MINISTERUL EDUCAŢIEI ŞI CERCETĂRII AL REPUBLICII MOLDOVA
Programul ”TEKWILL ÎN FIECARE ŞCOALĂ”

CURRICULUM NAŢIONAL

ARIA CURRICULARĂ
TEHNOLOGIIDISCIPLINA OPŢIONALĂ

Arta comunicării narative prin video(Video Storytelling)
CLASELE VI-VIIChişinău, 2023

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum
Ordinul Ministerului Educaţiei și Cercetării nr. 917 din 25.07.2023

Autori:Daniela MUNCA-AFTENEV, doctor în filologie, AO „Academia de Inovare şi Schimbare prin
Educaţie”
Olga MOROZAN, doctorand, Fundaţia pentru copii „Pestalozzi” Moldova
Recenzenţi:1. Andrițchi Viorica, Director, Centrul Formare Continuă și Leadership,
doctor habilitat, profesor universitar
2. Sacara Andrei, profesor de informatică, grad didactic superior, Liceul Teoretic „Miguel deCervantes Saavedra”

2

CUPRINSI.
Preliminarii .................................................................................................................. 4
II. Repere conceptuale ...................................................................................................... 5
III. Competenţe generale .................................................................................................... 8
IV. Competenţe specifice disciplinei .................................................................................. 8
V. Administrarea disciplinei ............................................................................................... 9
VI. Repartizarea orientativă a orelor .................................................................................... 10VII. Unităţi de învăţare ........................................................................................................ 10
VIII.
Repere privind strategiile didactice ....................................................................... 15
IX. Referinţe bibliografice ................................................................................................... 173

I. PRELIMINARII
Curriculumul la disciplina opţională Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling1),
elaborat în conformitate cu prevederile Codului Educaţiei al Republicii Moldova, Cadrului de referinţă al
Curriculumului Naţional (2017), Curricumului de bază: sistem de competenţe pentru învăţământ general(2018) şi Recomandările Parlamentului European şi a Consiliului Uniunii Europene privind
competenţele-cheie din perspective învăţării pe tot parcursul vieţii (Bruxelles, 2018), reprezintă un act
normativ reglator, prevăzut pentru a fi implementat în clasele liceale (X-XII).
Curriculumul la disciplina opţională Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling)fundamentează activitatea cadrului didactic, ghidează procesul de predare-învăţare-evaluare şi facilitează
abordarea creativă a demersurilor de proiectare de lungă şi de scurtă durată, reieşind din cele mai noi
abordări în materie de tehnici de comunicare în mediul digital în secolul 21.
Disciplina opţională Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling) poate juca un rol
important în formarea şi dezvoltarea competenţelor-cheie formulate în Codului Educaţiei al Republicii
Moldova necesare pentru învăţarea pe tot parcursul vieţii şi integrarea într-o societate bazată pecunoaştere: competenţe de comunicare în limba română, competenţe de comunicare în limba maternă,competenţe de comunicare în limbi străine, competenţe în matematică, ştiinţe şi tehnologie, competenţe
digitale, competenţa de a învăţa să înveţi, competenţe sociale şi civice, competenţe antreprenoriale şi
spirit de iniţiativă şi competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale.
În procesul de elaborare a Curriculumului la disciplina opţională Arta comunicării narative prinvideo (Video Storytelling) s-a ţinut cont de:
•

•

•

•

Respectarea prevederilor Codului Educaţiei al Republicii Moldova, care stipulează că misiunea
educaţiei este promovarea învăţării pe tot parcursul vieţii, iar statul promovează şi susţine
învăţarea pe tot parcursul vieţii, care asigură accesul continuu la ştiinţă, informaţie, cultură, învederea adaptării flexibile a individului la noile realităţi socioeconomice în permanentă schimbareşi în scopul dezvoltării competenţelor necesare pentru activitatea profesională şi socială;Impulsionarea reformei privind implementarea conceptului de educaţie continuă şi învăţare peparcursul vieţii în corespundere cu cerinţele pieţei forţei de muncă şi asigurarea
profesionalizării/reprofesionalizării periodice a populaţiei în vârstă aptă de muncă pentru
asigurarea competitivităţii acestora pe piaţa forţei de muncă formulate în prevederile StrategieiNaţionale de Dezvoltare Moldova 20302;
Implementarea recomandărilor Consiliului Comisiei Europene din 22 mai 2018 privind
competenţele-cheie pentru învăţarea pe tot parcursul vieţii. În 2006, Parlamentul European şiConsiliul Uniunii Europene au adoptat Recomandarea privind competenţele-cheie pentruînvăţarea pe tot parcursul vieţii. În recomandarea menţionată, statele membre au fost invitate „sădezvolte furnizarea de competenţe-cheie pentru toţi ca parte a strategiilor lor de învăţare pe tot
parcursul vieţii, inclusiv strategiile lor de realizare a alfabetizării universale” şi să utilizeze„Competenţele-cheie pentru învăţarea pe tot parcursul vieţii – Un cadru european de referinţă”;
Abordările postmoderne şi tendinţele dezvoltării curriculare pe plan naţional şi cel internaţional;

