MINISTERUL EDUCAȚIEI
AL REPUBLICII MOLDOVAEDUCAŢIAMORAL-SPIRITUALĂ

Clasele I-IV
GHIDUL ÎNVĂȚĂTORULUIAprobat la Consiliul Național pentru Curriculum(Ordinul Ministrului Educației nr. 428 din 10 mai 2016)Chişinău, 2016
1

CUPRINSPRELIMINARII
I. CURRICULUMUL ŞCOLAR DE EDUCAŢIE MORAL-SPIRITUALĂ (EMS) CENTRAT PE
COMPETENŢE ŞI DEZVOLTAREA PERSONALITĂŢII ELEVULUI
1.1. Valori ale educaţiei moral-spirituale
1.2. Conceptul de competenţă şcolară. Sistemul de competenţe educaţionale
pentru învăţămîntul primar
1.3. Metodologia formării competenţelor specifice disciplinei Educaţie moralspirituală
II. STRATEGII DIDACTICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE
2.1. Specificul strategiilor didactice utilizate în cadrul EMS
2.2. Realizarea interdisciplinarităţii
2.3. Strategii de evaluare
III. PROIECTAREA DIDACTICĂ. RECOMANDĂRI METODICE
3.1. Proiectarea didactică de lungă durată
3.2. Recomandări privind proiectarea unităţilor de învăţare
3.3. Proiecte de lecţii centrate pe formarea de competenţe
BIBLIOGRAFIE
Anexe:
Standarde de eficiență a învățării disciplinei Educația moral-spirituală
Instrumente de evaluare aferente Standardelor de eficiență a învățării
Curriculum la disciplina Educație moral-spirituală

Autori:Angela Cara, Tatiana Niculcea

Au colaborat:
Angela Lupu, Galina Leahu, Larisa Prisăcaru

2

PRELIMINARII
DASCĂLULÎntr-o zi, cînd eram şi eu copil, mă opreşte un vrăjitor cu barbă albă şi îmi
spune:– Măi băiete, eu te ştiu şi mi s-a făcut milă de tine. Tu nu poţi mestecamîncarea tuturor. Iată, eu vin să te învăţ o limbă pe care n-o cunoaşte nimeni.
Mintea mea a născocit-o pentru vrăji.
– Şi te-a învăţat?
– M-a învăţat.
– Şi mă înveţi şi pe mine?
– Te învăţ, dacă te juri să nu mă spui la nimeni.
Şi dascălul l-a învăţat greceşte.
Copilul a ajuns să se îndrăgosteacă de şcoală, să concluzioneze căînvăţătura nu este o agresiune. Şi astfel copilul-problemă a devenit un elev
pentru că a fost ridicat la rang de om prin participarea la un secret.
(5, Apud, I. Teodoreanu)

Mai bine de un secol, educaţia era frămîntată de aceeaşi întrebare: rolul
elevului în propria educaţie. Probabil că, astăzi, mai mult ca oricînd, şcoala trebuiesă consolideze idei care au legătură cu viaţa, pentru valorificarea potenţialuluifiecărui copil/tînăr, indiferent de starea materială a familiei, mediul de reşedinţă,apartenenţa etnică, limba vorbită în scopul asigurării fiecărui educabil a unei
echităţi sociale şi accesului la o educaţie de calitate.
În acest context, menţionăm că şcoala din Republica Moldova reclamă un
destin european, în care libertatea spiritului este virtutea fundamentală a omului,care presupune formarea unei culturi şi mediu şcolar prietenos copilului;susţinerea educaţională a diferitor categorii de elevi pentru a favoriza integrarea
acestora în şcolile de masă; consolidarea legăturii şcoală-comunitate; armonizarearelaţiilor interpersonale dintre educatori şi educaţi: părinţi şi copii, cadre didacticeşi elevi, dintre toţi partenerii sociali.
Pentru realizarea acestei misiuni, elevii trebuie priviţi aşa cum sînt, adică
diferiţi, performanţele lor trebuie raportate la capacităţile lor diferite,conţinuturile trebuie să fie legate de viaţă, strategiile educaţionale utilizate
trebuie să fie diferenţiate, iar evaluarea va trebui să fie una formativă care va
evidenţia progresele elevilor.

3

I. CURRICULUMUL ŞCOLAR DE EDUCAŢIE MORAL-SPIRITUALĂ (EMS)CENTRAT PE COMPETENŢE ŞI DEZVOLTAREA PERSONALITĂŢII ELEVULUI
1.1. Valori ale Educaţiei moral-spirituale
În conformitate cu Planul-cadru de învăţămînt, disciplina Educația moralspirituală este obligatorie pentru treapta primară de învăţămînt, fiind rezervată
pentru aceasta cîte o oră săptămînal. Disciplina Educaţie Moral-spirituală propune,nu impune, valori morale şi spirituale ce stau la baza culturii naţionale şi europene,
valori la care elevii trebuie să aibă acces în mod liber şi care au un rol formativ.
În cadrul orelor de Educaţie Moral-spirituală va fi promovată o pedagogie
activă şi participativă axată pe asigurarea şanselor egale fiecărui copil; crearea
unui mediu şcolar în care fiecare elev se simte în siguranţă; promovarea unuiînvăţămînt diferenţiat; iniţierea elevilor în arta unei comunicări eficiente;
acceptarea diversităţii caracterelor şi a independenţei de spirit favorizînd
colaborarea dintre toţi membrii colectivului şcolar.
Activitatea în baza Curriculumului EMS vizează proiectarea şi desfăşurarea
procesului educaţional din perspectiva unui sistem de valori educaţionale, caretrebuie să se regăsească în profilul de formare a absolventului, şi care are în
vedere promovarea prin toate formele şi dimensiunile educaţiei a unui referenţial
axiologic ce include: Valori general-umane: viaţă, adevăr, bine, frumos, dreptate, libertate,egalitate, sacru etc.
 Valori naţionale: ţara, poporul, simbolica statului (imn, stemă, drapel),limba naţională, conştiinţa naţională, istoria naţională, cultura naţională,credinţa, tradiţiile, arta populară etc.
 Valori educaţionale stabilite pe dimensiunile educaţiei: intelectuale,morale, estetice, fizice, tehnologice etc.
 Valori curriculare stabilite pe arii curriculare şi/sau discipline: obiective,conţinuturi, tehnologii etc.
 Valori instrumentale: competenţe-cheie de tip transversal/transcurricular,
general/pe trepte de învăţămînt, disciplinar etc.
 Valori colective: ale clasei, ale grupului de elevi, ale grupurilor sociale, alefamiliei etc.
 Valori individuale, care sînt definitorii pentru orice fiinţă umană:identitatea, familia, credinţa, prietenii, educaţia, preferinţele, dragostea,
cariera etc.
Conştiinţa moral-spirituală a elevilor va fi dovedită de atitudini,comportamente/competenţe şi cunoştinţe cu privire la semnificaţia unor concepte
şi norme din sfera valorilor umane.
4Reuşita implementării disciplinei Educația moral-spirituală s-ar traduce
prin: a fi conştient motivat şi activ pentru promovarea valorilor general-umane:adevăr, bine, bunătate, pace, patriotism, credinţă, înţelepciune, toleranţă,dreptate, spirit de cooperare, încredere în virtuţi.
Implementarea acestor valori va contribui la stabilirea unei coerenţe
necesareîntreconţinutul
educaţiei
şi
mediulsocio-cultural;
cunoaşterea/promovarea patrimoniului cultural al poporului şi deschiderea spre
alte culturi; formarea şi dezvoltarea unor comportamente adecvate, de integrareşi adaptare socială; formarea şi dezvoltarea unei atitudini pozitive, autonome caresă armonizeze relaţia cu sine şi ceilalţi, cu mediul înconjurător.

1.2. Conceptul de competenţă şcolară. Sistemul
educaţionale pentru învăţămîntul primarde competenţe

Evoluţia şi transformările sociale din ultimii ani, inclusiv din sistemul
educaţional, reclamă reconceptualizarea conceptului de educaţie din perspectiva
unei abordări incluzive faţă de toate categoriile de copiii, proiectele de schimbare
educaţională avînd scopul asigurării calităţii serviciilor educaţionale. Mutaţiile din
educaţie au impus pe prim plan întrebări, de tipul: ce cunoştinţe, competenţe,valori merită să fie acumulate de-a lungul anilor de şcoală ?
În acest context, conceptul de competenţă şcolară include un ansamblu
integrat de cunoştinţe, capacităţi, deprinderi şi atitudini dobîndite de elev prinînvăţare şi mobilizate în contexte specifice, în vederea rezolvării unor probleme cu
care se poate confrunta în viaţa reală.
Activitatea de formare a competenţelor va fi orientată spre un nivel
necesar şi suficient pentru a se realiza dezvoltarea deplină a personalităţii elevuluişi a permite accesul acestuia la următoarea etapă/treaptă a învăţămîntului şi/sau
inserţia lui socială.
Acţiunile de implementare a Curriculumului bazat pe competenţe reflectă
aşteptările sociale referitoare la ceea ce va şti, va şti să facă şi cum va fi elevul la oanumită treaptă de învăţămînt într-un anumit domeniu de studii.
În procesul educaţional, prin intermediul Curriculumului axat pe competenţe
şcolare, se vor forma-dezvolta la elevi competenţe transversale-cheie (generale),transdisciplinare pe trepte de învăţămînt, specifice sau disciplinare şi
subcompetenţe.
Competenţele transversale-cheie sînt competenţele cu care trebuieînzestraţi toţi elevii din învăţămîntul preuniversitar. Ele reprezentă un pachet
transferabil şi multifuncţional de cunoştinţe, capacităţi, deprinderi şi atitudini, decare au nevoie toţi indivizii pentru împlinirea şi dezvoltarea personală, pentru
incluziune socială şi inserţie profesională. Aceste competenţe au cel mai înalt grad5

de generalitate, ele se definesc pe toată durata şcolarităţii şi se formează prin
toate disciplinele de învăţămînt. Disciplinele de studii au un diferit nivel deinfluenţă asupra formării competenţelor, dar fiecare dintre ele îşi aduce aportul înacest proces.
Competenţele transdisciplinare au şi ele un grad înalt de generalitate şicomplexitate, se definesc şi se formează pe durata unei trepte de învăţămînt.
În procesul instructiv-educativ profesorii vor forma sistemul decompetenţe-cheie transversale:
1. Competenţe de învăţare/a învăţa să înveţi
2. Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină
4. Competenţe acţional-strategice
5. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare
6. Competenţe interpersonale, civice, morale
7. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie
8. Competenţe digitale şi în domeniul tehnologiilor informaţionale
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori)
10. Competenţe antreprenoriale.
Conţinutul comprehensiv al acestor competenţe se prezintă în felulurmător:Competenţe deînvăţare/de aînvăţa să înveţi

Vizează disponibilitatea elevului: de a organiza şi a reglementa propria învăţare, atît individual, cîtşi în grup;
 abilitatea de a organiza eficient timpul; de a achiziţiona, a
procesa, a evalua şi a asimila noi cunoştinţe; de a aplica noile cunoştinţe şi deprinderi într-o varietate decontext: acasă, la şcoală, în educaţie şi instruire.
În termeni mai generali, a învăţa să înveţi contribuie în mod eficientla managementul traseului personal şi profesional.

Competenţe decomunicare în
limba maternă/limba de stat

Vizează abilitatea elevului: de a exprima şi interpreta gînduri, sentimente şi fapte atît pe caleorală, cît şi în scris (ascultare, vorbire, lectură şi scriere); de a interacţiona într-un mod adecvat în cadrul întregii game acontextelor sociale şi culturale – în educaţie şi instruire, acasă sau
în timpul liber.

Competenţe decomunicareîntr-o limbă
străină

Vizează aceleaşi dimensiuni ca şi comunicarea în limba maternă: se bazează pe abilitatea de a înţelege, de a exprima şi de ainterpreta gînduri, sentimente şi fapte atît pe cale orală, cît şi în
scris (ascultare, vorbire, lectură şi scriere), într-o gamă potrivită decontexte sociale: acasă, pe stradă, la şcoală etc.; în educaţie şi instruire – conform dorinţelor sau nevoilor
individului;6 apelează la abilităţi de mediere şi înţelegere culturală.

