritmice înmăsurile
studiate.

70Dicteul
muzicalnota exerciții descriere caligrafică
a textului
muzical;nota un ritm sau
melodie studiată
anterior;
scrie un dicteu
muzical simplu.

executa exercitii(melodice/ritmice,
auditive/intonative) depregătire pentru
dicteu;nota după memorie
melodii studiate
anterior;
scrie dicteul, cu oprealabilă analiză
detaliată.

realiza dicteuri
orale;
nota dicteuri (4-8măsuri), bazate pe
grupurile ritmice șiturațiile melodicestudiate.

Creația
muzicală

compune o linie
melodică simplă
(propoziție, frază)în baza ritmului
sau textului literar
propus;nota melodii
proprii compuse;compune undesen ritmic, cear însoți omelodie;
improviza fraze
muzicale în
tonalitățile
studiate;modela muzica înlimbajul culorilor.

continua/completa
melodia propusă;improviza un discurs
muzical pe ritmul sau
textul literar propus.
compune variat fraze
melodice;scrie voci secunde la
un fragment muzical,
utilizând intervalele
studiate;nota propriile melodii
compuse;reda discursul muzicalprin prisma culorilor(desenare).

improviza melodii
pe ritmul sau textul
literar propus;
compune melodii,
utilizândintervalele,acordurile, turațiile
melodice însușite,în tonalitățile
studiate, eventual,cu acompaniament
acordic;
improviza frazerăspuns întonalitatea relativă;nota creațiile
compuse.

realiza dicteuri
orale decomplexitate
medie;
scrie dupămemorie melodii
studiate(autodictare);nota dicteuri din 8măsuri, formate
din figuri ritmiceși turații melodicestudiate.
continua cu adoua propoziție omelodie pentru ase obține operioadă;compune vocisecunde la textul
muzical propus;
nota melodia
compusă;improviza un
acompaniament la
melodia
propusă/proprie.

utiliza diverse
forme ale dicteului
oral;
nota dicteul din 810 măsuri de ocomplexitate
conformă.

realiza dicteuri
orale diverse ca
grad decomplexitate;nota dicteul
melodico-ritmic,
de 8-10 măsuri,de un gradcorespunzător decomplexitate.

scrie dicteuri deun grad mediu
de complexitate,
dar care reflectă
întregul material
teoretic studiat.

compune frazerăspuns cu
inflexiune în
tonalitatea
dominantei (înlimita primei
propoziții) ;compune diverse
melodii, utilizândelementele
limbajului muzicalstudiate;compune și nota
melodii fărăutilizarea vreunui
instrument muzical.

improviza frazerăspuns cu
modulație în
tonalitatea
dominantei,
precum și cu
inflexiuni în
tonalitățile
relative;
compune melodii
diverse ca gen și
caracter, utilizind
elementele
limbajului
muzical studiate;nota corect
melodiile propriifără verificare la
instrument;
improviza
acompaniamentul
unei melodii
propuse/proprii.

compunemelodii îndiferite tonalități
utilizând și
modurile
muzicii
populare;improviza omelodie pefundalul
acompaniament
ului armonic
propus;improviza un
acompaniamentarmonic pentru
o melodie
propusă.

71

Componenta
teoretică.
Elemente
de Teoria
muzicii

reda grafic
notele și duratelelor, semnele dealterație;construi corect(game și moduri(major și minor);nota intervale
conform treptelor
moduluimajor/minor.

reda grafic gamele
tonalităților studiate cu
varietățile lor;
construi și aprecia
din vedere
intervalele studiate –de la sunet și în
tonalitate.

construi gamele
tonalităților majore
și minore cu 0-3
semne la cheie;
construiintervale/acorduri
de la sunet/întonalitățile
cunoscute.

construi game în
tonalități majore
și minore cu 0-4
semne la cheie
inclusiv;
construi/ aprecia
din vedere
treitonurile în
tonalitățile
studiate și de lasunet;
construi
trisonurile
principale curăsturnări și
rezolvări/succesiuni
acordice întonalitățile
studiate.

construi gamele
tonalităților majore
și minore cu 0-5
semne la cheie
inclusiv;
construi/recunoașt
e din vedere
intervalele/acorduri
le studiate, curăsturnări și
rezolvări, în
tonalitate și de lasunet, aparte și în
succesiuni;
construi/recunoașt
e din vederemodurile populare
diatonice de staremajoră și minoră.

construi gamele
tonalităților
majore și minore
cu 0-6 semne lacheie inclusiv;
construi/recunoa
ște din vedere
intervalele/acordu
rile studiate noi,cu răsturnări și
rezolvări, în
tonalitate și de lasunet, aparte și în
succesiuni;
construi/recunoa
ște din vedere
oligomodurile/pen
tatonicile.

utiliza corectterminologia
specială
muzicalteoretică;construi gamele
tonalităților
majore șiminore cu 0-7
semne la cheieși varietățile
acestora;recunoaște dinvedere modurile
diatonicepopulare;construi gama
cromatică
ascendentă și
descendentă,majoră și
minoră;consrtui toate
intervalele/acordurile
studiate, curăsturnări și
rezolvări, aparteși încadrate în
succesiuni.