Termenul alcătuit din două cuvinte din limba engleză: story şi telling, şi poate fi tradus în română ca şi „a spune opoveste”, „comunicare narativă” sau „comunicare creativă”.
2
Sursa: https://particip.gov.md/ro/strategy_category/educatie-relevanta-si-de-calitate-pe-tot-parcursul-vietii/26
1

4

•
•

Necesităţile asigurării continuităţii şi a interconexiunii dintre ciclul de învăţământ gimnazial şi cel
liceal; dat fiind faptul că acest curriculum reprezintă o continuare a curriculum-ului la disciplina
Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling) pentru clasele 7-9;
Necesităţile de adaptare a sistemului de învăţământ general din Republica Moldova la exigenţele
societăţii moderne, nevoile elevilor şi tendinţele educaţionale pe plan internaţional.

Principalele funcţii ale Curricumului opţional la disciplina Arta comunicării narative prin video(Video Storytelling) sunt:• organizarea procesului de predare-învăţare-evaluare a disciplinei opţionale din perspectiva
unei pedagogii axate pe formarea şi dezvoltarea competenţelor-cheie ale învăţării pe tot
parcursul vieţii;• asigurarea coerenţei dintre disciplina opţională Arta comunicării narative prin video(Video Storytelling) şi celelate discipline din ariile curriculare relevante;• constituirea drept o componentă fundamentală pentru elaborarea manualelor şcolare,
manualelor electronice, ghidurilor metodologice, a strategiei de evaluare a disciplinei, atestelor de evaluare.
Documentul este elaborat la iniţiativa Centrului Tekwill, în cadrul Programului „Tekwill în fiecareşcoală”. Misiunea proiectului este să pună în valoare capitalul uman al Republicii Moldova şi să crească,pe termen lung, o generaţie de oameni care să creeze în Republica Moldova produse şi servicii care sărăspundă provocărilor social-economice naţionale şi globale.
Curriculumul este destinat elevilor şi cadrelor didactice din învăţământul general, profesorilor
universitari, antrenaţi în formarea iniţială şi continuă a pedagogilor, autorilor de curriculum, specialiştilor
din cadrul organelor locale de specialitate în domeniul învăţământului, autorilor de manuale şi de ghiduri
metodologice, părinţilor, membrilor societăţii civile, precum şi tuturor factorilor de decizie interesaţi deeducaţie.
Curriculumul include următoarele componente: Preliminarii, Administrarea disciplinei, Repere
conceptuale, Competenţele specifice disciplinei, Unităţi de învăţare, Repere metodologice de predareînvăţare-evaluare şi Referinţe bibliografice.
Finalităţile învăţării, formulate în acest document, sunt destinate stabilirii obiectivelor de evaluareiniţială, continuă, formativă, sumativă şi finală.
II. REPERE CONCEPTUALEDefinirea disciplinei opţionale
Obiectul de studiu al disciplinei opţionale Arta comunicării narative prin video (Video
Storytelling) este procesul de elaborare a unor mesaje persuasive în format video cu un puternic impactemoţional, uşor de înţeles şi de reţinut. „Video Storytelling” este o tehnica de comunicare care îmbină
două componente cheie: cea a unui scriitor care utilizează abil conţinutul lingvistic pentru a convinge
interlocutorul, şi cea a unui creator de conţinut digital, care are competenţe tehnice necesare pentru atranspune mesajul lingvistic în format video, utilizând elemente de text, elemente audio-video, elemente
grafice şi componente tehnice interactive. La fel ca şi scrisul persuasiv, Video Storrytelling-ul ţinteşte
implicarea publicului prin utilizarea strategiilor de ghidare emoțională și afectivă, ce vizează
direcţionarea acestuia către o stare, emoţie, gând sau acţiune.
Statutul disciplinei în planul de învăţământ: disciplină opţională în aria curriculară „Tehnologii”.