Competenţe
acţionalstrategice








Vizează capacitatea elevului:de a identifica şi a rezolva problem;de a-şi planifica activitatea, acţiunile;de a determina scopurile şi a prognoza rezultatele aşteptate;de a alege instrumentele necesare de lucru;
de a realiza activitatea conform planului și a aprecia rezultatele ei;
de a-şi forma deprinderi de colaborare.

Competenţe deautocunoaştere
şi autorealizare








Vizează capacitatea elevului:de înţelegere şi apreciere a Sinelui;de reflecţie asupra comportamentului său în societate;de valorificare a propriilor talente şi capacităţi;de autodeterminare şcolară, profesională, socială;de construire a unui plan al vieţii sale etc.;
de formare a personalităţii sale.

Competenţe
interpersonale,
civice, moraleCompetenţele interpersonale, civice, morale de relaţionareinterpersonală cuprind toate formele comportamentale care trebuiestăpînite pentru ca un individ să fie capabil să participe eficient şiconstructiv la viaţa socială şi să rezolve conflictele, dacă e cazul.
Abilităţile interpersonale sînt necesare pentru interacţiunea efectivă,în mod individual şi în grup, şi sînt utilizate atît în domenii private, cîtşi în domenii publice.

Competenţe debaza în
matematică,ştiinţe şi
tehnologie

Vizează alfabetizarea în matematică, abilitatea de a aduna, scădea,înmulţi şi împărţi mental sau în scris pentru a rezolva o gamă deprobleme în situaţiile vieţii de fiecare zi. Accentul se pune, maidegrabă, pe proces, decît pe rezultat, pe activitate, decît pecunoaştere. Alfabetizarea ştiinţifică se referă la abilitatea şi dorinţa dea utiliza cunoştinţele şi metodologia menită să explice lumea naturală.
Competenţa în tehnologie e văzută ca înţelegere şi aplicare a acelorcunoştinţe şi metode care pot modifica cadrul natural ca răspuns la
nevoile şi doleanţele oamenilor.

Competenţe
digitale și în
domeniul
tehnologiilor
informaţionale

Vizează utilizarea cu încredere, la şcoală, în timpul liber şi pentru
comunicare, a mijloacelor electronice. Aceste competenţe se referă laformarea gîndirii logice şi critice, la abilităţile de căutare, procesare,analiză şi selectare, management al informaţiei la standarde înalte şi laabilităţi dezvoltate de comunicare.
Pentru nivelul de bază, abilităţile TIC cuprind utilizarea tehnologiei
multimedia pentru a primi, a evalua, a stoca, a produce, a prezenta şi aschimba informaţii şi pentru a comunica, a participa în reţele prinintermediul Internetului.

7Competenţe
culturale,interculturale(a recepta şi acrea valori)

Vizează aproprierea valorilor culturii (naţionale şi general-umane) pe
care elevul trebuie să le cunoască şi să le interiorizeze: aprecierea
particularităţilor culturii naţionale, a etniilor conlocuitoare şi a celei
universale; bazele culturologice ale fenomenelor şi tradiţiilor defamilie, sociale; rolul ştiinţei şi religiei în viaţa omului, influenţa lor
asupra lumii; cultura timpului liber. Exprimarea culturală cuprinde
aprecierea importanţei exprimării creative a ideilor, experienţelor şiemoţiilor prin intermediul diferitelor medii, incluzînd muzica, expresia
corporală, literatura şi artele plastice.

Competenţe
antreprenoriale,
spirit deiniţiativă şi
antreprenoriat

Antreprenoriatul vizează abilitatea de a acţiona în corespundere cu
profilul personal şi social, implică asumarea responsabilităţii pentruacţiunile cuiva, pozitive şi negative, dezvoltarea unei viziuni
strategice, stabilirea obiectivelor şi realizarea lor, precum şi motivareade a reuşi.
Pentru treapta primară acesta presupune competențe de analiză arelației cost-beneficiu pentru a lua decizii în activitatea cotidiană și
cea de învățare, precum și competențe de inițiere a jocurilor,
activităților în grup și contactelor cu semenii.

Competenţe şi elemente de competenţe, formarea cărora se urmăreşte înclasele primare
Spre sfîrşitul treptei primare de învăţămînt elevul:
1. manifestă atitudine pozitivă faţă de sine, analizează şi evaluează acţiunile şifaptele sale, încercînd să devină mai eficient;
2. manifestă politeţe în interacţiunea cu oamenii din jur;
3. are atitudine grijulie faţă de lucrurile făcute de oameni cu muncă;4. are o atitudine grijulie faţă de natură;5. menţine curăţenia şi ordinea, are grijă de înfăţişarea şi sănătatea sa, vrea
să fie sănătos;6. vrea să fie sincer şi corect, îndeplineşte promisiunile, distinge proprietatea
personală de proprietatea altora şi de obiectele de uz comun;
7. valorifică diversitatea dorinţelor şi posibilităţilor oamenilor, recunoaşte
drepturile semenilor, manifestă compasiune;
8. valorizează familia, clasa, şcoala, tinde să fie un prieten adevărat;9. identifică apartenenţa sa naţională, îşi stimează poporul său, ţara,simbolurile Republica Moldova, respectă normele de comportament legate
de acestea;
10. observă frumuseţea, manifestă creativitate, primeşte satisfacţie de lamişcare şi activitate creativă., utilizează mijloace plastice pentru
autoexprimare;811. tinde să rezolve conflictele pe cale paşnică, ascultă partenerul, exprimă
recunoştinţă;12. urmăreşte fenomene, evenimente, procese pentru a le cunoaşte, compară
obiecte şi evenimente, descrie asemănări şi deosebiri; le grupează după 1-2
criterii, descifrează planuri simple, tabele, diagrame, hărţi;13. respectă regulile de securitate, evită situaţii periculoase, cheamă în ajutor,
iar la apariţia acestora să cheme ajutor; în caz de necesitate, apelează în
instanţele potrivite;
14. utilizează programe simple de calculator;
15. învăţă cu plăcere lucruri noi, independent şi împreună cu alţii, în pereche şiîn grup;
16. alcătuieşte un plan al zilei şi îl urmează, distribuie timpul pentru învăţare,distracţie, îndeplinirea obligaţiunilor casnice şi odihnă;17. depune, în activitatea de învăţare şi ocupaţiile cotidiene, efort volitiv, îşiorganizează acţiunile, învăţînd independent.

1.3.Metodologia formării competenţelor specifice disciplinei EMS
Formarea competenţelor specifice disciplinei EMS este un proces separabil
în etape ce ţin de: achiziţionarea cunoştinţelor fundamentale (a şti); transformarea cunoştinţelor fundamentale în cunoştinţe funcţionale (a ştisă faci);
 interiorizarea cunoştinţelor şi formarea atitudinilor (a şti să fii);
 exteriorizarea cunoştinţelor (ştiu să devin).
Figura 1.
A ŞTI
SĂSĂ
PENTRUA ŞTI

A FACEA FI

Această figură este numită Integrarea cognitivă a lui L. D'Hainaut

9

Metodologia formării competenţelor specifice disciplinei EMS
Tabelul 1.
Competenţe generale
Competenţe specifice EMS
EMS
1. Achiziţionarea
 Recunoaşterea semnificaţiei unorcunoştinţelor
norme din sfera valorilor moralfundamentale (a şti)spirituale; recunoaşterea unor concepte din
Utilizarea conceptelorsfera valorilor moral-spirituale în
specifice valorilor
contexte diferite;
moral-spirituale analiza situaţiilor de viaţă reale şipentru cunoaşterea şiimaginare conform normelor din
respectarea tradiţiilor
sfera valorilor moral-spirituale;naţionale, experienţei  identificarea situaţiilor din cotidian
religioase, normelor
din perspectiva valorilor moralde convieţuire în
spirituale;societate.
 utilizarea, în contexte noi, anoţiunilor specifice valorilor moralspirituale.
2. Transformarea
 Cooperarea cu ceilalţi, pentrucunoştinţelor
realizarea unui schimb de opinii
fundamentale în
referitor la calităţile/trăsăturile decunoştinţe
caracter ale personajelor dinfuncţionale (a şti săpoveşti;faci)
 exprimarea în cuvinte proprii apoveţelor lui Iisus Hristos;
Aplicarea normelor explicarea moralei textelor
din sfera valorilor
biblice/literare în raport cu
umane în stabilirea
situaţiile din viaţă;relaţiilor
 identificarea valorilor naţionale;interpersonale stabilirea corespondenţelor între
pozitive.
calităţile personale şi faptele
personale; analiza, prin lucru în echipă, a unor
situaţii din sfera valorilor moralspirituale.
3. Interiorizarea
 Demonstrarea respectului faţă decunoştinţelor şipărinţi şi cei apropiaţi;formarea atitudinilor  recunoaşterea sărbătorilor(a şti să fii)
calendaristice şi de familie; participarea la pregătirea şiComportamente
Posedă
principalele calităţi
ale unui om bun.

Urmează norme decomportament
moral.

Încurajează faptele
bune,
comportamentul
adecvat faţă desine, cei apropiaţi,10

Manifestarea unuicomportament social
activ şi responsabil
adecvat unei lumi înschimbare.

4. Exteriorizareacunoştinţelor (ştiu să
devin)
Participarea la luarea
deciziilor şi larezolvarea
problemelor
comunităţii.

desfăşurarea sărbătorilor defamilie şi calendaristice, naţionale; acceptarea noţiunii de valoare
moral-spirituală în texte artistice,scripturale, folclorice; reacţionarea adecvată la morala
textelor biblice; analiza, în echipă, a unor situaţii
din sfera valorilor moral-spirituale; argumentarea valorii învăţăturilor
biblice, cotidiene, artistice.
 Argumentarea atitudinii de respectşi mîndrie faţă de sărbătorilefamiliale şi naţionale; asumarea răspunderii pentru casapărintească, lăcaşurile sfinte,localurile culturale; argumentarea semnificaţiei şirespectului faţă de normele dinsfera valorilor moral-spirituale; asumarea proprii răspunderi faţăde acţiunile proprii şi faţă de celeale grupului de apartenenţă; participarea la soluţionarea
problemelor ce privesc propria
dezvoltate.

colegi.

Autoevaluează
comportamentului
propriu în mediulfamilial,social şi cel
natural.

Etapele de formare a competenţelor specifice disciplinei EMS sîntinterdependente, constituind un proces continuu, care prin utilizarea diferitor
strategii educaţionale au drept scop avansarea performanţei.