72

3.8 SUGESTII METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE
Proiectul de lungă durată /calendaristic.
Procesul educaţional va fi organizat prin utilizarea diverselor strategii de învățare, menite să formeze
competențe specifice, de intonare/solfegiere, apreciere la auz/notare a însemnelor muzicale.
Proiectarea disciplinei solicită din partea profesorului elaborarea documentelor proiectării: proiectul de lungă
durată/de perspectivă/calendaristică, proiectul zilnic.
Proiectarea de lungă durată este o proiectare complexă, de ansamblu, de nivel macro, care ordonează
demersul didactic pe parcursul unui an şcolar şi implică efectuarea următorilor paşi:• Distribuirea pe unităţi de învăţare a materiei pe parcursul unui an şcolar. Profesorul identifică pentru clasa
respectivă unităţile de învăţare raportate la numărul unităţilor de conţinut rezonabil, respectând administrarea
disciplinei.
• Stabilirea succesiunii unităţilor de învăţare şi de conţinut. Profesorul poate prelua succesiunea propusă în
Curriculum sau poate adopta o altă ordone, acceptată pentru clasă. Construirea unei viziuni proprii solicită
profesorului o responsabilitate mai mare.
• Asocierea unităţilor de competenţă cu unităţile de conţinut şi cu activităţile de învăţare şi produsele
recomandate. În triada respectivă, primordiale sunt unităţile de competenţă, pe care fiecare profesor lepreia din Curriculum şi le poate relua pe parcursul unui an şcolar. O condiţie evidentă este că fiecare unitate
de competenţă nu poate fi omisă. Selectate din Curriculum, vor fi corelate cu unităţile de învăţare şiunităţile de conţinut. Astfel, profesorul va selecta/formula subiecte/teme pentru fiecare lecţie.
• Selectarea/determinarea/stabilirea activităţilor de învăţare adecvate. Profesorul va selecta strategiile, tehnicile
de instruire adecvate unităţilor de conţinut în corespundere cu nevoile de formare ale elevilor şi a resurselor
disponibile.
• Determinarea/selectare produselor de evaluare. Produsele de evaluare le determină fiecare profesor, realizândevaluări summative.
• Alocarea timpului necesar studiului. Distribuirea orelor, preconizată de Curriculum, este orientativă. În
dependenţă de mai mulţi factori (specificul clasei, resursele disponibile, doleanţele elevilor etc.) profesorul
repartizează orele pentru fiecare temă.
• Construirea mediului de realizare a procesului educaţional. Implementarea documentului respectiv este
determinat, în fiecare instituţie, de componentele mediului, care se vor reflecta şi în proiectare.
Profesorul are dreptul:- să schimbe ordinea parcurgerii unităților de conţinut/subiectelor abordate, dacă nu este afectată logicaştiinţifică sau didactică;- să repartizeze timpul efectiv pentru parcurgerea unităţilor de conţinut în funcție de pregătirea elevilor laetapa respectivă a învăţământului;- să grupeze în diverse moduri elementele de conţinut/subiectele aboradte, cu respectarea logicii interne dedezvoltare a conceptelor disciplinei Teoria muzicii şi Solfegiu;- să aleagă sau să organizeze activităţi de învăţare adecvate condiţiilor concrete din clasă.
Contextul de realizare, spaţiul fizic, managementul clasei vor determina selectarea activităţilor şi produselorde evaluare; forma de organizare; abordarea diferenţiată a învăţării în corespundere cu zonele existente în salade clasă, ba mai mult, chiar şi selectarea anumitor unităţi de conţinut.
Axarea învățământului pe formarea de competențe nu anulează conceptul de obiectiv, ci, invers, presupune
valorificarea acestuia la nivelul proiectării didactice de scurtă durată, corelând acele componente ale unității
de învățare care se vizează prin lecția dată. Elementele de structură a proiectului de lungă durată pot include
compartimentele: Competenţe specifice, Unități de competență, Unități de conținut/subiecte (pentru domeniilede activitate), Numărul de ore, Tipul/ forma/ instrumentul de evaluare, Data, Notiţe/Observaţii.
Organizarea demersului educaţional
Calitatea lecţiei este determinată de variabilele care intervin în desfăşurarea ei, fiind puse în acţiune șiinteracţiune de „binomul profesor-elev” în contextul clasei de elevi, în cadrul activităţii de predare-învăţareevaluare:73