5Valoarea formativă a disciplinei:− Cunoaşterea conceptelor de bază ale procesului de comunicare narativă prin video, care include
etapele de pre-producere, etapa de producere şi etapa post-producere;− Formarea deprinderilor practice de creare a produselor de comunicare narativă prin video în baza
unui panou de editare şi organizare textuală şi grafică a naraţiunii video;− Identificarea şi utilizarea în practică a celor 7 elemente cheie ale procesului de comunicare narativă
prin video: punct de vedere, întrebare dramatică, conţinut emoţional, proces de naraţiune cu voce,
impactul vocii naratorului, principiul economiei şi viteza de expunere a naraţiunii;− Formarea deprinderilor practice de difuzare a produselor de comunicare narativă prin video în
mediile virtuale, respectând normele de etică şi securitate informaţională şi cele legate de dreptul deautor.
Principiile specifice disciplinei opţionale:
Abordarea integrată a disciplinei – predarea disciplinei opţionale Arta comunicării narative prinvideo (Video Storytelling), bazată pe organizarea integrată a conţinuturilor educaţionale trans, pluri- şiinter-disciplinare, presupune înarmarea elevilor cu un set de cunoştinţe teoretice de bază prin intermediul
unor experienţe didactice de învăţare complexe, eficiente şi motivante, proiectate în vederea formării şidezvoltării de abilităţi şi competenţe practice relevante pentru dezvoltarea lor personală şi profesională.
Fiind un exemplu de curriculum integrat, experienţele de învăţare planificate oferă elevilor o viziune
unitară asupra cunoaşterii domeniului de comunicare narativă prin video, motivând şi dezvoltând puterea
acestora de a percepe noi relaţii, de a crea noi modele, sisteme şi structuri pentru o exprimare proprie,
individuală şi creativă.
Centrarea pe elev şi dezvoltarea armonioasă a acestuia – acceptarea unui model de învăţare activă,centrat pe elev, orientat către activităţi individuale sau în grup, care să permită dezvoltarea independenţei
de acţiune, originalităţii, creativităţii, capacităţii de lucru în echipă, combinând acestea cu
individualizarea ritmului de învăţare.
Principiul accesibilităţii în prezentarea conţinuturilor – prin intermediul repetării şi reciclării
materialului şi prin diversificarea activităţilor şi strategiilor de predare în prezentarea materiei de studiu şia achiziţionării active a cunoştinţelor.
Modelul de predare-învăţare-evaluare a disciplinei opţionale:
Curriculumul propune modelul clasei inversate de studiu al disciplinei în cauză. Această abordarede predare se supune unor principii precum organizarea eficientă a timpului de lucru cu obiective
etapizate, muncă practică, realizarea de proiecte educaţionale centrate pe elev şi pe nevoile sale deînvăţare. Rolul profesorului va fi de a însoţi elevul în elaborarea unor sarcini complexe, iar timpul
disponibil în sala de clasă va putea fi folosit pentru alte activităţi bazate pe învăţare, cum ar fi pedagogiadiferenţiată şi învăţarea bazată pe sarcini, permiţându-i profesorului să organizeze activităţi şi proiecte degrup care îi vor ajuta pe elevi să comunice mai bine între ei şi să colaboreze eficient. Astfel, cu ajutorul
profesorului, elevul va obţine o imagine mai concretă a realităţii, pe care o va dobândi singur.
Elevul va studia acasă reperele teoretice din cadrul cursului, într-un ritm propriu, cu suportul
oferit de cadrul didactic, sau din diverse surse suplimentare (tutoriale video, site-uri educaţionale sau
podcast-uri recomandate), iar în sala de clasă, elevul va încerca să aplice cunoştinţele dobândite acasă

6

prin rezolvarea exerciţiilor practice propuse de profesor. Modelul poate deveni un instrument aflat laîndemâna profesorului pentru a-şi adapta activităţile şi obiectivele în funcţie de cerinţele elevilor, destructura socio-afectivă a clasei de elevi, integrând astfel şi elevii cu cerinţe educaţionale speciale(C.E.S).
Acest curriculum opţional porneşte de la premisa că elevii au făcut deja o alegere conştientă adisciplinei opţionale Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling), iar succesul
implementării curriculumului se bazează şi pe faptul că ei sunt suficient de motivaţi să înveţe prin metoda
clasei inversate. Pentru a implementa în deplină măsură abordarea orientată către elev şi valorificarea
oportunităţilor oferite da faptul că profesorul devine un îndrumător şi un facilitator al învăţării,curriculumul promovează modelele de învăţare activă, care asigură:a) abordarea centrată pe cel care învaţă, astfel încât în timpul predării, accentul să va pune pe
acumularea cunoştinţelor de către elev, nu pe simpla transmitere a unui conţinut sau a unor
informaţii definite;b) învăţarea activ-participativă, prin exemple practice, elevii având astfel posibilitatea să discuteîntrebările ce apar şi să rezolve de sine stătător diversele probleme ce apar în procesul de comunicare
narativă prin video;c) dezvoltarea abilităţilor de învăţare auto direcţionate, în care elevii îşi asumă responsabilitatea
pentru ceea ce învăţa;d) învăţarea constructivistă, prin care elevii, în locul impunerii sau transmiterii directe acunoştinţelor de asimilat şi consolidat, îşi construiesc de sine stătător propria semnificaţie a realităţii,îşi creează de sine stătător propriul spaţiu cognitiv.
În ansamblu, modelele de învăţare implementate în curriculum vor contribui la formarea la elevi a
unei concepţii unitare asupra acestui domeniu important al tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor şi va
crea premise pentru alegerea conştientă de către ei a viitoarelor programe de formare profesională înînvăţământul profesional tehnic şi/sau cel superior.
Beneficiari:● Cadrele didactice vor utiliza acest document pentru proiectarea didactică, elaborarea şi aplicarea
tehnologiilor educaţionale moderne, formarea, dezvoltarea şi evaluarea competenţelor elevilor.
● Elevii vor utiliza curriculumul pentru stabilirea obiectivelor de autoformare, autocunoaştere şi
autodeterminare, conceperea strategiilor proprii de învăţare şi formare.
● Părinţii vor apela la curriculum pentru evaluarea progresului propriilor copii, pentru monitorizarea
calităţii procesului educaţional, pentru implicarea activă în informarea şi formarea tinerei generaţii.
● Autorii manualelor, ghidurilor şi ai altor materiale didactice vor utiliza acest document pentru
crearea ofertei de materiale auxiliare didactice.
● Factorii de decizie vor utiliza acest document pentru monitorizarea calităţii procesului educaţionalla disciplina opţională.