11

II. STRATEGII DIDACTICE DE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUAREŞcolile incluzive trebuie să recunoască şi să răspundă diferitelor nevoi
ale elevilor, să permită stiluri şi ritmuri diferite de învățare, precum şisă asigure o educație de calitate prin intermediul unor programe
adecvate de învățare, unor aranjamente organizaţionale, tehnici depredare, folosirea resurselor şi parteneriat cu comunitățile.
UNESCO, Declarația de la Salamanca

2.1. Specificul strategiilor didactice utilizate în cadrul EMS
Producerea învăţării reclamă răspuns la întrebarea Cum se învaţă?,reflectată în cadrul strategiilor didactice.
Strategiile didactice sînt demersuri acţionale şi operaţionale flexibile (ce se
pot modifica, reforma, schimba), coordinate şi racordate la obiective şi situaţii princare se creează condiţiile predării şi generării învăţării, ale schimbărilor deatitudini şi de conduite în contextele didactice diverse, particulare. Strategia
presupune o îngemănare de intenţii, de resurse, de modalităţi de activare aacestora, de combinare şi de suscitare ale unor dispozitive productive decunoaştere, de mobiluri, de credinţe, de valori.
Practica şcolară se vede nevoită să-şi schimbe orientarea, să treacă
formaţia înaintea instrucţiei, să pună formarea şi dezvoltarea capacităţilor
intelectual acţionale şi a proceselor mintale ale elevului, înaintea transmiterii şiasimilării cunoştinţelor, fără a nega, cîtuşi de puţin, importanţa acestora din urmă.
Un rol deosebit în acest context revine:
dezvoltării la orele de EMS a unei metodologii centrate pe elev, adică aunor metodologii diferenţiatoare, de individualizare sau personalizare aprocesului de instruire, dar egală, prin şanse, cu a celorlalţi; care caută să
promoveze metode pe măsura fiecărui individ, după trebuinţele proprii şi
ritmul de învăţare propriu;
 utilizării strategiilor educaţiei integrate definite ca strategii de micro-grup,
activ-participative, cooperative, colaborative, parteneriale, implicante,organizative şi socializante; utilizării strategiilor didactice centrate pe învăţare: în cadrul cărora elevul
este partener în învăţare, aceasta realizîndu-se prin cooperare, punîndu-se
accent pe elementele de ordin calitativ (valori, atitudini).
În cadrul lecţiilor de EMS este important să punem accentul pe plăsmuirea
unor suflete nobile, generoase, tolerante.
În acest context, un rol deosebit se pune pe:
12a) revigorarea unora dintre metodele clasice (studiul de caz, metoda
conversaţiei, metoda simulării, metoda exerciţiului);b) metodologia centrată pe elev şi pe propria-i acţiune, urmărindu-se
promovarea metodelor activ-participative;c) metodologia centrată pe grup, punîndu-se accentul în mod esenţial pe
promovarea metodelor interactive sau bazate pe interacţiunile şiinterrelaţiile constituite în cadrul grupului (clasei) de elevi sau al echipei.
Printre metodele utilizate în cadrul EMS evidenţiem:1. Metode de comunicare orală: povestirea; explicaţia; argumentarea;
expunerea; conversaţia euristică; dezbaterea.
2. Metode de comunicare scrisă: lectura explicativă;lectura şi interpretarea
textului;studiul individual.
3. Metode de cunoaştere a realităţii:observaţia;studiul de caz; exemplul.
4. Metode fundamentate pe acţiune: jocul didactic;dramatizarea; exerciţiul
moral etc.
Dintre acestea, avînd o mare eficienţă în condiţiile educaţiei inclusive, pot fi
utilizate (3): brainstorming-ul; ştiu/vreau să ştiu/am învăţat; activitatea dirijată de citire-gîndire; predicţiile în perechi; gîndiţi/lucraţi în perechi/comunicaţi; rezumaţi/lucraţi în perechi/comunicaţi; interviul în trei etape (2-4 elevi); turul galeriei;
 unul stă, trei circulă; linia valorilor; masa rotundă; creioanele la mijloc.
Clasificarea după criteriul organizării individuale sociale evidenţiază: (1, p. 104105):
1. Metode de activitate individuală, divizate în: libere; sub direcţia profesorului; programate.
2. Metode de activitate în doi (în perechi dau duale): profesor – elev (tutore – elev); elev – elev.
13

3. Metode de activitate în echipă (în microgrupuri de dimensiuni inferioare
unei clase de elevi), care se pot referi la :
 grupuri, efectuînd aceeaşi activitate şi; grupuri, efectuînd sarcini sau activități diferite.
4. Metode de activitate cu grupul clasa de elevi: metode de muncă frontală profesor clasă (în mod esenţial în sens unic);
 metode de dialog profesor clasă (în dublu sens);
 metode de muncă colectivă (în sens multiplu, cu angajarea tuturor
membrilor clasei).
5. Metode de activitate în grupuri mari (de dimensiuni superioare acelora ale
unei clase), de tipul:
 vizionarea de film; dezbateri în grupuri mari, în masă.
Toate aceste metode acţionează, aşadar, în limitele unei permisivităţi
interrelaţionale.
Învăţătorul poate face apel la o gamă variată de reacţii pentru a suscita şi amenţine atenţia grupului pe parcursul orei. Cîteva dintre tehnicile relaţiei
profesor-elev în această direcţie sînt: distribuirea echitabilă a ocaziilor de afirmare a elevului (Voi fi solicitat în
timpul acestei ore); ajutorul acordat individual membrilor grupului (Învăţătorul îmi acordă
atenţie şi vrea să reuşesc); explorarea posibilităţilor latente (Am timp să mă gîndesc); investigarea comportamentului învăţătorului (Învăţătorul face eforturi
speciale ca să mă ajute să răspund); problematizarea la nivel superior (Învăţătorul se aşteaptă să gîndesc laaceastă problemă); aprobarea sau corectarea activităţii elevului (Mi se va spune cu
promptitudine dacă activitatea mea este acceptabilă sau nu); lauda (Învăţătorul este deosebit de mulţumit de activitatea mea);
 conştientizarea motivelor de laudă (Învăţătorul îmi va spune motivul pentru
care este mulţumit de realizările mele la oră); atenţia faţă de ceea ce au de spus elevii (Învăţătorul este interesat de ceea
ce am de spus); acceptarea sentimentelor elevilor (Învăţătorul îmi înţelege sentimentele şimi le respectă); respectul/politeţea faţă de elevi (Învăţătorul mă respectă); interesul personal faţă de elevi (Sînt mai mult decît un simplu elev pentruînvăţătorul meu; aceasta mă măguleşte); sentimentele (Învăţătorului îi place de mine/mă apreciază);14amînarea unei reacţii (Învăţătorul este nemulţumit de ceea ce fac, dar nu
este nemulţumit de mine ca persoană).

Astfel, învăţătorul creează sentimentul că fiecare este responsabil de ceea
ce se întîmplă la nivel de grup, prin creşterea nivelului de interacţiune şi feed-backpentru toţi elevii. În consecință, elevii vor încerca un sentiment de împlinire şi deresponsabilitate, pentru că se simt importanţi în interiorul grupului: în felul acestacreşte receptivitatea.
Din strategiile de muncă diferenţiată în actul predării, putem evidenţia
activitatea independentă pe fişe de lucru cu conţinut diferenţiat, caiete de muncă
independentă. În acest context, remarcăm: Fişe de recuperare, destinate completării lacunelor şi corectării
cunoştinţelor elevilor; Fişe de dezvoltare, cuprinzînd suficiente informaţii şi exerciţii menite să
dezvolte interesele şi aptitudinile elevilor; Fişe de exerciţii, cuprinzînd aplicaţii cu dificultăţi crescînde; Fişe de autoinstruire, care au în vedere materia disciplinei EMS pentru a fi
asimilată în mod independent/sub îndrumarea educatorului; Fişe de creativitate, prin care se pune în evidenţă imaginaţia elevului de afolosi cunoştinţele dobîndite în situaţii noi.
În continuare propunem un șir de strategii didactice care pot fi aplicate laorele de EMS:ALINIEREA ÎN ORDINEA ZILEI DE NAŞTERE
Fără să vorbiţi, aliniaţi-vă în funcţie de ziua şi luna voastră de naştere.
Grupul este lăsat să se descurce singur şi pentru ordinea de aliniere să
folosească comunicarea nonverbală.
NUME CELEBRE
Facilitatorul scrie un nume celebru (un star, un personaj istoric, un personaj
de desene animate etc.) pe o etichetă şi lipeşte pe spatele fiecăruia fără să lespună. Participanţii se mişcă şi pun întrebări de tipul da şi nu pînă ghicesc cine sînt
ei.
VISUL
Toată lumea stă în cerc şi fiecare trebuie să se prezinte, oferind datedespre originea şi aspiraţiile lui de viaţă.
DIN FERICIRE/DIN NEFERICIRE
Acest joc poate fi jucat pe perechi sau în cerc. Primul jucător începe
povestirea cu: din fericire cînd m-am trezit azi dimineaţă era frumos.... Al doilea
continuă din nefericire, liniştea gîndurilor mi-a fost tulburată de.... Al treilea
continuă din fericire... şi tot aşa procedează şi restul grupului.
15

POVESTIREA REALIZATĂ ÎN GRUP
Mai mulţi oameni se aşează în cerc şi compun pe rînd o povestioară din cîteo frază sau un paragraf scurt care se încheie cu apoi sau dar, acesta fiind semnalul
pentru următorul participant care trebuie să continue. Nimeni nu poate ştidinainte modul în care va evolua povestea, dar participanţii pot introduce cuvinte
cum ar fi deodată, imediat, surprinzător ş.a.m.d. pentru a schimba firul povestirii.
STATUIA EMOŢIILOR
O persoană se gîndeşte la o emoţie, o mimează (ca şi statuie). Ceilalţi
intuiesc ce stare a imitat.
JOCUL NUMELUIPrenumele însoţit de un adjectiv care să înceapă cu prima literă din
prenume.
Ex.: Cristina cea curioasă, pentru că îi place să cunoască multe lucruri.
ASTĂZI MĂ SIMT
Desenează expresia cea mai potrivită pentru starea emoţională pe care osimţi acum.
CREATIVITATE
1. Concepeţi zece fraze neconvenţionale pe care un profesor le poate utilizala începutul orei în clasă pentru a crea o atmosferă agreabilă.
2. Construiţi o relatare de o pagină pe tema Ce visează cîinele meu despremine.
3. Cum vă imaginaţi oamenii în 2200.
4. Enumeraţi zece întrebuinţări neobişnuite pentru o portocală şi pentru o
forfecuţă de unghii.
5. Ce jocuri aţi imagina în timpul recreaţiilor pentru elevii din liceu.
6. Cum am putea opri timpul în loc?
7. Imaginaţi un dialog umoristic între un campion la alergări şi linia de sosire.
8. Alcătuiţi o poveste cu următoarele cuvinte: nimfă, furnici, copilărie, şocant,barcă.
9. Sugeraţi cel puţin şase idei pentru a face mai agreabilă sala de clasă undeînvăţaţi.
10. Enumeraţi cît mai multe invenţii inutile. (Ex.: pastă de dinţi pentru
hipopotami, ochelari de soare pentru cîrtiţe, umbrelă pentru balenă).
11. Enumeraţi cît mai multe imposibilităţi. (Ex.: să vorbeşti cu tine le telefon, să
dai cu capul de-o planetă).
12. Redactați două scrisori imaginare pe care le-aţi adresa una lui Sisif şi alta
Sfinxului egiptean.

16












CINE SÎNT EU?
Completează următoarele fraze:
Oamenii de care îmi pasă cel mai mult sînt......................
Mă simt mîndru de mine pentru că.................................
Oamenii pe care îi admir cel mai mult sînt.......................
Îmi place să.......................................................................
Îmi doresc să.....................................................................
Unul din cele mai bune lucruri făcute de mine este.........
Mi-ar plăcea să devin........................................................
Prefer să.................., decît să............................................
Îmi propun să....................................................................
Ştiu că pot să.....................................................................

EXERCIŢII PRIVIND CONSTRÎNGERILE DE INDUCŢIUE
Realizaţi o scurtă povestire: în care toate cuvintele să înceapă cu a;
 care să cuprindă cît mai multe cuvinte care se termină în -ion.
PARABOLA
Se pune problema inventării în cadrul unor grupuri mici sau individual aunor naraţiuni sub formă de fabulă, poveste, aventură extraordinară.
De exemplu:
 Lumea modernă este asemenea unui han, unde....
 Un peşte şi un ied doriră să comunice între ei...
 În peştera lui Ali Baba există un colţ pentru comori culturale. Se putea
vedea...
 Albinele se hotărîră să schimbe modul de viaţă în strup. Pentru aceasta
ele…
 clasă este o…
LINIA VIEŢII
Luaţi o foaie de hîrtie şi desenaţi linia vieţii voastre. Poate fi dreaptă,ascendentă sau descendentă.
Marcaţi cu X locul în care vă aflaţi acum.
Înregistraţi evenimentele importante din viaţa voastră. Începeţi cu primeleîntîmplări.
Lăsaţi mai mult spaţiu pentru a putea adăuga pe parcurs.
Simboluri: experienţe pozitive, întîmplări favorabile:  experienţe negative, dificile: * am învăţat ceva din ce mi s-a întîmplat: !
 cît de stresant a fost: S – puţin, SS – destul, SSS – foarte stresant
17





dacă am riscat: Rdacă a fost alegerea mea: Adacă a fost unica soluție pe care am avut-o: X.