• finalităţile (unitățile de competenţe și obiectivele lecției) reprezintă „inima” lecţiei, esenţa, deoarece exprimă
comportamentele, ce urmează a fi formate elevilor;• conţinutul materiei constituie mijlocul didactic principal de realizare a obiectivelor propuse;• strategia de instruire/învăţare propusă de profesor și adoptată de elevi, defineşte tipul de învăţare adecvat
condiţiilor date şi prin el tipul sau varianta potrivită de lecţie, sugerează alegerea şi combinarea optimă ametodelor, procedeelor, mijloacelor şi formelor de activitate, generează anumite tactici de acţiune;• tehnologia didactică propune utilizarea unor metode și procedee didactice, materiale și mijloace deînvăţământ care contribuie la realizarea finalităţilor prin intermediul conţinuturilor.
Un aspect important și semnificativ va constitui abordarea interdisciplinară. Interdisciplinaritatea asigură
elevilor creșterea gradului de funcționalitate a achizițiilor școlareб descongestionarea conținuturilor la diverse
disciplini prin prevenirea unor repetări inutile sau a multiplelor necorespondențe, dezacorduri în tratarea
acelorași fenomene în cadrul diferitelor discipline.
Caracterul a ceea ce este interdisciplinar; transfer de concepte și metodologie dintr-o disciplină în alta pentru
a permite abordarea mai adecvată a problemelor cercetate (sursa DEX). Interdisciplinarul- cea care aparține adouă sau mai multe discipline, care stabilește relații între două sau mai multe discipline; care este bazat,alcătuit, descoperit sau care rezultă din transferul de concepte sau metode din două sau mai multe discipline(DEI). Accentul nu mai este pus pe logica internă a teoriilor științifice, ci pe relațiile lor cu acțiunea, peconsecințele praxiologice și tehnologice ale aserțiunilor, pe capacitatea de a rezolva probleme cu ajutorul
semnificațiilor teoretice. Acest imperativ al timpului generează anumite rigori pentru realizarea
interdisciplinarității în toate verigile sistemului educațional, devenind, în contextul învățământului formal,
condiție și dimensiune a rezultatului procesului didactic.Valorificarea potenţialului individual muzical-artistic
al elevilor presupune identificarea adecvată a capacităţilor elevilor şi dezvoltarea lor ulterioară eficientă. Pentru
eficientizarea asimilării cunoștințelor și dezvoltarea abilităților practice se propune utilizarea metodelor depredare-învățare activ-participative care asigură: centrarea pe elev și tip activitate; dezvoltarea gândirii,
formarea aptitudinilor și a deprinderilor muzical-teoretice; participarea elevilor, inițiativa, implicarea șicreativitatea; un parteneriat şi o comunicare eficientă între profesor şi elev.
Curriculumul la disciplina Teoria muzicii și Solfegiu abordează învățarea prin acțiune, întroduce o serie demetode și tehnici de învățare care stimulează implicarea activă a elevului în procesul educațional și asumarea
responsabilității pentru propria formare. Accentul se va pune pe dinamizarea procesului de învățare, pe
formarea de competențe specifice, care asigură beneficiarilor valorificarea potenţialului muzical, satisfacerea
aspiraţiilor artistice, formarea culturii generale și identificarea eventualelor oportunități de realizare
profesională. Activităţile practice, ce trebuie susținute în fiecare săptămână, sunt reprezentate de elementul
teoretic, solfegiu, dicteu, sprijinite de exerciții de formare/dezvoltare a auzului/memoriei muzicale, de aspectul
metro-ritmic, dar și de formare/dezvoltare a competenței de natură creativă. Diversitatea tonală și modală,intervalică, acordică și metro-ritmică în dictee și solfegii este extrem de importantă în dobândirea
competențelor de operare cu elementele de limbaj muzical, fiind benefică utilizarea unor manuale, culegeri desolfegii, preluări/adaptări din literatura de specialitate, alte surse.
Metodele recomandate pentru a fi utilizate în procesul de predare-învățare sunt:realizarea sarcinilor
individuale/de grup, cu/fără asistare a cadrului didactic, lucrări practice scrise/orale, elaborarea proiectelor decreație.
Metode utilizate în procesul de predare-învățare:a) Tradiționale: demonstrația; observația; exercițiul; descoperirea; modelarea; brainstorming-ul; instruirea
programată.
b)Specifice: euristică (de descoperire personală); metoda asemănării și contrastului; metoda
analizei/generalizării muzicale; metoda stimulării imaginației; metoda reinterpretării artistice a muzicii(caracterizări poetice,reprezentare plastică,etc.).
Specificul disciplinei Teoria muzicii și Solfegiu constă în asigurarea la elevi a capacităților necesare integrării
în lumea muzicală, asimilării și operării cu limbajul specific. Traseul didactic parcurs în acest sens, pentru
fiecare element în parte este:
1. Receptarea, conștientizarea, analizarea elementelor de Teoria elementară a muzicii - componenta
teoretică;2. Receptarea, conștientizarea, analizarea, execuția vocală – solfegiul;
3. Receptarea, conștientizarea, analizarea, notarea prin semne specifice – dicteul și analiza auditivă;4. Valorificarea expresivă a tot ce a fost asimilat – creația.
Dicteul va fi anticipat de o analiză minuțioasă, prin care, sub îndrumarea profesorului, se apreciază modul
și tonalitatea melodiei date, măsura, particularitățile desenului ritmic etc., abia apoi urmând înregistrarea
notografică. Una din formele utile este dicteului oral (fără notare scrisă). Pentru dezvoltarea auzuluilăuntric, se poate propune elevilor autodicteul – înscrierea după memorie a unei melodii cunoscute/studiate74