7

III.

COMPETENŢE-CHEIE/TRANSVERSALE

Disciplina opţională Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling) poate oferi valenţe
formative aferente următoarelor competenţe-cheie formulate în Recomandările Consiliului Uniunii
Europene din 22 mai 20183:
a) competenţe de alfabetizare;b) competenţe multilingvistice;c) competenţe în domeniul ştiinţei, tehnologiei, ingineriei şi matematicii;d) competenţe digitale;e) competenţe personale, sociale şi de a învăţa să înveţi;f) competenţe cetăţeneşti;g) competenţe antreprenoriale;h) competenţe de sensibilizare şi expresie culturală,dar și a celor care se regăsesc în Codul Educației al Republicii Moldova:a) competenţe de comunicare în limba română;b) competenţe de comunicare în limba maternă;c) competenţe de comunicare în limbi străine;d) competenţe în matematică, ştiinţe şi tehnologie;e) competenţe digitale;f) competenţa de a învăţa să înveţi;g) competenţe sociale şi civice;h) competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă;i) competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale.

IV.

COMPETENŢE SPECIFICE DISCIPLINEI

Disciplina opţională Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling) urmăreşte formarea
şi dezvoltarea următoarelor competenţe specifice:
1. Utilizarea independentă a sistemelor informatice şi soft-urilor simple destinate creării produselor
digitale de comunicare narativă prin video, manifestând atitudine creativă, responsabilă şi etică;2. Utilizarea produselor digitale de comunicare narativă prin video în scopul promovării personale în
medii virtuale, demonstrând preocupare pentru cunoaşterea de sine şi a lumii înconjurătoare;
3. Prelucrarea digitală a informaţiilor textuale, grafice şi audio - video simple cu ajutorul tehnicilor
de comunicare narativă prin video, dând dovadă de curiozitate şi creativitate;
4. Producerea diferitor tipuri simple de comunicare narativă prin video, manifestând creativitate şi
responsabilitate pentru propria exprimare şi respect faţă de valorile de cultură naţională şiuniversale;
5. Utilizarea limbii ca sistem şi a normelor lingvistice (lexicale, fonetice, gramaticale, semantice) încrearea produselor digitale simple de comunicare narativă prin video, demonstrând corectitudine
şi autocontrol;
6. Difuzarea produselor de comunicare narativă prin video simple în mediile virtuale, respectândnormele de etică şi securitate informaţională.
Sursa: RECOMANDAREA CONSILIULUI din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursulvieții https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018H0604(01)&from=EN
3

8

V.

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI

Statutul disciplinei

Aria curriculară

Clasa

Disciplină opţională

Tehnologii

VI-VII

Nr. de unităţi deconţinut pe clase6

Nr.
de ore pe an
34

Proiectarea didactică anuală a disciplinei se realizează conform cerinţelor normative elaborate deinstituţiile competente în luarea deciziilor.

9

VI.

REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A ORELOR

Nr.

MODULE1.
2.
3.

Tehnica de comunicare narativă video storytelling.
Elementele-cheie ale procesului de comunicare narativă prin video
Procesul de lucru cu panoul simplu de editare şi organizare textuală şi grafică
a naraţiunii video (Storyboarding4)
Metode de prelucrare digitală a informaţiilor simple de tip text, grafice şi
audio-video bazate pe tehnici de comunicare narativă prin video
Difuzarea produselor de comunicare narativă prin video în mediile virtuale
Specificul normelor de etică şi securitate informaţională în cazul creării şi
difuzării produselor de comunicare narativă prin video
TOTAL

4.
5.
6.

VII.

Unităţi de competenţe

NUMĂRULORIENTATIVDE ORE
2
4
8
12
6
2
34

UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE

Unităţi de conţinuturi.
Module tematice.
Noţiuni-cheie recomandate

Activităţi de predare-învăţareevaluare şi produse de învăţare
recomandate

1.Tehnica de comunicare narativă video storytelling.
Strategii de ghidare emoțională și afectivă
• Definirea noţiunii decomunicare
narativă video
storytelling• Recunoaşterea
strategiilor simple
de ghidareemoțională șiafectivă în baza
exemplelelorconcrete decomunicare
narativă prin videoNoţiuni de bază legate de conceptul Exerciţii de:de comunicare narativă video− vizionareşianalizareastorytelling.
diverselor exemple practice decomunicare narativă prin video
din domenii de interes pentru
elevi:
familial,şcolar,Declanşatoarele afective de bază în
educaţional, digital, social,procesul de comunicare narativă
civic, de afaceri, marketing,prin
video:
umorul,frica,
politic, etc.;
curiozitatea.
− identificare a strategiilor simple
de ghidare emoțională șiafectivă
în
procesulcomunicare
narativă
prinvideo.
Discuţii dirijate în baza exemplelor decomunicare narativă prin video pentru
treapta gimnazială din Biblioteca