CELE 7 SCHIMBĂRI
1. Imaginaţi-vă 7 schimbări pe care aţi vrea să le introduceţi în şcoala voastră.
Această instrucţiune trebuie prezentată prin precizarea faptului că se
impune o imaginaţie nerestrictivă, ca sub efectul unei baghete magice.
Schimbările trebuie să fie notate.
2. Pe o foaie, ordonaţi de sus în jos schimbările, de la cea pe care oconsideraţi cea mai importantă pînă la cea mai puţin importantă.
3. Pe o altă foaie, faceţi aceeaşi ordonare, însă de la cea pe care o consideraţi
cea mai realizabilă pînă la cea mai puţin realizabilă.
AUTOCUNOAŞTEREA:
1. Soarele a răsărit: pentru copiii cu ochi albaştri, pentru cei care au acasă osoră, pentru cei care au papuci negri, pentru cei care au în numele lor sunetul O,
pentru cei care au profil în Facebook, Odnoklassniki.
2. Linia vieţii: Se va folosi un colan/o coardă şi se vor invita, pe rînd, copiii să
traverseze pe linia vieţii, fiecare indicînd cele mai importante momente din viaţa
sa.
3. Jocul Cutia magică
Materiale necesare: o cutie cu o oglindă ataşată pe fundul ei.
Durata: 1 minut pe participant.
Fiecărui participant i se cere să se apropie de cutie, să arunce o privire în
fundul ei şi să spună un lucru frumos despre persoana a cărei fotografie se află îninteriorul cutiei, fără să spună restului grupului despre ce persoană este vorba.
Privind înăuntru se vor vedea, desigur, pe ei şi fiecare va trebui să spună ceva bun
despre el. La sfîrşitul activităţii animatorul va putea să sublinieze că fiecare om
este înzestrat cu anumite trăsături fizice.
Consideri că oglinda te poate ajuta să-ţi defineşti identitatea, astfel încît săpoţi afirma: Acesta/aceasta sînt eu, cu calităţile şi defectele mele?
4. Jocul Numărul acesta este numele meu. Se dă fiecărui copil un număr.
Toată ziua li se va adresa numai cu acest număr în loc de numele lor.
Brainstorming: Cum v-aţi simţi dacă, în locul numelui, ai avea un număr?
5. Jocul Balonul cu aer cald
Vom pleca într-o călătorie imaginară şi vom lua cu noi drepturile copilului,
sub formă de bagaje. La un moment dat, balonul se defectează şi mai trebuie să-luşurăm. Vom renunţa la drepturi, pe rînd, pînă cînd copiii refuză să mai renunţe şila alte drepturi. Şi, pentru că, probabil, ultimul drept care va rămîne va fi dreptul la18viaţă, le voi mulţumi şi îi voi încuraja să militeze toată viaţa pentru viaţă şi pentru
pace.
6. Activitatea Să facem cunoştinţă!
 Se propune copiilor să se ridice în picioare, să asculte atent şi să execute
anumite mişcări, dacă corespund categoriei numite.
 Copiii sînt rugaţi să fie sinceri, deoarece în cadrul acestei activităţi colegii
vor să afle mai multe despre fiecare.
 Activitatea aceasta poate substitui pauza dinamică şi poate fi desfăşurată
mai înainte.
 Se poate propune: Săriţi de atîtea ori, cîţi ani aveţi; Bateţi din palme de 3 ori, dacă vă iubiţi părinţii; Vă rotiţi o dată dacă aveţi prieteni; Săriţi într-un picior, dacă vă ajutaţi părinţii şi buneii; Închideţi ochii, dacă vă plac fructele; Clătinaţi din cap, dacă spuneţi de fiecare dată adevărul; Atingeţi cu degetul nasul, cei care la şcoală se comportă mai bine decît
acasă;
 Ridicaţi mîinile sus cei care totdeauna se spălă pe mîini înainte de amînca şi în fiecare dimineaţă pe dinţi; Atingeţi urechile cu mîna cei care iubesc să citească sau să ascultepoveşti; Aplaudaţi-vă sie şi colegilor, dacă ați executat mai mult de 3 mişcări.
7. Mingea călătoareVă aranjați în cerc. Invitaţi alături de voi şi profesorii. Voi arunca o minge la
un copil, îmi voi striga numele şi o caracteristică personală proprie şi apoi ies din
grup. La fel veţi proceda şi voi. Ultimul va spune o caracteristică a grupului.
8. Variantă: Ghemul călător
Arunc un ghem spre unul dintre voi, după ce îmi spun numele şi ocaracteristică personală. Cel care prinde ghemul, ţine firul bine în mînă, îşi spune
numele şi o caracteristică personală, după care aruncă ghemul spre altcineva. Cîndghemul ajunge la ultimul participant, se va face mişcarea în sens invers, pentrustrîngerea ghemului, dar de data aceasta cel ce prinde obiectul îşi spune propriul
nume, apoi numele celui care va primi ghemul.
9. Cercul de conversaţie
Copiii, organizați în cerc, răspund animatorului sau unui vizitator,
continuînd şi completînd enunţurile date. Exemple: Ceea ce prefer eu este .......... ;mi-ar plăcea să fiu .......... ; jocul meu preferat este ......... ; cred că numele meu
semnifică ................ ; nu mi-ar plăcea să ştiu ............ ; sînt fericit (trist) cînd .......... ;aş vrea să fiu mai .......... ; într-o zi, sper .......... .
19

Copiilor li se acordă acelaşi timp pentru a da răspunsul potrivit, precum şilibertatea de a nu răspunde, dacă nu doresc acest lucru, sărind peste cei care nu
vor sau nu ştiu să-şi exprime opţiunea.
10. Autoportretele
Pe coli de hîrtie A4, copiii vor trasa silueta proprie şi vor indica: numele,vîrsta, localitatea de provenienţă, caracteristicile personale şi fizice, ce le place mai
mult să înveţe sau să facă la şcoală, pasiunile, etc. Portretele vor fi fixate sau
expuse pe perete în sala de mese sau în club, pentru a permite copiilor să se
cunoască mai bine pe ei înşişi şi între ei.
11. Îngeraşii
Fiecare participant la joc extrage un bilet pe care este scris numele unuicoleg. Se stabileşte perioada de desfăşurare a jocului (cel puţin 2-3 zile) şiregulamentul: persoana al cărui nume l-au extras va fi protejatul lor, iar ei vor fiîngerii. Cu multă discreţie, vor trebui să facă pentru protejaţii lor mici servicii şi
gesturi drăguţe, astfel încît aceştia să nu-şi dea seama care le sînt îngerii. Dacă secomunică în scris, mesajele vor fi transmise prin intermediul conducătorului dejoc. La sfîrşitul perioadei stabilite se dezvăluie identitatea îngerilor.
12. Dulăii:MATERIALE: o pătură, un os (poate fi un beţişor, un creion, o minge, olingură de lemn, etc.)DESFĂŞURARE: Pe pătură, legat la ochi, se află un copil ales să fie dulăul
care are osul. În jurul său se află roata celorlalţi dulăi, formată din restul elevilor
clasei care au ca scop luarea osului. Jucătorii, păstrînd o linişte deplină, pentru a se
auzi paşii celui care încearcă să ia osul, se pot înţelege din priviri care să încerce să
ia osul, sau pot fi indicaţi de învăţător sau alt conducător al jocului.
Dulăul păzitor poate să doarmă sau se poate agita cum doreşte în jurul
osului său. De asemenea, are voie să încerce să-l prindă pe făptaş, fără a depăşi
pătura.
Făptaşul prins este eliminat, cel neprins, trece în locul dulăului.
Cîştigă jucătorul care a reuşit de cele mai multe ori să fie dulăul păzitor.
Stabilirea celui care va fi prima dată dulău păzitor se poate face folosindnumărătoarea:Ala-bala-portocala
Ce-ai mîncat de te-ai umflat?
Şapte pite şi-un pitoi
Şi-un găvan de usturoi,
Cioc-boc, treci la loc!

20

13. De-a căruţaşii:MATERIALE: scaune, mai puţine cu unul decît numărul de jucători, care
reprezintă căruţa.
DESFĂŞURARE: Pe scaunele aranjate în cerc, jucătorii aşteaptă să înceapă
vînzarea căruţelor. În mijlocul cercului, jucătorul ales (sau stabilit în urma uneinumărători) pentru aceasta, întreabă:– De vînzare vreo căruţă?
Repetă întrebarea trecînd de la un jucător la altul. Cînd i se răspunde Nu, elva întreba mai departe. Profitînd de un moment de neatenţie a căruţaşului
cumpărător, doi jucători diametral opuşi, înţelegîndu-se prin semne, încearcă să-şi
schimbe locurile între ei, strigînd în acelaşi timp:– Da, avem !
Cumpărătorul trebuie să profite de această eliberare temporară ascaunelor şi să încerce să ocupe el unul. Cel, al cărui scaun a fost ocupat, rămîne…
de căruţă şi trece în mijloc spre a-şi cumpăra una.
Cîştigă acei jucători care au reuşit de cele mai multe ori să-şi schimbe
locurile, fără a rămîne de căruţă.
14. Cine pune fasolea pe masă?
MATERIALE: 6 săculeţe de pînză umplute cu fasole şi cusute la gură (cîtetrei pentru fiecare echipă); fiecare săculeţ nu trebuie să cîntărească mai mult deun sfert de kg; două măsuţe al căror blat nu depăşeşte jumătate de metru pătrat.
DESFĂŞURARE: Elevii împărţiţi în două echipe se aliniază la 3 m distanţă demăsuţă (în spatele unei linii). De la această linie, fiecare jucător, primind treisăculeţe cu fasole, va încerca să-i arunce, pe rînd, astfel, încît aceştia să aterizeze şisă rămînă pe masă. (Nu este simplu deloc!).
Fiecare săculeţ rămas pe masă aduce echipei cîte un punct. Sau, fiecaresăculeţ poate primi un anumit număr de puncte (primul – 25, al doilea – 50, al
treilea – 100)Cîştigă echipa care acumulează cele mai multe puncte.
15. Taxiul
Se propune elevilor să se mişte prin clasă, imitînd mersul taxiului. La
semnal, copiii se împerechează şi discută, pornind de la următoarele afirmaţii: Îmiplace de tine atunci cînd..., Nu-mi place de tine atunci cînd...
Jocul se repetă pînă cînd se întîlnesc mai multe perechi şi discută. Poate fidesfăşurat pe fonul unei melodii. Elevii discută cum s-au simţit şi ce dificultăţi auîntîlnit cînd au fost nevoiţi să-şi manifeste sinceritatea şi să-i comunice celuilalt
ceea ce simt şi gîndesc despre el.
16. Piramida realizărilor:
Fiecare participant al grupului, la finele zilei, va spune ce realizare a făcut
el, plasînd mîna în centrul cercului format. Următorul participant va plasa mîna pe
a predecesorului, formînd o piramidă.
21

17. Soarele din pălmuţe:Fiecare participant va decupa fără foarfece mînuţa sa, după care va scrie 5
promisiuni în legătură cu ceva. De ex.: Promit că voi proceda…
18. Acvariul
Scaunele se aranjează în două cercuri concentrice, unul mai mic în interior(2-3 scaune) și restul – în exterior. Pe scaunele din cercul interior se așează 2-3
participanți care încep o discuție referitoare la subiectul dat. Odată începută
discuția, orice membru din cercul exterior poate veni să participe la discuție,înlocuind unul din cei 2-3 protagoniști inițiali.
Această înlocuire se poate face numai atingînd ușor cu mîna umărul unei
persoane din cercul central, atunci, cînd aceasta tace. Se pot face oricît de multemișcări între participanții din cercul exterior și cel interior, înlocuirea făcîndu-senumai cînd unul dintre participanții din cercul interior tace.
Formatorul poate participa și el la discuții în același mod. Această
intervenție poate avea loc fie la început, pentru a încuraja participarea, fie maitîrziu, pentru a redirecționa discuția.
Este bine de a pune o limită de timp discuției (1/2 de sesiune, de exemplu),
pentru a da prilejul apoi grupului sa discute experiența.
Evaluare: starea se spirit creată prin spargerea gheţii, entuziasmul
participării la jocuri.
METODA PĂLĂRIILOR GÎNDITOAREDacă interpretezi rolul unui gînditor, chiar vei deveni unul.
Edward de Bono

 Este o tehnică interactivă, de stimulare a creativităţii participanţilor care se
bazează pe interpretarea de roluri, în funcţie de pălăria aleasă. Se prezintă 6pălării gînditoare, fiecare avînd cîte o culoare: alb, roşu, galben, verde, albastru şi
negru. Membrii grupului îşi aleg pălăriile şi vor interpreta astfel rolul precis, aşacum consideră mai bine.
 Rolurile se pot inversa, participanţii sînt liberi să spună ce gîndesc, dar să
fie în acord cu rolul pe care îl joacă. Culoarea pălăriei este cea care defineşte rolul.
Astfel:o Pălăria albă: • Oferă o privire obiectivă asupra informaţiilor; • Este neutră;• Este concentrată pe fapte obiective şi imagini clare; • Stă sub semnul gîndirii
obiective.
o Pălăria roşie: • Dă frîu liber imaginaţiei şi sentimentelor; • Oferă operspectivă emoţională asupra evenimentelor; • Roşu poate însemna şi supărarea
sau furia; • Descătuşează stările afective.