anterior, inclusiv în calitate de temă pentru acasă. Acesta contribuie la dezvoltarea memoriei și reflectă legătura
între materialul audiat și prezentarea lui grafică. De asemenea este benefică înscrierea melodiilor
interpretate la diferite instrumente muzicale – dicteul timbral. Timpul rezervat dicteului diferă de la caz
la caz – în clasele I și II, când acestea sunt mai simple, 10-15 minute. În clasele mai mari – 20-25
minute. Dicteurile pot fi scris atât pe o voce, cât și pe două, atât în cheia sol cât și în cheia fa.
Solfegierea şi deprinderile vocal-intonative.
Dezvoltarea abilităților vocale contribuie la însușirea în practică a cunoștințelor teoretice acumulate laorele de solfegiu. Ele vor fi prezente la fiecare lecție, deoarece contribue enorm la dezvoltarea aptitudinilor
de bază, cum ar fi solfegierea, aprecierea la auz și dicteul. Un mijloc important și cu impact direct asupra
dezvoltării competenţelor specifice este dezvoltarea auzului armonic/polifonic va fi asigurată prin solfegierea
fragmentelor din creații muzicale, a melodiilor de autor din culegerile respective, a gamelor și intervalelorsolo (vocea a doua – la pian) și în ansamblu. Se va ţine cont de faptul că ambitusul vocii copiilor dinclasele mici de regulă este de regulă de la ”Do” al octavei întâi până la ” Do” din octava doua. Cu
vârsta acesta se poate extinde. Sunt însă şi elevi cu un diapazon vocal restrâns. Prin urmare se recomandă
transpunerea exercițiilor propuse, într-o tonalitate comodă/potrivită elevului. Profesorul va urmări
corectitudinea intonării, respirației, construcția frazei muzicale, să atragă atenția la poziția corectă acorpului în timpul solfegierii. Dezvoltând aptitudinea intonării curate, profesorul va atrage o atenție sporită
tactării, cu o respectare strictă a schemei măsurii repective. În clasele superioare, datorită modificărilor
fiziologice presupuse de perioada pubertății (mai ales sunt afectați băieții între 12 și 16 ani), apar dificultăți
semnificative la nivel intonațional. Modificarea substanțială a ambitusului are ca primă etapă o restrângere
drastică a acestuia, precum și reale dificultăți în controlul susținerii înălțimilor. Profesorul trebuie să încurajeze
elevul să solfegieze în continuare, cu adaptarea registrelor sunetelor din exemplele muzicale la ambitusul real
din acel moment și pe durate de maxim 10-15 minute, deoarece depășirea acestuii termen fără pauză duce laforțarea vocii, fiind extrem de periculoasă.
Citirea la prima vedere pe una și pe două voci. O atenție deosebită se va acorda citirii la prima vedere,discifrarea rapidă a textului muzical fiind una din principalele sarcini la lecția de Teoria Muzicii și
Solfegiu. Se va practica chiar din clasa I și are caracter sistematic pe parcursul întregii perioade de studii.
Se pot utiliza exemple din manualele/culegeri de solfegi din clasa precedentă, din repertoriul viral, etc. Se vaîncepe cu exerciţii muzicale mai uşoare, sporind treptat gradul de dificultate, respectînd principiul de la simplu
la compus/complex.
Un aspect deosebit de important este acordarea în tonalitate. Ea se va realiza de la tonică sau de la sunetul
La, interpretat la pian/cu ajutorul camertonului/diapazonului. Se admit și alte metode de acordaj (intonarea
trisonurilor principale în stare directă/răsturnări). În timpul solfegierii, dublarea melodiei la pian estebinevenită doar la etapele incipiente/doar cazul turațiilor melodice complicate/doar pentru a susține elevul
cu suport armonic. O importanță deosebită în citirea rapidă a textului muzical la prima vedere o areintonarea pe două voci. E necesar ca elevii să poată citi nu numai propria partiție, dar s-o urmărească
și pe a doua: cântând în ansamblu, sau, eventual, interpretând cea dea doua voce la pian.
Anticipând etapa de solfegiere la prima vedere, profesorul împreună cu elevii va realiza o analiză
minuțioasă a exercițiului – măsura, duratele, modul, tonalitatea, treapta care începe, treapta care închee,pauzele etc. Pentru dezvoltarea auzului armonic, se recomandă solfegierea pe două/trei voci a gamelor,intervalelor și acordurilor în ansamblu. Exercițiile pentru dezvoltarea auzului muzical, vor viza atât aspecte
intonaționale (recunoașterea unor sunete în contexte tonale și modale, în registre extreme, a intervalelorarmonice simple și compuse, a trisonurilor/sept-acordurilor în toate stările, a unor fragmente melodico-ritmice
pentru dezvoltarea memoriei muzicale, a unor cadențe armonice care trebuie identificate) cât și aspecte metroritmice (identificarea măsurii, a tempoului, a caracterului giusto-silabic/rubato, memorarea, reproducerea șiclarificarea notației unor fragmente metro-ritmice etc.) Atenția acordată activităților creative va oferi contextul
potrivit nu doar pentru înțelegerea conceptelor și noțiunilor parcurse, ci și pentru utilizarea lor în creații propriiși în abordarea interpretativă de la instrument.
Analiza audutivă se va realiza în trei aspecte: 1- analiza generală al exemplelor; 2 - aprecierea
elementelor limbajului muzical întro melodie/creație muzicală; 3 - aprecierea unor elemente ale limbajului
muzical în afara melodiei/creației muzicale. Primul aspect presupune analiza audutivă a unui fragment pe
o voce în care elevii trebuie să aprecieze caracterul muzicii, modul, măsura, structura melodiei,
dinamica etc. Exemplele propuse spre analiză trebuie să fie clare, interesante, pe înțelesul copiilor. Al
doilea aspect presupune aprecierea la auz a diferitor elemente al limbajului muzical, planul tonal,
acordurile, intervalele etc. Al treilea aspect presupune aprecierea la auz a diferitor elemente ale limbajului
muzical luate fără melodie/creație muzicală: intervale, acorduri, moduri, varietăți ale modurilor, formule
ritmice, etc.
75Materialul teoretic trebuie să fie strâns legat de experiența muzical-auditivă a elevilor, adică cunoștințele