Storyboard, din limba engleză: „story” (istorie, naraţiune, povestire, relatare) şi „board” (panou, tablă, support, tabel) panou de editare şi organizare textuală şi grafică a naraţiunii video.
410Unităţi de conţinuturi.
Module tematice.
Noţiuni-cheie recomandate

Activităţi de predare-învăţareevaluare şi produse de învăţare
Unităţi de competenţe
recomandate
digitală www.educatieonline.md.
Proiecte individuale:− identificarea celor mai creative
exempledecomunicare
narativă prin video din diverse
domenii de interes pentru
elevi.
2. Elemente-cheie de bază ale procesului de comunicare narativă prin video
Elementele-cheie de bază ale Exerciţii de:• Identificarea
procesului de comunicare narativă
− vizionare a diferitor tipuri deelementelor-cheie
prinvideo:
comunicări narative prin video
de bază ale− întrebare dramatică,din diverse domenii de interesprocesului depentru elevi: familial, şcolar,− conţinut emoţional,
comunicare
educaţional, digital, social,− impactul vocii naratorului,narativă prin video
civic, de afaceri, marketing,− principiul economiei.
politic, etc.;• Analizarea produselor− analizare simplă a elementelorStructura model a unui produs dedigitale dincheie de bază ale produselor
comunicare narativă prin video:
perspectiva
digitaledecomunicare− expoziţiune,
narativă
prinvideo.
elementelor-cheie− desfăşurarea acţiunii,de bază ale− punct culminant,Discuţii dirijate privind modalităţi deprocesului de− deznodământ.
comunicare narativă prin video din
comunicare
diferite domenii de interes pentru
narativă prin video
elevi.
• Crearea unui produs
de comunicare
narativă prin video
conform structurii
model5

Discuţii dirijate cu privire la diverse
exemple de utilizare în practică aelementelor cheie de comunicare
narativă prin video pentru treapta
gimnazială din Biblioteca digitală
www.educatieonline.md.

Proiect individual sau de grup:elaborarea conceptului pentru un
produs simplu de comunicare narativă
prin video conform structurii model:
expoziţiune, desfăşurarea acţiunii,
punct culminant, deznodământ.
3. Procesul de lucru cu panoul simplu de editare şi organizare textuală şi grafică a naraţiunii
video (Storyboarding)Panoulsimplude editare şi Studii de caz: procesul de video• Descrierea procesuluiorganizare textuală şi grafică a storyboarding dezvoltat de Waltde lucru cu panoul
5

Expoziţiune, desfăşurarea acţiunii, punct culminant, deznodământ.

11

Unităţi de competenţe
de editare şi
organizare textuală
şi grafică anaraţiunii video• Utilizarea şabloanelor
standardizate
simple destoryboarding•••

Formularea
mesajului lingvistic
corect şi coerent înprocesul derealizare a unuiprodus de video
comunicare
narativă prin video
prin intermediul
panoului de editare
simpluUnităţi de conţinuturi.
Module tematice.
Noţiuni-cheie recomandatenaraţiunii video (storyboard).

Activităţi de predare-învăţareevaluare şi produse de învăţare
recomandate
Disney;Soft-uri educaţionale simple carepermit crearea panourilor digitalede editare şi organizare textuală şi
grafică a naraţiunii video.

Vizionarea diferitor tipuri simple decomunicare narativă prin video din
domeniile de interes pentru elevi şiidentificarea structurii acestora în baza
unui panou de editare simplu;

Componentele de bază ale unuipanou de editare: organizator
grafic, ilustraţii, imagini, animaţii,tranziţii, efecte sonore, naraţiune cu
voce, previzualizare.

Exerciţii de utilizare a şabloanelor
standardizate simple de storyboarding;
Proiect individual sau de grup:elaborarea unui panou de editare şi
organizare textuală şi grafică a unuiproiect de comunicare narativă prinvideo:− jurnal video de lectură,− jurnal video de reflecţie,− jurnal video de călătorie,− recital în format video,− spot social / civic,− interviu video,− rezumatul video al unui film,− rezumatul video a unor ştiri,− teatralizări / dramatizări video.