22

o Pălăria neagră: • Exprimă prudenţa, grija, avertismentul, judecata; • Oferă
o perspectivă întunecoasă, tristă, sumbră asupra situaţiei în discuţie; • Este
perspectiva gîndirii negative, pesimiste.
o Pălăria galbenă: • Oferă o perspectivă pozitivă şi constructivă asuprasituaţiei; • Culoarea galbenă simbolizează lumina soarelui, strălucirea, optimismul;• Este gîndirea optimistă, constructivă pe un fundament logic.
o Pălăria verde: • Exprimă ideile noi, stimulînd gîndirea creativă; • Este
verdele proaspăt al ierbii, al vegetaţiei, al abundenţei; • Este simbolul fertilităţii, al
producţiei de idei noi, inovatoare.
• Pălăria albastră: • Exprimă controlul procesului de gîndire; • Albastru arece; este culoarea cerului care este deasupra tuturor, atotvăzător şi
atotcunoscător; • Supraveghează şi dirijează bunul mers al activităţii; • Este
preocuparea de a controla şi de a organiza.
Participanţii trebuie să cunoască foarte bine semnificaţia fiecărei culori şisă-şi reprezinte fiecare pălărie, gîndind din perspectiva ei. Nu pălăria în sinecontează, ci ceea ce semnifică ea, ceea ce induce culoarea fiecăreia.
Cele 6 pălării gînditoare pot fi privite în perechi:Albă – roşie; neagră – galbenă; verde – albastră
Pălăria albastră: Sîntem convinşi că...
Pălăria verde: Avem o idee...
Pălăria neagră: Gîndim altfel...
Pălăria roşie: Presupunem că...
Pălăria galbenă: Totul va fi bine, mai ales că...
Pălăria albă: Totuşi, corect este...

2.2. Realizarea interdisciplinarităţii în cadrul EMS
Din perspectiva unei pedagogii a valorizării umanului, demersul didactic
proiectat la orele de Educaţie Moral-spirituală presupune valorificarea celor opt
tipuri de inteligenţe (talente): verbal-lingvistică; vizuală-spaţială; corporalăchinestezică; logică-matematică; intrapersonală; interpersonală; muzicală-ritmică
şi naturalist (Teoria inteligenţelor multiple şi diferenţierea instruirii Gardner).
Pentru fiecare tip de inteligenţe se propun metode respective.
• Pentru copiii cu inteligenţă lingvistică (învaţă repede şi corect limba
maternă, citesc, folosesc metafora, au o deosebită sensibilitate pentru înţelesul şi
ordinea cuvintelor) sînt binevenite tehnicile: exerciţii de comunicare dialogată înbaza imaginilor, povestirea unor întîmplări personale ale copiilor, utilizînd
cuvintele-cheie, studiul de caz, asalt de idei etc.
23• Pentru copiii cu inteligenţă logico-matematică (determină înţelegerearelaţiilor dintre acţiuni, obiecte, idei) propunem descoperirea unor calităţi ale
personajelor codificate în panglica de desene, completarea enunţurilor,
restabilirea ordinii cuvintelor în propoziţie, problematizarea, studiul de caz etc.
• Pentru copiii cu inteligenţă muzicală (sînt sensibili la tonalitatea,
intensitatea şi timbrul sunetului, recunosc, creează şi reproduc muzica, folosind un
instrument muzical sau vocea) pot fi aplicate tehnicile: interpretarea cîntecelor,colindelor etc.
• Pentru copiii cu inteligenţă spaţial-vizuală (transforma aspecte ale
experienţei vizuale cu ajutorul imaginaţiei) pot fi aplicate tehnicile: redarea prindesen a personajelor din poveste, confecţionarea dirijată a mărţişoarelor,desenarea ilustratelor pentru fiinţele dragi etc.
• Pentru copiii cu inteligenţă naturalistă (înţeleg lumea naturală, iubesc
plantele şi animalele, stabilesc relaţii ecologice) se propun exerciţii de observare a
mediului înconjurător, îngrijirea plantelor, animalelor etc.
• Pentru copiii cu inteligenţă corporal-chinestezică (mimează uşor,interpretează cu plăcere un joc de rol, mișcări de dans) se aplică exerciţii desimulare a unor norme de comportare civilizată, alcătuirea și interpretarea
dialogului în baza unei situaţii etc.
• Pentru copiii cu inteligenţă interpersonală (este conştient de punctele
tari şi slabe, cooperează în grup), pot fi aplicate tehnicile: caracterizarea
personajelor în raport cu faptele săvîrşite, comentarea comportamentelor şi
stabilirea trăsăturilor de caracter, învăţătura poveştii, comentarea proverbelor etc.
• Pentru copiii cu inteligenţă intrapersonală (stabileşte şi urmăreşte un
obiectiv, exprimă şi e conştient de diferite sentimente,) sînt utile tehnicile:alcătuirea şi comunicarea unor detalii diferite de textul poveştilor, alte încercări
trăite de personaj, alt sfîrşit al poveştii, comunicarea unor situaţii motivate
reale/imaginare, de genul: Aş vrea să fiu..., pentru că... etc.
Aplicarea Teoriei inteligenţelor multiple în cadrul lecţiilor de EducaţieMoral-spirituală va asigura transferul unui sistem de valori de la o disciplină la alta,transformarea valorilor în modele atitudinale şi comportamentale.
Metodologia EMS este construită pe axiomele: (6)* alternanţa adecvată a celor 3 forme de organizare a EMS(frontală/colectivă, în echipe de cooperare, individuală) să permită desfăşurarea
optimală a activităţii de învăţare propriu-zisă;* obiectivele formulate presupun antrenarea sistematică a capacităţilor
elevilor de a cunoaşte, înţelege, reacţiona, transfera cunoştinţele în practica vieţii;* strategiile de învăţare poartă un caracter activ-participativ, elevul fiind
antrenat, exercitat în elaborarea de modele de conduită;24

* de alegerea metodei depinde eficacitatea şi rezultatele finale ale
obiectivelor trasate; strategiile educaţionale sînt modalităţi reglementate derelaţia reciprocă pedagog – elev; elev – elev;* realizarea obiectivelor EMS de către elevul claselor primare trebuie să fie
supravegheată tot atît de riguros ca şi reuşita lui la citit, scris şi matematică.
În procesul evaluării finalităţilor EMS se va ţine cont de criteriile: (6)* poziţia morală, exprimată în înţelegerea de către copil a aspectului cuadevărat moral al acţiunilor de comportare, reacţie vie la bine şi la rău, atitudine
adecvată faţă de oameni şi natură;* activismul moral-creator al personalităţii, manifestat în operarea de sinestătătoare a copilului cu algoritmul logico-verbal de judecată în vederea alegerii
situaţiei problemelor morale, teoretice şi practice;* conştientizarea esenţei valorilor şi importanţei social-valorice a realizării
scopurilor de a face lucruri bune pentru cei din jur;
* stabilitatea conduitei morale a fiecărui copil în situaţii obişnuite şi
necunoscute;* independenţa relativă a comportării în lipsa controlului din parteaadulţilor;* priceperea de a prevedea şi evita neînţelegerile, situaţiile neplăcute,
conflictele.
Tipuri de inteligenţă
Tabelul 2Inteligenţa
logicomatematică

Inteligenţa
lingvistică

Tipul deinteligenţăCred că cel mai mult mă caracterizează:








am vocabular bine dezvoltat;
povestesc ca să explic;
particip activ la discuţii/dezbateri în grup;
scriu cu uşurinţă (proză/poezie/articole);îmi place să citesc;
caut/împrumut cărţi.
pot să traduc ceva într-o formulă
matematică; elaborez/deduc modele, simetrii şi folosesc
analogia pentru a explica; demonstrez ceva utilizînd scheme;
 reconstruiesc relaţii cauzale.

La realizarea sarcinilor deactivitate reflectez:
Cum aş putea să utilizez
scrisul sau exprimarea
verbală pentru realizarea
sarcinii?

Cum aş putea să utilizez
numere, structuri logice şiclasificări pentru aclarifica tema/ideea?

25

Inteligenţa
muzicală
Inteligenţa
spaţială
Inteligenţa
chinestezică
Inteligenţa
naturală
Inteligenţa
interpersonală
Inteligenţa
intrapersonală

 dovedesc sensibilitate la sunete; creez melodie şi ritm;
 confecţionez un instrument muzical şi îl
folosesc pentru a explica ceva;
 indic modele ritmice, fredonez;
 reacţionez imediat la muzică.
 desenez pentru a explica/demonstra; dispun de percepţie corectă din mai multe
unghiuri; mă orientez în spaţiu; creez cu uşurinţă imagini mentale; cunosc/recunosc locul obiectelor în spaţiu.
 îmi controlez cu uşurinţă mişcările; particip cu plăcere la jocurile de rol; mimez uşor; dansez, execut exerciţii fizice; manifest nevoie de mişcare.
 observ şi notez;
 descriu schimbările din mediul înconjurător; îmi place să cresc/îngrijesc animale, plante; desenez/fotografiez obiecte din natură: clasific/operez cu categorii clar definite.
 manifest sensibilitate şi atenţie faţă de ideile/
comportamentele persoanelor din jur;
 cooperez bine în grupul de lucru; înţeleg problemele celorlalţi şi mediez
conflictele; îmi place să explic/predau ceva;
 comunic, am mulţi prieteni, organizez
activităţi.
 îmi stabilesc un scop şi îl urmăresc cu
perseverenţă; ţin un jurnal;
 am nevoie de propriul spaţiu şi de timp
pentru mine; îmi recunosc punctele tari şi pe cele slabe(ştiu ce pot şi ce nu pot să fac);
 descriu caracteristicile personale care măajută la ceva; sînt reflexiv şi analitic.

Cum aş putea să utilizez
sunetele sau să pun ideea
pe ritm sau melodie?

Cum aş putea săvizualizez, să desenez sausă conceptualizez spaţial
ideea?

Cum aş putea să utilizez
corpul sau să manipulez
obiectele în realizarea
sarcinii?
Cum aş putea prinintermediul observaţiei să
identific/descopăr relaţii
din mediul înconjurător?
Cum aş putea utilizaînvăţarea prin cooperareşi liderismul pentru autiliza capacităţile deinteracţiune în realizarea
sarcinii?

Cum aş putea utiliza
reflecţia personală camodalitate deconştientizare a sarcinii deactivitate?