teoretice urmând a fi aplicate în practic de zi cu zi, la fiecare lecție. Noțiunile teoretice, științifice, sunt
importante ca elemente ale unei gramatici generative a limbajului specific, ca mijloace de investigare a textului
muzical, înlesnind înțelegerea structurii lingvistice și a mesajului lucrărilor muzicale. Totuși, este de dorit ca
evaluarea acestor categorii de achiziții să se facă prin soluții practice, bazate pe cânt, audiție, construcție sauanaliză scrisă, evitând centrarea pe cerințele de reproducere a unor definiții sau clasificări tehnice. Abordarea
aspectelor de limbaj muzical va ține cont de nivelul concret al grupei cu care se lucrează. În contextul unor
cerinţe strategice noi, structura şi conţinutul actual al programei permit de fapt abordări flexibile şi implicit omare libertate a profesorului în selectarea demersului didactic, a căilor, metodelor şi mijloacelor utilizate.
Procesul creativ în sine permite dezvoltarea unei competențe cheie – sensibilizarea și exprimarea culturală,la un nivel semnificativ, cu atât mai mult cu cât percepția asupra disciplinei este una nu doar de disciplină
teoretică, ci și cu rol de suport pentru activitățile interpretative. În măsura tratării elevilor cu încurajări, cu oatitudine deschisă, care să permită diferențele de gust personal, apar și alte efecte benefice asupra personalității
elevilor, în sensul creșterii respectului și încrederii în propriile capacități.
Strategiile de evaluare a rezultatelor învățării.
Evaluarea reprezintă o componentă organică a procesului de învățare. Orice proces educațional se desfășoară
și se finalizează prin evaluare, ca o cunoaștere și recunoaștere a rezultatelor procesului de achiziționare și
formare. Evaluarea reprezintă un feed-back permanent între agenții procesului educativ, menit să confirme
formarea la elevi a competențelor scontate. Evaluarea competențelor pornește de la definirea clară a acestora,
drept capacitate de rezolvare a problemelor într-un context dat. Axarea procesului de învățare-predare-evaluare
pe competențe presupune efectuarea evaluării pe parcursul întregului proces de instruire. Evaluarea continuă
va fi structurată în evaluări formative și evaluări sumative/finale. Pornind de la caracterul aplicativ alcurriculumului, evaluarea va viza mai mult aspectele ce țin de interpretarea creativă a informațiilor și decapacitatea de a rezolva situațiile de problemă. Pentru a permite individualizarea evaluării și o motivare
suplimentară a elevilor, sarcinile de evaluare formativă vor fi ierarhizate pe grade de dificultate.
Scopul evaluării este de a orienta și de a optimiza învățarea. Informațiile obținute pot fi folosite atât de elevi
pentru a-și îmbunătăți performanțele, cât și de profesor pentru a varia și combina optim metodele de predare.
Evaluarea în esență reprezintă indicatorul esențial de validare și valorificare a calității competențelor formate,este un proces continuu și are scopul de a demonstra și stimula succesul elevului – ea nu are funcția de apedepsi; educă la elevi capacitatea de autoevaluare și ameliorare a propriilor performanțe profesionale.
Proiectarea curriculumului pe competenţe, formarea şi dezvoltarea acestora implică strategii adecvate deevaluare a performanţei, adică a produselor, comportamentelor şi a altor manifestări observabile, care dau
dovadă de prezenţa acelor competenţe. Pe parcursul procesului de învăţare, în funcţie de momentul actului
evaluativ, vor fi utilizate trei strategii de evaluare: iniţială (predictivă); formativă (continuă); sumativă (finală).
Evaluarea iniţială (EI) este binevenită la început de an şcolar/semestru/unitate de învățare, pentru a determina
gradul de formare la elevi a pre-achiziţiilor necesare studierii cu succes a noii unități de învățare. Rezultatele
se valorifică în scopul eficientizării procesului ulterior de predare-învăţare-evaluare.
Evaluarea formativă/continuă (EF) se proiectează și se realizează, de regulă, pe parcursul unităților deînvățare. Are ca obiectiv cunoaşterea sistematică și continuă a rezultatelor curente şi a progresului elevilor.
Oferă profesorului posibilitatea intervenţiei imediate, permite aplicarea în timp optim a unor măsuri corective,
care să modifice rezultatele elevilor în sensul dorit. Se raportează la unităţile de competenţe şi unităţile deconţinut parcurse în perioada vizată. Evaluarea formativă trebuie să asigure pregătirea elevilor pentru evaluarea
sumativă, la finele parcursului de învăţare. Este un proces continuu care permite colectarea informaţiilor cu
privire la aspectele puternice și la punctele vulnerabile pe care profesorul trebuie să le utilizeze pentru
organizarea procesului de predare-învățare-evaluare și să le transmită elevilor.
Evaluarea sumativă (ES) se proiectează şi se realizează la finele unui parcurs de învăţare semnificativ: modul,
semestru, an şcolar.
Se raportează la unităţile de competenţe și unităţile de conţinut proiectate pentru semestrul dat, respectiv – lafinalitățile stipulate la sfârșitul clasei date. Este de natură normativă, conform sistemului de notare, verifică
rezultatele şi are drept scop perfecţionarea procesului de învăţare. În procesul evaluărilor se va da atât oapreciere obiectivă a competențelor elevilor, cât și a progreselor individuale.
Evaluarea activităților de natură creativă va ține cont de diferențe semnificative de maturitate,
comunicativitate, curaj, experiență muzicală și perseverență, elevii fiind încurajați să se manifeste personal și
independent în aceste activități, evitând abordările critice și insistând asupra realizărilor și asupra elementelorde avut în vedere la o proximă activitate. Stimularea creativității prin activități legate de competențele
specifice, precum și alegerea inspirată a unor lucrări și fragmente de lucrări muzicale valoroase din literaturaromânească și universală (pentru solfegiu, dicteu și exerciții de dezvoltare a memoriei muzicale) pot crește
76