4. Metode simple de prelucrare digitală a informaţiilor de tip text, grafice şi audio-video
bazate pe tehnici de comunicare narativă prin video
Componentele simple de tip text, Exerciţii de:Procesarea
grafice şi audio-vizuale ale unuidocumentelor− procesare
simplă
asimple de tip text în produs de comunicare narativă prindocumentelor de tip text;
video.
procesul de− procesare simplă a imaginilor;
elaborare a unui
− filmare şi procesare simplă aOpţiuni simple de formatare ale
produs deînregistrărilor video;
componentelor de tip text, grafice şicomunicare− utilizare a diferitor tipuri
narativă prin video audio-vizuale ale unui produs desimple de tranziţii şi animaţii;comunicare narativă prin video.
Procesarea− digitalizare a informaţiei audio
informaţiilor simple
în procesul de elaborare a unui produs
Documente de tip text cu structură simplu de comunicare narativă prinde tip audio-video
simplă utilizate în procesul de video;în procesul deelaborare a unui produs deelaborare a unuicomunicare narativă prin video.
produs deStudii de caz: investigarea diverselor
comunicare
produse simple de comunicare
narativă prin video Tehnici simple de prelucrare a narativă prin video din domeniile defotografiilor digitale în procesul de12Unităţi de competenţe
••Unităţi de conţinuturi.
Activităţi de predare-învăţareModule tematice.
evaluare şi produse de învăţare
Noţiuni-cheie recomandate
recomandate
elaborare a unui produs de interes ale elevilor şi identificarea
comunicare narativă prin video: diferitor tipuri de tranziţii şi animaţii.
transformări de format, geometrice,coloristice, artistice.
Proiect individual sau de grup:compilarea unui produs simplu deTehnici simple de conversii de comunicare narativă prin video în
formate audio – video în procesul baza unui panou simplu de editare şide elaborare a unui produs de organizare textuală şi grafică acomunicare narativă prin video.
naraţiunii video.

Inserarea
elementelor graficesimple într-un
produs decomunicare
narativă prin video
Utilizarea
editoarelor digitale
simple pentru
prelucrarea
Tehnici simple de înregistrare şi
secvențelor audiovideo în procesul de prelucrare a secvențelor audio video în procesul de elaborare aelaborare a unui
unui produs de comunicare narativă
produs deprin video.
comunicare
narativă prin video
5. Difuzarea produselor de comunicare narativă prin video în mediile virtuale•

Utilizarea
serviciilor
online dedifuzare a
produselor decomunicare
narativă prin
video

•

Analizarea
avantajelor şi
dezavantajelor
serviciilor
online dedifuzare a
produselor decomunicare
narativă prin
video

Platforme web, aplicaţii şi reţele de Exerciţii de:socializare
pentrudifuzarea− comparare a avantajelor şi
produselor de comunicare narativă
dezavantajelor
platformelor
prin video.
web, aplicaţiilor şi reţelelor desocializare utilizate drept
Vlogging
ca
exempludemedii de difuzare a produselor
comunicare narativă prin video.
de comunicare narativă prinvideo;
Poveştile de pe reţelele de− difuzare a lucrărilor proprii desocializare
ca
exempledecomunicare narativă princomunicări narative prin video.
video în diverse medii
virtuale.
Modalităţi simple de difuzare a
produselor de comunicare narativă Studiu de caz: cei mai urmăriţi
prin video în diverse medii virtuale. vloggeri
tineridin
Republica
Moldova.

Studiu de caz: cele mai populare reţele
de socializare care difuzează produsede comunicare narativă prin video din
Republica Moldova.
6. Specificul normelor de bază de etică şi securitate informaţională în cazul creării şi
difuzării produselor de comunicare narativă prin video• Respectarea
normelor de bazăReguli simple de securitate digitală Exerciţii de:în procesul de comunicare narativă
− identificare a normelor de bazăprin video.
de securitate informaţională în
13

Unităţi de competenţe
de etică şi securitate
informaţională în
procesul deelaborare a
produselor de video
comunicare
narativă prin videoUnităţi de conţinuturi.
Module tematice.
Noţiuni-cheie recomandateNoţiunea de bază de proprietate
intelectuală
în
procesuldecomunicare narativă prin video.
Resurse din domeniul public
utilizate în procesul de comunicare
narativă prin video.

Activităţi de predare-învăţareevaluare şi produse de învăţare
recomandate
procesuldecomunicare
narativă prin video;− căutare a imaginilor gratuite
din domeniul public pentru un
produsindividual
decomunicare
narativă
prinvideo.

• Respectarea
normelor simple deetică şi securitate
informaţională în
procesul dedifuzare a
produselor decomunicare
narativă prin video
La finele cursului, elevul va fi capabil:- să elaboreze propriul produs de comunicare narativă prin video în baza recomandărilor cadrului
didactic;- să aplice în activitatea cotidiană metode de prelucrare simplă a informaţiilor textuale, grafice şi
audio-video în procesul de elaborare a produselor de comunicare narativă prin video;- să identifice sistemele informatice potrivite pentru crearea şi difuzarea lucrărilor de comunicare
narativă prin video;- să difuzeze propriile produse de comunicare narativă prin video în mediile virtualecorespunzătoare;- să respecte regulile de etică digitală în procesul de elaborare a produselor de comunicare narativă
prin video.
manifestând următoarele atitudini specifice predominante:-corectitudine şi coerenţă în formularea structurilor lingvistice din cadrul naraţiunii, care stă labaza produsului de comunicare narativă prin video:iniţiativă, creativitate şi perseverenţă în crearea propriilor produse de comunicare narativă prinvideo;
curiozitate şi interes în valorificarea metodelor şi instrumentelor specifice procesului decomunicare narativă prin video;
atitudine critică şi creativă în demersul de cunoaştere a softurilor şi tehnicilor de comunicare
narativă prin video;
preocupare pentru cunoaşterea sinelui şi a lumii prin mijloacele digitale;14