În acest context al argumentaţiei se pune şi problema promovării
perspectivei interdisciplinare în cadrul lecţiilor de Educaţie moral-spirituală.
26

Demersul didactic proiectat la orele de Educaţie Moral-spirituală presupune
valorificarea celor opt tipuri de inteligenţe (talente): verbal-lingvistică; vizualăspaţială;corporală-chinestezică;logică-matematică;intrapersonală;interpersonală; muzicală-ritmică şi naturalistă. (Teoria inteligenţelor multiple şidiferenţierea instruirii, Gardner)
La lecţiile bazate pe inteligenţe multiple profesorul poate porni de laurmătorul set de întrebări:Figura 2
LOGICO-MATEMATICĂ
Cum pot să introduc numere,
calcule, logică, clasificările sau
deprinderile de gîndire critică?

INTRAPERSONALĂ
Cum pot evoca sentimenteşi amintiri personale?

SPAŢIALĂ
Cum pot să folosesc materiale
vizuale sau culoarea?

OBIECTIVE

LINGVISTICĂ
Cum pot să folosesccuvîntul scris sau vorbit?

INTERPERSONALĂ
Cum pot motiva elevii să
coopereze în învăţare?

MUZICALĂ
Cum pot aduce sunetul,
muzica şi ritmul?

CHINESTEZICĂ
Cum pot mişca trupul şimîinile elevilor?

NATURISTĂ
Cum pot aduce natura şi
sistemul în oră?

Valorificînd aceste tipuri de inteligenţe, încă de la clasa I, fiecare elev vaconştientiza punctele tari şi slabe pe care le posedă, va încerca să le fructifice pecele tari şi să le amelioreze pe cele slabe. În acelaşi timp, elevii vor înţelege călucrînd individual sau în echipă, pot obţine rezultate maxime, valorificînd tot ceea
ce pot ei oferi mai bun.
27

Putem realiza cu elevii proiecte pe diferite teme, care presupun iniţiativă,creativitate, originalitate, cercetare, studiu individual, muncă în echipă, înselectarea şi prelucrarea informaţiilor utile, în alegerea modalităţilor de ilustrare a
informaţiilor, în organizarea şi realizarea dosarului colectiv, în realizarea
suporturilor pentru ilustrare şi evaluare. Această trudă a elevilor, cu niveluri
diferite de competenţe şi abilităţi, este răsplătită cu satisfacţia reuşitei, dar şi mai
mult, cu lărgirea ariei de cunoştinţe referitoare la subiectul ales.
Interdisciplinaritatea va deveni din ce în ce mai mult un mod de organizarea învăţării, asociindu-se cu principiul educaţiei permanente în pregătirea copiilor
pentru o învăţare continuă şi pentru evaluare sau autoevaluare.
Corelaţii interdisciplinare axiologice se pot realiza prin poezie, ca
modalitate artistică de ilustrare a realităţii din natură şi societate, a conţinuturilor
specifice educaţiei morale, graţie multitudinii de sensuri şi valori sugestive alecuvîntului, datorită limbajului concentrat, metaforic, urmărind să asigure ocunoaştere specifică, afectivă a valorilor tradiţionale şi universale.
Un exemplu în acest sens pot reprezenta caietele individuale întitulate:
Cartea mea de poveşti. Aceste cărţi sînt confecţionate de copii, purtînd elemente
specifice personalităţii lor. Ele pot fi completate cu desene, picturi, fotografii
personale ale titularului. Cărţile pot cuprinde imagini decupate în prealabil dincărţi şi reviste deteriorate – publicaţii care pot fi reutilizate prin salvarea imaginilor
bune şi refolosirea lor. Această activitate, gîndită interdisciplinar, asigură
conexiunea între aproape toate disciplinele de învăţămînt şi cuprinde o varietatede activităţi de învăţare specifice, dintre care exemplificăm: povestea pretext pentru introducerea în activitate (care solicită ajutorul
elevilor pentru recuperarea lumii poveştilor); exerciţii de recunoaştere a personajelor pe baza unor scurte fragmente
reprezentative din basme;
 exerciţii-joc Calităţi şi defecte: identificarea calităţilor unor personaje,
precizarea opusului acestora, adică a defectelor şi atribuirea acestora altor
personaje care le posedă; exerciţii de calcul sub formă de concurs între grupe de elevi pentru a
deduce numere reprezentative pentru anumite poveşti; realizarea în echipă a unor personaje îndrăgite, a castelului din basme,
folosind ca materiale de lucru dulciuri şi materiale din natură; decorarea lucrărilor realizate folosind instrumente şi tehnici specifice; ca un cumul al tuturor activităţilor legate de lumea basmelor, pentru
asigurarea feed-backului, se solicită în aceeaşi măsură creativitatea şi opiniile
elevilor: ei trebuie să intervină în viaţa personajelor îndrăgite, să modifice unsingur lucru pentru a le schimba destinul;
 activitatea poate fi destinsă prin exerciţii de interpretare, sub formă dedialog şi concurs între grupele de lucru, a cîntecelor studiate, pe ritm de dans.
28

2.3. Strategii de evaluareÎn cadrul orelor de Educaţie Moral-spirituală, elevii nu se apreciază cu note
punctuale sau calificativ. Evaluarea aplicată va fi una autentică, valorificînd
punctele forte ale fiecărui elev, evidenţiind progresele elevilor; antrenînd
rezultatele colaborării active dintre părinţi şi învăţători, precum şi dintre învăţători
şi copii. Se vor evalua abilităţile de comunicare; gradul de integrare: acceptare şi
respect; gradul de sociabilitate: relaţionare şi interacţionare socială, activităţi pe
grupe; gradul de participare, cooperare; gradul de implicare, iniţiativă şi
creativitate în oferta de soluţii; capacităţii de autoevaluare obiectivă.
Formarea atitudinilor şi învăţarea valorilor moral-spirituale este un demers
complicat şi de durată. Aspectul problematic este dat de specificul achiziţiilor
afective, ce nu permit detalieri în unităţi decompozabile. În general, o activitateafectivă nu se poate defini printr-un corelat observabil, ca în cazul unei activităţi
cognitive, ci prin efectul ei indirect. Potenţialul valorilor moral-spirituale, odată
interiorizat, captează noi valori, se amplifică şi trezeşte noi căutări. Aceasta
presupune circumscrierea şi desfăşurarea unor conţinuturi informative şiformative în acord cu situaţia de învăţare, folosirea inspirată a unor metode şi
tehnici de evaluare.
În procesul evaluării finalităţilor EMS se va ţine cont de criteriile: poziţia morală, exprimată în înţelegerea de către copil a aspectului cuadevărat moral al acţiunilor de comportare, reacţie vie la bine şi la rău,atitudine adecvată faţă de oameni şi natură; activismul moral-creator al personalităţii, manifestat în operarea de sinestătătoare a copilului cu algoritmul logico-verbal de judecată în vederea
alegerii situaţiei problemelor morale, teoretice şi practice; conştientizarea esenţei valorilor şi importanţei social-valorice a realizării
scopurilor de a face lucruri bune pentru cei din jur; stabilitatea conduitei morale a fiecărui copil în situaţii obişnuite şi
necunoscute; independenţa relativă a comportării în lipsa controlului din parteaadulţilor; priceperea de a prevedea şi evita neînţelegerile, situaţiile neplăcute,
conflictele.
O evaluare eficientă a sistemului de învăţămînt trebuie: să arate cadrelor didactice dacă au fost atinse obiectivele preconizate; să ajute cadrele didactice să facă o diagnoză şi o prognoză a progresului
celor inspectaţi; să ajute cadrul didactic să-şi evalueze propria activitate;
29





să furnizeze un feed-back permanent către toţi agenţii educaţionali, factorii
de decizie şi societate;să orienteze actorul educaţional în alegerea celei mai bune căi de afirmare;să fie urmată şi integrată de acţiunea de elaborare a deciziilor şi stabilire amodalităţilor corective şi ameliorative, a căror aplicare corectă îi va asigura
eficienţa.
Progresele copiilor în cadrul orelor de EMS se realizează prin: observări; lucrări practice; povestiri;
 plimbări; discuţii libere; vizite; expoziţii; excursii.







La orele de EMS vor fi utilizate următoarele metode şi tehnici de evaluare:
Probe scrise Portofoliul
Probe orale Proiectul
Probe practice Jocuri didactice evaluative
Testarea
 Autoevaluarea
Observarea comportamentului Evaluarea reciprocă

Mai jos, vom încerca să corelăm schematic tipurile de evaluare (iniţială,formativă, sumativă) şi metodele de evaluare, prin intermediul Diagramei VennEuler.
Cercurile redau tipurile de evaluare iar cifrele din cercuri – metodele deevaluare.
Figura 3

Evaluareainiţială

Metode deevaluare

Metode deevaluare1-4;

Evaluarea
formativă

1-5;

7-9

7-9
1-4

Metode de evaluare
1-4; 6-9

Evaluareasumativă

30

Tabelul 3
Evaluarea iniţială

Evaluarea formativă

Evaluarea sumativă
















 Probele scrise
 Probele orale Probele practice Testarea Portofoliul Jocurididacticeevaluative Evaluarea reciprocă
 Autoevaluarea

Probele scrise
Probele orale
Probele practiceTestarea
Autoevaluarea
Jocurididacticeevaluative Evaluarea reciprocă

Probele scrise
Probele orale
Probele practiceTestarea
Observarea sistematică
Evaluarea reciprocă
Jocurididacticeevaluative Autoevaluarea

Cadrul didactic, managerul şcolar, trebuie să ţină cont de faptul că notarea
nu se face după fiecare evaluare, ci numai atunci cînd se reflectă cu adevărat
pregătirea elevilor, la un moment dat, relevat de profesor în dinamica parcurgerii
materiei.
Autoevaluare ( 1 )1. Din lista de cuvinte propuse, selectează, pe două coloane, trăsăturile decaracter care generează:Virtuţi moraleViciiCumpătat, răbdător, duşmănos, onest, leneş, înţelept, binevoitor,blînd, credincios, harnic, milostiv, prietenos, egoist, iertător.
14 puncte
2. Completează enunţurile :A fi cumpătat înseamnă …
A fi onest înseamnă …
A fi milostiv înseamnă …
A fi prietenos înseamnă …
A fi iertător înseamnă …
5 puncte
3. Explică, în cel mult 2 enunţuri, înţelesul versurilor:
Comoara sufletuluica şi-a minţii
E să iubeşti, pentru-a
Putea ierta.
Mihail Codreanu

4 puncte
314. Enumeră 5 calităţi sufleteşti omeneşti pe care le consideri mai de preţ.
5 puncte
Total: 28 puncte

Autoevaluare ( 2 )1. Enumeră cinci acţiuni prin care poţi exprima respectul faţă de cei din jurul tău.
5 puncte
2. Numeşte 4 faptele prin care poţi recunoaşte că un copil are cei 7 ani de acasă.
4 puncte
3. Exemplifică prin 4 fapte cum îndeplineşti porunca.
Cinsteşte pe tatăl tău şi pe mama ta, ca să-ţi fie ţie bine,să trăieşti mulţi ani pe pămînt.
4 puncte
4. Continuă cu 3 denumiri lista valorilor naţionale.
tradiţii populare, opere de artă …
3 puncte
5. Completează enunţul cu 3 argumente.
Eu îmi iubesc Patria pentru că …, …, ….
6 puncte
Total : 22 puncte

Autoevaluare ( 3 )1. Enumeră 5 datini în legătură cu sărbătorile de iarnă.
5 puncte
2. Numeşte 3 dintre tradiţiile creştine din ziua de Paşti.
3 puncte
32

3. Enumeră 5 calităţi morale pe care le-ai desprins din pildele lui Hristos.
5 puncte
4. Numeşte cel puţin 5 valori creştine propovăduite de către Mîntuitorul şi Sfinţii
Apostoli.
5 puncte
5. Expune în două enunţuri care este sarcina comună a tuturor oamenilor debună credinţă din lume.
6 puncte
Total : 24 puncte33III. PROIECTAREA DIDACTICĂ. SUGESTII METODICE