semnificativ atractivitatea disciplinei și participarea cu o evoluție valorică accelerată a elevilor la activitățile
orelor de Teoria muzicii şi Solfegiu.
Metoda de evaluare este o cale prin care profesorul oferă elevului posibilitate de a demonstra nivelul destăpânire a cunoștințelor, de forme și dezvoltare a diferitor capacități, de integrare a lor în competențe.
Metodele folosite pentru evaluarea continuă presupun chestionarea orală sau scrisă, lucrările practice,proiectele, testările interactive asistate de calculator. Pentru a eficientiza procesele de evaluare, înainte de a
demara evaluările propriu-zise, cadrul didactic va aduce la cunoștința elevilor tematica lucrărilor, modul deevaluare (bareme/grile/criterii de notare) și condițiile de realizare a fiecărei evaluări. Profesorul este
responsabil de selectarea celor mai eficiente metode de evaluare pentru un anume mod de învățare:concentrarea asupra unei evaluări valide și cu impact în procesul de învățare; aplicarea evaluării într-un modadecvat pentru toți cei care învață; înregistrarea rezultatelor ca dovadă pentru un audit de calitate. Evaluarea
elevilor se va face diversificat, pe tot parcursul anului școlar, implicând competențele de solfegiu, scrierea
dicteului, analiză auditivă, operarea cu elementele de limbaj muzical studiate, implicarea în activitățile creative
propuse. Există două categorii de evaluare: tradiționale și complementare.
Metode tradiționale de evaluare: chestionare; lucrări scrise/orale; lucrări practice; teste de cunoștințe;examene.
Metode complementare de evaluare: observarea sistematică; portofoliul; autoevaluarea.
Metodele complementare de evaluare posedă cel puțin două caracteristici importante: permit realizarea
evaluării în strânsă legătură cu predarea-învățarea, deseori concomitent cu acestea; se referă la rezultateleobținute pe o perioadă mai îndelungată (competențe, atitudini, interes etc.) Produsele recomandate pentru
evaluarea nivelului de dezvoltare a competențelor sunt prezentate în tabelul de mai jos.
Tipuri de evaluare recomandate
se desfășoară la sfârșitul semestrului I-îi și II; este o probă intermediară prin care se
Testareevaluează programul/competențele formate pe parcursul semestrului.
este o formă de verificare a îndeplinirii curriculumului. Se desfășoară la finele clasei
Examenterminale, în prezența unei comisii, constituită prin ordinul directorului instituției. Poatefi de promovare (pentru a asigura transferul dintre nivelul primar la cel gimanazial) sau
de absolvire (pentru elevii din clasele terminale).
Criteriile de evaluare
Calificativ
Criterii de evaluare
ExcelentCunoștințele teoretice:Prezentarea cunoștințelor teoretice ce vizează definirea, explicarea conceptelor,utilizarea sau conceptelor sau noțiunilor, într-un mod clar, prin reguli și definiții
expuse clar, logic și fără greșeli.
SolfegiereIntonarea exercițiilor cu respectarea textului muzical, fără detonări, cu tactarea
corectă.
Exersări intonative
Intonarea corectă și fără detonări a modurilor major (n.a.m.), minor (n.a.m.),modurilor populare diatonice, intonarea intervalelor și a succesiunilor de intervale
corect și fără detonări, intonarea trisonurilor principale cu răsturnări și rezolvări, aseptacordurilor cu răsturnări și rezolvări, și a succesiunilor acordice în tonalitatea
propusă, corect și fără detonări.
Dicteu muzical
Reproducerea în scris a melodiei date, fără nicio greșală, cu respectarea
ortografiei muzicale.
Analiza auditivă
Aprecierea la auz fără nicio greșală a modurilor, intervalelor, acordurilor, a
succesiunilor de intervale și a succesiunilor acordice.
1-2 greşeli neesenţiale.
Foarte bineCunoștințe teoretice
Prezenterea conținutului teoretic cu cuvinte proprii, omițând definiția sau regula,dar în deplină corespundere cu tema.
Solfegierea
S-au admis 2-3 greşeli de diferit grad de dificultate şi /sau inexactități nesemnificative
în redarea desenului melodic sau ritmic.
77