-valorificarea gândirii critice în procesul de comunicare narativă prin video;
curiozitate şi creativitate în integrarea achiziţiilor informatice cu cele din alte domenii;
respectarea regulilor de securitate și netichetă în procesul de creare şi difuzare a produselor decomunicare narativă prin video.

VIII.

REPERE PRIVIND STRATEGIILE DIDACTICE

Cursul la disciplina opţională Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling) are la bazăo abordare intuitivă-acţională a prezentării materialului predat, pune accentul pe produsul final şi
centrarea pe elev în calitate de actor activ al procesului de predare-învăţare-evaluare. Conţinuturile şi
tematicele propuse au fost ajustate la particularităţile, interesele şi aspiraţiile elevilor din era digitală. La
baza curriculumului stă principiul valorificării potenţialului elevului, stimularea curiozităţii, creativităţii,gândirii critice şi motivaţiei pentru propria învăţare. Profesorul este încurajat să creeze elevului un cadru
motivaţional adecvat, bazat pe trei elemente pedagogice: suscitarea interesului pentru procesul didactic,
folosirea activă şi practică a competenţelor dobândite şi abordarea subiectelor tematice conform vârstei,
preferinţelor şi interesului elevului din secolul XXI. Pentru a dezvolta încrederea în sine a elevilor şi
pentru a le permite acestora să se manifeste ca şi co-actori ai procesului de predare-învăţare-evaluare, se
recomandă organizarea de activităţi în grupuri, ghidate sau monitorizate atent de profesor ca partener alactului educaţional şi implementarea de proiecte şcolare de grup, proiecte de voluntariat şi de implicare
civică, parteneriate şcolare naţionale şi internaţionale.
Este binevenită şi recomandată promovarea alternativelor metodologice de predare-învăţare-evaluare,a învăţării în bază de sarcini, a învăţării prin descoperire şi rezolvare de probleme, a învăţării în bază deproiecte şi a învăţării în bază de parteneriate şcolare. Se recomandă ca profesorul să utilizeze pe largmateriale didactice ilustrative (imagini, obiecte concrete, tabele, scheme, postere, colaje, produse
digitale etc.), instrumente educative moderne (calculator, televizor, suporturi video, tabla interactivă,tabletele, etc.), activităţi/exerciţii cu caracter ludic atractiv şi suporturi digitale (website-uri, bloguri,
postere şi colaje în format tradiţional şi digital).
În sprijinirea acestei implementări pot fi recomandate variate strategii didactice active şi interactive,după cum urmează:1) strategii expozitive;2) strategii didactice ilustrativ-explicative;3) strategii euristice;4) strategii algoritmice;5) strategii de învăţare prin cooperare;6) strategii problematizate.
Propunem cadrelor didactice şi autorilor de manuale explorarea alternativelor metodologice depredare-învăţare-evaluare, a învăţării active, învăţării prin descoperire, învăţării pe bază de sarcini,învăţării pe bază de probleme şi învăţării pe bază de proiecte.
Metodologiile de predare-învăţare a disciplinei opţionale Arta comunicării narative prin video(Video Storytelling) se întemeiază pe următoarele principii:− îmbinarea proceselor de predare-învăţare a cunoştinţelor teoretice cu activităţile practice lacalculator;− adaptarea cunoştinţelor predate la vârsta elevilor şi pre-achiziţiile digitale ale acestora;− interdisciplinarităţii;− adecvarea metodelor de predare-învăţare la specificul învăţării mixte şi a instruirii asistate decalculator;15