3.1. Tipuri de proiectare didactică
În funcţie de orizontul de timp luat ca referinţă, distingem următoarele
tipuri fundamentale de proiectare didactică:1. proiectarea globală – are drept referinţă o perioadă mai mare din timpul
de instruire la disciplina şcolară: de la un ciclu şcolar la un an de studii; seconcretizează în elaborarea planurilor de învăţămînt şi a curriculumuluişcolar la această disciplină;2. proiectarea eşalonată – are ca referinţă perioade mai mici de timp, de laanul şcolar pînă la timpul consacrat unei singure activităţi didactice, seconcretizează în proiectarea activităţii anuale, (sau semestriale) pe baza
planului de învăţămînt şi a curriculumului şcolar sau a activităţii didacticeconcrete (lecţia, activitatea extraşcolară etc.).
Astfel, proiectarea eşalonată poate fi:a) de lungă durată (proiectarea anuală, pe semestre sau trimestre);b) de scurtă durată (proiectarea didactică a activităţii educaţionale concrete,
inclusiv proiectul didactic al lecţiei).
Fiecare tip de proiectare îşi are locul şi rostul său în organizarea procesului
educaţional, iar între ele există un raport de subordonare.
Proiectarea de lungă durată
Proiectare didactică de lungă durată, sau planificarea calendaristică
(tematico-calendaristică) se elaborează în baza curriculumului la disciplină și seconcretizează în: identificarea competențelor specifice şi a subcompetențelor, urmărite înprocesul de predare-învăţare-evaluare la disciplină; analiza conţinutului, identificarea unităţilor de conţinut şi a succesiunii lor; eşalonarea în timp (precizarea numărului de ore pentru fiecare unitate şi
precizarea datei sau a săptămînii din structura anului şcolar); distribuţia timpului pe activităţi: recapitulare (iniţială şi/sau finală),predare-învăţare, evaluare.
La elaborarea proiectării de lungă durată (planificarea calendaristică)profesorul va ţine cont de următoarele prevederi: planul va conţine indicatorii tuturor competențelor specifice şi asubcompetențelor selectate din curriculum, care au tangenţă la tema(capitolul) respectivă;
34






succesiunea studierii temelor, de regulă, va fi realizată în conformitate cu
manualul utilizat la clasă;repartizarea orelor este efectuată în funcţie de pregătirea elevilor;în plan se vor indica orele, precum şi activităţile preconizate pentru
realizarea evaluării iniţiale şi sumative;
planul calendaristic poate fi refăcut/actualizat pe parcursul anului deînvăţămînt în funcţie de rezultatele evaluării elevilor; poate fi schimbată
repartizarea iniţială a orelor; poate fi plasat accentul pe anumitecompetențe etc.

Proiectarea de scurtă durată/zilnică
Proiectarea didactică de scurtă durată se realizează reieşind din
dimensiunile procesului didactic stipulat în proiectarea didactică de lungă durată.
Elementul principal de referinţă într-o proiectare zilnică sînt obiectivele
operaţionale.
Proiectul didactic zilnic conţine date generale şi scenariu de desfăşurare aactivităţii didactice concrete, care la fel se bazează pe elementele constitutive ale
procesului instructiv.
În practica şcolară se utilizează mai multe modele ale proiectului didactic
de scurtă durată. Profesorul poate folosi orice model pe care îl consideră
funcţional, doar că acesta trebuie să fie elaborat corect din punct de vedere
metodic.
Din multitudinea de modele pe care le întîlnim în literatura de specialitate
putem identifica două modele optime care pot fi uşor utilizate de către profesori:a) modelul de proiect didactic, în care se pune accent pe corelaţia dintre cei
doi actanţi ai procesului didactic: profesorul şi elevul, cu indicarea
modalităţii de stabilire a feedback-ului.
b) modelul de proiect didactic în care se pune accent pe corelaţia dintre
elementele-cheie ale procesului educaţional (obiective, conținut,
tehnologie didactică).

35

3.2. Proiectarea activităţii didactice la disciplina şcolară
Educația moral-spirituală
Sugestii de planificare calendaristică în clasa I
Tabelul 4

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.
20.

21.
22.
23.

Subiectul de conţinut

Modulul I: Eu sînt şcolar
Evaluare iniţială
Să facem cunoştinţă!
Ghiozdanul meu
Ziua mea de muncă
Ion Creangă – povestitorul meu
preferat
Lumea basmelor îndrăgite
Familia mea
Patria mea – Republica Moldova
Excursie în natură
Totalizare. Evaluare
Modulul II: Învăţ să fiu om bunLecţia de Bunătate
Lecţia de PrietenieÎnvăţătura lui HristosCrăciunul copiilor
Colindele mele de Crăciun
Lecţia de Sîrguinţă
Lecţia de RăbdareLecţia de IubireLecţia de Iertare
Totalizare. Evaluare
Modulul III:
Eu şi lumea din jurul meuMărţişoarele copiilor
Cea mai scumpă
Primăvara pe meleag

Nr.
de
ore

Data
Note

Indicatorul
competențelor
specifice (CS) şi Nr.
subcompetențelor crt.
(SC) selectate dincurriculum
CS
SC

10
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
10
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
13
1
1
1
36

24.
25.
26.
27.
28.
29.
30.
31.
32.
33.

Albăstreaua
Biruinţa vieţii
Sărbătoare luminată
Copăcei în primăvară
Vieţuitoarele fără graiDărnicie pentru toţiHarnici ca albinele
Totalizare. Evaluare
Excursie
Recapitulare

1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

Observaţii:1) Prin notaţiile de tipul I. SC2 înţelegem a doua subcompetență din lista dereferinţă a competenței specifice I.
2) Data se va scrie cu creionul pentru a putea fi modificată pe parcursul anului
de studii.
3) În coloana Note se vor indica observaţiile parvenite pe parcursul anului
privind cele proiectate.

3.2. Recomandări privind proiectarea unităţilor de învăţare
Un proiect didactic bine gîndit descrie anticipat modul cel mai simplu derealizare şi de testare a unui set de obiective operaţionale: (14, p.150)
Figura 4
OBIECTIVE OPERAŢIONALE

RESURSETEHNOLOGIIEVALUARE

37

Evidenţiem următoarele etape de elaborare a unui proiect didactic zilnic:
Tabelul 5
Nr.
crt.
1.

2.

3.

4.

5.

Etapa
Precizarea
subcompetențelor, obiectivelor
operaționale

Problema
educaţională
care se rezolvă.
Ce voi face?
Ce urmăresc?

Operaţii

1. Stabilirea cît mai clar şi corect posibil:− ce va şti,− ce va şti să facă,− cum va fi
elevul la sfîrşitul activităţii didactice (lecţiei).
2. Corelarea celor stabilite cu curriculumul şcolarla disciplina şcolară.
3. Determinarea posibilităţilor de realizare a celor
preconizate în intervalul de timp avut la dispoziţie.
Analiza resurselor Cu ce voi face?
4. Selectarea şi prelucrarea conţinuturilor
educaționale
adecvate subcompetențelor și OO precizate.
5. Analiza condiţiilor concrete de muncă în clasa
respectivă (particularităţile elevilor şi condiţiile
materiale).
Elaborarea strate- Cum voi proceda? 6. Determinarea tipului de lecţie adecvat
giei
obiectivelor stabilite şi duratei lecţiei.
7. Alegerea formelor de organizare.
8. Selectarea metodelor de predare-învăţare.
9. Alegerea mijloacelor necesare de învăţămînt.
10. Combinarea conţinuturilor, formelor,
metodelor şi mijloacelor în strategii didacticecentrate pe obiectivele preconizate.
11. Imaginarea scenariului activităţii didactice înansamblu.
Elaborarea siste- Cum voi şti dacă12. Alegerea tipului de evaluare corespunzător
mului de evaluare s-au realizat
obiectivelor precizate.
obiectivele
13. Alegerea metodelor şi procedeelor respective
preconizate?
de evaluare.
14. Alegerea mijloacelor (sarcinilor didactice)pentru realizarea evaluării procesului desfăşurării
lecţiei şi a evaluării nivelului de atingere aobiectivelor precizate.
Evaluarea (auto- Ce mai trebuie să 15. Concluzii privind precizarea obiectivelor
evaluarea) înprecizez?
formulate.
ansamblu a
16. Concluzii privind metodologia aleasă.
activităţii didac17. Concluzii privind sistemul de evaluare propus.
tice proiectate.
18. Precizarea, în ansamblu, a strategiei depredare-învăţare-evaluare în cadrul activităţii
didactice (lecţiei) proiectate.
38

Proiectarea demersurilor se recomandă a fi realizată din perspectiva
selecţiei modelului de structurare a activităţilor.
1. Modelul învăţării secvenţiale a cunoştinţelor în lecţie (ISC) (R. M. Gagné,1968) este fundamentat pe următoarele evenimente ale instruirii:
 captarea atenţiei; informarea elevilor despre obiectivul urmărit; stimularea reactualizării cunoştinţelor învăţate anterior; prezentarea materialului-stimul;
 asigurarea dirijării învăţării; obţinerea performanţei; asigurarea feed-back-ului pentru corectitudinea performanţei; evaluarea performanţei; intensificarea proceselor de retenţie şi de transfer.
Evenimente instrucţionale nu se produc invariabil, strict în ordinea
prezentată, selecţia fiind în deplină concordanţă cu tipul lecţiei, obiectiveleprevăzute precum şi finalităţile urmărite.
2. Modelul Evocare – Realizarea sensului – Reflecţie (ERR) (J.L. Meredith, K.S.
Steele, 1995) configurat ca un cadru de gîndire şi de învăţare propice dezvoltării
gîndirii critice şi integrării creative a informaţiilor şi conceptelor.
Această structură integrată de predare-învăţare oferă o concepţie despre
instruire şi un mecanism de organizare a activităţii în orice situaţie de învăţare sau
într-o lecţie şi se fundamentează pe următoarele întrebări:Tabelul 6
2. Realizarea
1. Evocarea
3. Reflecţia
sensului Care este subiectul?
 Ce înţeleg din Ce am aflat?
 Ce ştiu deja despre el?
aceste Ce mi se pare mai important?
 Ce aştept, vreau şi/sau arinformaţii noi?  Ce semnificaţie au pentru minetrebui să aflu despre el?
noile cunoştinţe?
 De ce trebuie să aflu aceste
 De ce cred asta?
lucruri?
 Cum integrez noile cunoştinţe în
sistemul vechilor cunoştinţe?
3. Modelul de structurare a lecţiei Ştiu – Vreau să ştiu – Am învăţat (Know –Want to know – Learned sau K-W-L, Donna Ogle, 1986). Semnificaţia iniţialelor
K-W-L este explicitată prin întrebările: Ce ştiu? – Ce vreau să ştiu? – Ce am învăţat?
Acest model este structurat în cinci etape, în care se evidenţiază clar situaţia deplecare (ceea ce ştiau elevii), aspectele pe care doresc să le cunoască în timpul
activităţii (consemnate în rubrica Vreau să ştiu) şi ceea ce au dobîndit prinprocesul de învăţare (idei consemnate în rubrica Am învăţat).
39