Bine

Suficient

Exersări intonative
S-au admis 2-3 greşeli de diferit grad de dificultate şi /sau inexactități la intonarea
modurilor major (n.a.m.), minor (n.a.m.), a modurilor populare diatonice,intervalelor, acordurilor – trisonuri și septacorduri cu răsturnări și rezolvări; asuccesiunilor de intervale și a succesiunilor acordice.
Dicteu muzical
S-au admis 2-3 greşeli de diferit grad de dificultate şi /sau greșeli nesemnificative
precum înscrierea neclară a sunetului sau a semnului de alterație.
Analiza audutivă
S-au admis 2-3 greşeli de diferit grad de dificultate şi /sau inexactități în aprecierea laauz al elementelor limbajului muzical cum ar fi - mărimea calitativă a intervalului,culoarea modală a acordului sau o particularitate ritmică.
Cunoștințe teoretice
Prezentarea pe scurt a conținutului teoretic cu omiterea unor particularități
Solfegierea
Admiterea a 4 greşeli de diferit grad de dificultate şi /sau greșeli în reproducerea
textului muzical al exercițiului.
Exersări intonative
Admiterea a 4 greșeli in intonarea modurilor – major (n.a.m.), minor (n.a.m.), a
modurilor populare diatonice, a intervalelor cu rezolvări, a trisonurilor și
septacordurilor cu răsturnări și rezolvări.
Dicteu muzical
Admiterea a 4 greșeli – melodice, ritmice sau de ortografie muzicală.
Analiza audutivă
Admiterea a 4 greșeli în aprecierea la auz a modurilor, intervalelor, acordurilor,a răsturnărilor acestora și a succesiumilor de intervale și a succesiunilor acordice.
Cunoștințe teoretice
Prezentarea definițiilor – interval, trison, septacord, răsturnare și rezolvare – cu multe
inexactități. 5-6 greșeli la construirea intervalelor, trisonurilor și septacordurilor curăsturnări și rezolvări.
Solfegierea
Admiterea a 5-6 greșeli în intonarea exercițiilor studiate.
Exersări intonative
Admiterea a 5-6 inexactități în intonarea gamelor, intervalelor, trisonurilor,septacordurilor cu răsturnări și rezolvări, a succesiunilor acordice.
Dicteu muzical
Admiterea a 5-6 greșeli în redarea liniei melodice și ritmice a dicteului.
Analiza auditivă
Admiterea a 5-6 greșeli în aprecierea la auz a modurilor – major (n.a.m.) minor(n.a.m.) modurilor populare diatonice, intervale, trisonuri și septacorduri cu răsturnări
și rezolvări, a succesiunilor de intervale și a succesiunilor acordice.
Cunoștințe teoretice
Prezentarea materialului teoretic cu grave devieri de la normă – definiții spusegreșit, încălcarea ortografiei în prezentarea grafică a textului muzical,
necunoașterea semnelor de alterație a tonalităților, construirea intervalelor cu
aprecierea greșită a mărimii calitative și cantitative a acestora. Greșeli laconstruirea acordurilor cu răsturnări și rezolvări în mod.
Solfegierea
S-au admis 7- 8 greșeli în intonarea exercițiilor.
Exersări intonative.
Intonarea eronată, falsă a gamei majore (n.a.m.) și minore (n.a.m.), a modurilor
populare diatonice, a intervalelor simple, a trisonurilor și a septacordurilor curăsturnări și rezolvări în mod.
Dicteu muzical
S-au admis 7- 8 greșeli în reproducerea textului muzical al dicteului.
Analiza auditivă
78Greșeli multiple în aprecierea la auz a modurilor, intervalelor, acordurilor,septacordurilor și a succesiunilor de intervale și a succesiunilor acordice.
Cunoștințe teoretice
Cunoașterea slabă a materialului teoretic. Memorarea insuficientă a definițiilor
intervalelor, trisonurilor și septacordurilor. Capacitate minimă de a construi corect
intervalele, trisonurile și septacordurile cu răsturnări și rezolvări în mod sau de lasunetul dat.
Solfegierea
Un număr de greșeli mai mare de 8 la redarea liniei melodice și ritmice a
exercițiilor .
Exersări intonative
Intonarea incorectă a gamelor, intervalelor, trisonurilor, septacordurilor curăsturnări și rezolvări, a succesiunilor de intervale, și a succesiunilor armonice.