− echilibrarea încărcăturii informaţionale prin eşalonarea materialului teoretic în funcţie departicularităţile de vârstă ale elevului şi în concordanţă cu caracteristicile tehnice ale programelor destudiu.
Procesul de video storytelling sau comunicarea narativă prin video presupune implicarea elevilor îndiverse situaţii practice de învăţare creativă şi inovativă, ce au un caracter aplicativ, dinamic, atractiv şiţin cont de nevoile şi interesele elevilor. Astfel, se va realiza conexiunea dintre ce se învaţă şi scopul
pentru care se învaţă, ceea ce va pune accent pe partea pragmatică a învăţării. Pe de altă parte, elevul va
fi plasat în centrul demersului didactic, fiind astfel subiect activ în propria formare şi dezvoltare.
Se recomandă ca în activitatea de predare-învăţare-evaluare a acestei discipline să se folosească
platforma oferită de Tekwill in Every School pentru a accesa diverse resurse educaţionale, specificedisciplinei opţionale Arta comunicării narative prin video (Video Storytelling). Fiecare lecţie de pe
platformă conţine o lecţie video, un test, sarcini de realizat şi alte materiale didactice. Fiecare lecţie
începe cu formularea obiectivelor de referinţă, continuă cu reflectarea conţinutului lecţiei şi se sfârşeşte
cu concluzii. Graţie acestei platforme, profesorul poate folosi metoda „clasei inversate”. Elevul va
accesa lecţia de pe platformă din timp, o va vizualiza/ asculta, iar apoi va discuta ideile de bază în clasă,împreună cu profesorul. Astfel, timpul din clasă va fi dedicat discuţiilor, dezbaterilor, activităţilor
practice, schimbului de idei şi proiectelor. Elevii vor avea mai mult timp pentru analiză, pentru aplicareacunoştinţelor în practică şi pentru interacţiunea cu alţi elevi, precum şi cu profesorul. Profesorul are rolul
de moderator şi facilitator al procesului de învăţare, sprijinind fiecare elev. Alegerea instrumentarului
informatic, necesar pentru implementarea curriculumului, rămâne la libera alegere a instituţiilor deînvăţământ, cadrelor didactice şi al elevilor. Pornind de la specificul competenţelor de format şi/sau
dezvoltat, se recomandă utilizarea site-urilor web prezentate în tabelul de mai jos.
Nr.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.
20.
21.
22.

DENUMIREARESURSEI
Plot
Canva
BoordsMakestoryboard
Storyboardthat
Miro
Visme
Wevideo
Animaker
Biteable
Powtoon
Voicethread
PowToonWix
Shotcut
MovaviMoovlyGenially
Blabberize
Flipgrid
Voki
Genially

LINK
https://theplot.io/
www.canva.com
https://boords.com/storyboard-creator
https://makestoryboard.com/
www.storyboardthat.com/
https://miro.com/aq/ps/storyboard/www.visme.co/storyboard-creator/
www.wevideo.com/
www.animaker.com/
www.biteable.com/
www.powtoon.com/
www.voicethread.com/
www.powtoon.com
www.wix.com/tools/video-makerwww.shotcut.org
www.movavi.com
www.moovly.com/pricing-edu
www.genially.ly
www.blabberize.com
www.auth.flipgrid.com
www.voki.com
www.genial.ly
16

23.
24.
25.
26.
27.
28.

StoryJumper
FlipsnackClipChamp
Kizoa
Makecomicsbeliefs
Filmorawww.storyjumper.com
www.flipsnack.com
www.clipchamp.com
www.kizoa.com
www.makebeliefscomix.com
www.filmora.wondershare.net

IX.

REFERINŢE BIBLIOGRAFICE

1. Cadrul de referinţă al curriculumului naţional aprobat prin Ordinul Ministerului Educaţiei, Culturii
şi Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
2. Codul Educaţiei al Republicii Moldova, 2014.
3. Curriculumul la disciplina Informatică, Ministerul Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Republicii
Moldova, aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum, Chișinău, 2019.
4. Curriculumul la disciplina Limba și literatura română, Ministerul Educaţiei, Culturii şi Cercetării
al Republicii Moldova, Chișinău, 2020.
5. European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu. Publications Officeof the European Union, Luxembourg, 2017, ISBN 978-92-79-73718-3 (print), 978-92-79-734946 (pdf).
6. Lebrun, M. et Lecoq, J. Classes inversées: enseigner et apprendre à l’endroit !, Éditions Canopé,
2015.
7. Planul de acţiuni privind promovarea siguranţei pe Internet a copiilor şi adolescenţilor pentru anii
2017-2020, prin Hotărârea de Guvern nr. 212 din 05.04.2017.
8. Planul de acţiune pentru educaţia digitală. Comunicarea Comisiei Europene către Parlamentul
european, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, Bruxelles,
17.01.2018.
9. Recomandările Consiliului Uniunii Europene din 22 mai 2018, Jurnalul oficial al Uniunii
Europene. Sursa web: https://eur-lex.europa.eu/legalcontent/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018H0604(01)&from=EN .
10. Repere conceptuale privind elaborarea curriculumului opţional, aprobat prin Ordinul
Ministerului Educaţiei nr. 265 din 28 aprilie 2017.
11. Royal Roads University, Video essays and digital storytelling: A guide for creating video or
multimedia projects for assignments. Sursa web: https://libguides.royalroads.ca/videoessayhowto
12. Strategia naţională de dezvoltare a societăţii informaţionale „Moldova Digitală 2020”, aprobată
prin Hotărârea Guvernului Nr. 857 din 31.10.2013, publicată la 08.11.2013 în Monitorul Oficial
nr. 252-257, art nr. 963.
13. Standarde de competenţe digitale ale elevilor din ciclul primar, gimnazial şi liceal. Chişinău
2015.
14. Standardele de competenţe digitale pentru cadrele didactice din învăţământul general, aprobate
prin Ordinul Ministerului Educaţiei nr. 862/2015.

17