Dicteu muzical
Un număr de greșeli mai mare de 8 la înscrierea liniei melodice și ritmice al
dicteului.
Analiza auditivă
Capacitatea redusă de apreciere la auz a modurilor, intervalelor, trisonurilor,septacordurilor cu răsturnări și rezolvări a succesiunilor de intervale, și a
succesiunilor armonice.
Nesatisfăcător Lipsa totală a competențelor la teme teoretice, la intonare, la dicteu și apreciere
auditivă.
BIBLIOGRAFIE:
Bunea D., Drăguță D., Uscatu V., Solfegii: Clasa I: școlile de muzică, Chișinău, 2018
Bunea D., Drăguță D., Uscatu V., Solfegii: Caiet de exerciții: Clasa I: școlile de muzică, Chișinău, 2018
Bunea D., Drăguță D., Uscatu V., Solfegii: Clasa II: școlile de muzică - Chișinău, 2019
Bunea D., Drăguță D., Uscatu V., Solfegii: Caiet de exerciții: Clasa II: școlile de muzică, Chișinău, 2019
Bunea D., Drăguță D., Uscatu V., Solfegii: Clasa III: școlile de muzică, Chișinău, 2020
Bunea D., Drăguță D., Uscatu V., Solfegii: Caiet de exerciții: Clasa III: școlile de muzică, Chișinău, 2020
Butucel, Z., Culegere de dicteuri muzicale, Chisinau, 2020
Culegere de dictate muzicale, melodii pentru armonizare şi lucrări scrise la teoria muzicii, Chişinău, 2003.
Giuleanu, V., Teoria muzicii, cursînsoțit de solfegii aplicative, București, Editura Fundației ”România demâine”, 1988
10. Macarie, T., Dicteuri muzicale, Piatra-Neamţ, 2007.
11. Măzăreanu, I., 200 de solfegii modale. Bucureşti, 1980.
12. Mamot, E., Mamot A., Abecedar muzical Sol-Mi, Primex-Com, 2005
13. Sposobin, I., Teoria elementară a muzicii (traducere), Bucureşti, 1959
14. Florea, A.,Educație muzicală-teorie și sofegii aplicative. Timișoara, Editura Universității de Vest, 2006
15. Ţurcan, L., Dănilă ,E., Ţurcanu, A., Abecedarul muzicii şi solfegiul. Manual pentru elevii claselor I-II aleşcolilor de muzică pentru copii, Chişinău, 2001.
16. Ţurcanu, L., Dănilă, E., Ţurcanu, A., Abecedarul muzicii şi solfegiul. Manual pentru elevii claselor III- IV aleşcolilor de muzică pentru copii, Chişinău, 2001.
17. Ţurcanu, L., Dănilă, E., Ţurcanu, A., Abecedarul muzicii şi solfegiul. Manual pentru elevii claselor V- VI aleşcolilor de muzică pentru copii, Chişinău, 2001.
18. Ţurcanu, L., Dănilă, E., Ţurcanu, A., Abecedarul muzicii şi solfegiul. Manual pentru elevii claselor VII- VIII
ale şcolilor de muzică pentru copii, Chişinău, 2001.
19. Ţurcanu, L., Solfegiu. – Partea I. Manual pentru şcolile medii de muzică (pentru elevii din anii 1 şi 2)Chişinău, 1988.
20. Ţurcanu, L., Solfegiu. – Partea II. Manual pentru şcolile medii de muzică (pentru elevii din anii 3 şi 4)Chişinău, 1988.
21. Ţurcanu, L., Doga E. Teoria elementară a muzicii Chişinău, 1991.
22. Алексеев, Б. Гармоническое сольфеджио. Москва, 1975.
23. Алексеев, Б., Блюм Д. Систематический курс музыкального диктанта. Москва, 1969.
24. Вахромеев В.А. «Вопросы методики преподавания сольфеджио в детской музыкальной школе».
Москва, 1966 г.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.

79

25. Дадиомов А.Е. «Технические средства на занятиях по сольфеджио в музыкальной школе».
Методическая работа. Московский государственный институт музыки им.А.Г. Шнитке. Музыкальный
колледж., М., 2005 г.
26. Калмыков, Б. , Фридкин Г. Сольфежио. Часть 1. Одноголосие. Москва, 1985.
27. Ладухин, Н., Одноголосное сольфеджио. Москва, 1966.
28. Ромм, Р., Изучение тональностей в ДМШ
29. Русяeва, И., Одноголосные примеры для чтения с листа на урокаx сольфеджио, Москва, 1989.
30. Серебянный, М., Сольфеджио на ритмоинтонационной оснoве современной эстрадной
31. Фридкин Г., Практическое руководство по музыкальной грамотеб М.: Музыка, 1988

Sitografie:
https://ro.wikipedia.org/wiki/Muzic%C4%83

80