1. Ce ştiudespre subiect?

2. Ce vreausă ştiu?

3. Învăţarea 4. Ce am
noilorînvăţat?
conţinuturi

5. Ce altceva aşdori să aflu
despre subiect?

Pentru a oferi demersului instrucţional interactivitate şi eficienţă este
recomandabilă utilizarea strategiilor de lectură şi scriere pentru dezvoltareagîndirii critice. Astfel, aplicarea unei tehnologii didactice este condiţionată de calitatea ei, de caracterul deschis, dinamic care-i permite să răspundă la schimbările
intervenite în sistemul educaţional, să se raporteze cît mai adecvat la înnoirile
sistemului de învăţămînt, de exemplu, trecerea de la sistemul de obiective la celde competenţe.
Tabelul 7
Domeniul deEvocareRealizare a
Reflecţie
activitate
sensuluiLectură
CitateInterogarea
Jurnalul dublu
multiprocesualăÎn căutarea
Jurnalul triplu
Interviul în trei
autoruluiMîna oarbă
trepteJurnalul triplu
Reacţia cititorului
Lectura ghidată
Revizuirea
Lectura intensivă
circulară
Lectura împotrivă
Lectură în perechi.
/Rezumate în
perechi
MozaicPredareacomplementară
SINELG
Scriere6 De ce?
Cercetarea
CinquainArgument în patruîmpărtăşită
Eseu
paşi
Consultaţii în grup
Jurnalul reflexiv
Argumente pe cartele Cubul
Manuscrisul
Asocieri forţate
Eu cercetez
pierdut
Asocieri libere
Lasă-mi mie ultimul Masa rotundă
Bliţcuvînt!
Brainwriting
Maratonul deCitatescriereGraffiti
Presupunerea prin
Graficul T
termeniLanţuri asociative
Pagina de jurnal
40

Discuţie

Scriere liberă
Brainstorming
Clustering
Diagrama Venn
Generalizarea
categorială
Graficul conceptual
Linia valorii
Secvenţe
contradictorii
Tabelul trăsăturilor
semanticeColţuri
Consultaţii în grup
Controversa
academică
Controversa
constructivă
Discuţia ghidată
Pălării gînditoare
Pixuri în paharPînza discuţiei

Dezbateri
Diagrama Venn
Intra-act-ul
Roata/Cercul
Turul galeriei

N.B.! Majoritatea tehnicilor sînt interşanjabile, depind de proiectul
demersului didactic.
În tabelul de mai jos sînt prezentate verbele operaţionale – indicatori
pentru proiectarea didactică, exprimate la infinitive, însoţite de complementul lor
direct, utilizate în stabilirea de către profesor a obiectivelor operaţionale ale lecţiei
de Educaţie moral-spirituală.
Domeniul afectiv-atitudinal
Tabelul 8
Categorii taxonomice

Comportamente

Categorii de conţinuturi

1. Receptare prin:a) conştientizarea
mesajului.

– să diferenţieze

– virtuţile şi viciile umane (bine-rău,adevăr-minciună, hărnicie-lenevie);– eroii pozitivi şi cei negativi;– calităţile umane: bunătate,
prietenie, răbdare, iubire, iertare,mărinimie, dărnicie, hărnicie;– principalele calităţi ale unui ombun;b) voinţa de a recepta– să acceptec) atenţia preferenţială

– să aleagă

– învăţăminte din scrierile biblice,
folclorice, artistice;– exemple de comportament demne
de urmat;– modele adecvate ale culturii
relaţiilor interpersonale pentru osituaţie cu caracter moral(reală sau imaginară);41

2. Reacţia/Răspunsul
prin:a) asentimentb) voinţa de arăspunde– să urmeze– norme de comportament moral;– să discute– să practice– urmările unei fapte bune şi ale
unei fapte rele;– diverse tipuri de jocuri didactice;c) satisfacţia de arăspunde– să aclame– învăţătura poveştii;– morala textelor biblice, folclorice,artistice;

3. Valorizarea prin:a) acceptarea unor
valori– să renunţe

– vicii umane;b) preferinţa pentru ovaloare– să încurajezec) angajarea– să argumenteze– faptele bune, comportament
adecvat faţă de sine, cei apropiaţi,colegi;– necesitatea respectării valorilor
umane;

4. Organizarea prin:a) conceptualizarea
unei
valorib) organizarea unuisistemde valori– să discute– obligaţiile, drepturile personale în
familie, mediul şcolar, social;– să definească

– reguli elementare decomportament propriu în mediulfamilial, social şi cel natural;

5. Caracterizarea
printr-un sistem devalori:a) ordonarea
generalizată

– să revizuiască

– comportamentele proprii;b) caracterizarea– să facă aprecieri – autoevaluarea comportamentului
valorice
propriu în mediul familial, social şi
cel natural

42

Didactica tradiţională este axată pe clasificarea tipurilor de lecţii (lecţie depredare a materiei noi, lecţie de formare a priceperilor şi deprinderilor, lecţie derecapitulare şi sistematizare, lecţie de evaluare) la nivelul unor formule carefragmentează structura unitară a activităţii de predare-învăţare-evaluare. Reforma
curriculară solicită o taxonomie a tipurilor de lecţii, realizate în clasă simultan ca
activităţi de predare-învăţare-evaluare care integrează variabilitatea situaţiilor
didactice la nivelul formelor de organizare a corelaţiilor profesor – elev, elev –
elev, elev – profesor, orientate frontal, pe grupe sau individual în direcţia realizării
unui proces educaţional de maximă eficienţă pedagogică şi socială. O asemenea
taxonomie devine posibilă prin raportarea lecţiei la obiectivele preconizate sau lamodul de organizare şi desfăşurare a activităţilor. În acest context propunem încontinuare taxonomiile tipurilor lecţiilor raportate la:a) criteriul competenţei, criteriu care solicită angajarea unor priorităţi
metodologice evidente la nivelul valorilor cognitive dobîndite în cadrullecţiei.
b) modul (forma) de organizare şi desfăşurare a lecţiei.
Evidenţiem următoarele tipuri de lecţii, vizate în contextul criteriului
competenţei (5):1) lecţie care vizează prioritar formarea capacităţilor de dobîndire a cunoştinţelor. Succint, inclusiv în proiectul didactic al lecţiei, vom scrie: lecţie de formare acapacităţilor de dobîndire a cunoştinţelor;2) lecţie care vizează prioritar formarea capacităţilor de înţelegere a cunoştinţelor dobîndite anterior. Succint vom scrie: lecţie de formare a capacităţilor deînţelegere a cunoştinţelor;3) lecţie care vizează prioritar formarea capacităţilor de aplicare acunoştinţelor dobîndite şi înţelese anterior. Succint vom scrie: lecţie de formare acapacităţilor de aplicare a cunoştinţelor;4) lecţie care vizează prioritar formarea capacităţilor de analiză-sinteză acunoştinţelor dobîndite, înţelese şi aplicate anterior. Succint vom scrie: lecţie deformare a capacităţilor de analiză-sinteză a cunoştinţelor;5) lecţie care vizează prioritar formarea capacităţilor de evaluare critică acunoştinţelor dobîndite, înţelese, aplicate şi interpretate analitico-sintetic
anterior. Succint vom scrie: lecţie de formare a capacităţilor de evaluare acunoştinţelor.
Această clasificare a lecţiilor este potrivită în cadrul unor secvenţe didactice
extinse, de exemplu, în cadrul unui modul de studiu, unui capitol.
Practica proiectării şi dezvoltării curriculare a activităţii didactice confirmă
importanţa lecţiei combinate (mixte), lecţie centrată prioritar pe realizarea
interdependenţei obiective – conţinuturi – metodologie – evaluare şi a corelaţiilor
pedagogice profesor – elev, elev – elev, elev – profesor.
43În concluzie, practica educaţională acceptă atît cele cinci tipuri de lecţii,clasificate pe baza criteriului competenţei, cît şi lecţia combinată (mixtă).
Este cunoscut faptul, că în cadrul activităţii didactice pot fi atinse obiective
de tipul:obiective de reproducere obiective care necesită operaţii mintale elementare obiective care necesită operaţii mintale complicate
 obiective care necesită operaţii mintale de creativitate.
Important este să ştim că la o lecţie nu pot fi prezente, în egală măsură,toate tipurile de obiective ale acestei taxonomii. În unele cazuri, în funcţie deintenţia profesorului, poate domina un tip de obiectiv sau altul, sau doar douădintre ele – în aceste cazuri celelalte sau nu sînt prezente deloc, sau au doar un
caracter de completare şi finalizare a procesului educaţional. Atunci cîndpredomină două aspecte (eventual apare tangenţial şi un al treilea aspect) sîntem
în situaţia unei lecţii mixte. De obicei, în cadrul lecţiilor combinate predomină
obiectivele de reproducere şi cele care necesită operaţii mintale elementare, dar
are loc şi atingerea la nivel minim a unor obiective care necesită operaţii mintalepuţin mai complicate, inclusiv transferuri în alte domenii.
Fiecare dintre cele șase tipuri de lecţii, inclusiv lecţia combinată, cuprinde
un ansamblu de secvenţe – componente structurale ale lecţiei. Să determinăm
secvenţele pentru fiecare dintre aceste tipuri de lecţie:1. Lecţia de formare a capacităţilor de dobîndire a cunoştinţelor
Secvenţele lecţiei:1) Organizarea clasei (moment organizatoric).
2) Verificarea temei pentru acasă; reactualizarea cunoştinţelor şi acapacităţilor.
3) Predarea – învăţarea materiei noi.
4) Consolidarea materiei şi formarea capacităţilor (la nivel de reproducere).
5) Evaluarea (curentă, instructivă, fără aprecieri cu note).
6) Bilanţul lecţiei. Concluzii.
7) Tema pentru acasă.
2. Lecţia de formare a capacităţilor de înţelegere a cunoştinţelor
Secvenţele lecţiei:1) Organizarea clasei (moment organizatoric).
2) Verificarea temei pentru acasă.
3) Reactualizarea cunoştinţelor şi a capacităţilor.
4) Consolidarea materiei şi formarea capacităţilor:a. la nivel de reproducere;b. la nivel productiv.
445) Evaluarea (curentă, instructivă).
6) Bilanţul lecţiei. Concluzii.
7) Tema pentru acasă.
3. Lecţia de formare a capacităţilor de aplicare a cunoştinţelor
Secvenţele lecţiei:1) Organizarea clasei (moment organizatoric).
2) Verificarea temei pentru acasă.
3) Reactualizarea cunoştinţelor şi a capacităţilor.
4) Consolidarea materiei şi formarea capacităţilor:a. la nivel productiv;
b. la nivel de transferuri în alte domenii.
5) Evaluarea (formativă, de tip sumativ).
6) Bilanţul lecţiei. Concluzii.
7) Tema pentru acasă.
4. Lecţia de formare a capacităţilor de analiză–sinteză a cunoştinţelor
Secvenţele lecţiei:1) Organizarea clasei (moment organizatoric).
2) Verificarea temei pentru acasă.
3) Analiza-sinteza materiei teoretice studiate (sistematizarea, clasificarea,
generalizarea).
4) Analiza-sinteza metodelor de rezolvare studiate:a. la nivel productiv cu transferuri în alte domenii;b. la nivel creativ.
5) Evaluarea (formativă, de tip sumativ).
6) Bilanţul lecţiei. Concluzii.
7) Tema pentru acasă.
5. Lecţia de formare a capacităţilor de evaluare a cunoştinţelor
Secvenţele lecţiei:1) Organizarea clasei (moment organizatoric).
2) Instrucţiuni privind realizarea lucrării de evaluare.
3) Realizarea lucrării de evaluare (testul, lucrarea practică, lucrarea delaborator, proiectul, autoevaluarea etc.)
4) Bilanţul lecţiei. Concluzii.
5) Tema pentru acasă.
6. Lecţia mixtă
Secvenţele lecţiei:1) Organizarea clasei (moment organizatoric).
2) Verificarea temei pentru acasă. Reactualizarea cunoştinţelor şi acapacităţilor.
3) Predarea – învăţarea materiei noi.
454) Consolidarea materiei şi formarea capacităţilor
a. la nivel de reproducere;b. la nivel productiv cu unele transferuri în alte domenii.
5) Evaluarea:
a. curentă;b. sumativă.
6) Bilanţul lecţiei. Concluzii.
7) Tema pentru acasă.
Elaborarea proiectului activităţii educaţionale este o obligaţie a cadrului
didactic. Proiectul didactic al lecţiei este un plan de intenţii şi o schemă de lucru
prin care urmează să se realizeze predarea – învăţarea – evaluarea unui anumit
subiect prin activităţi axate pe obiective precizate în termeni de performanţe.
În funcţie de obiectivele preconizate şi de tipul lecţiei se vor stabili
secvenţele lecţiei structurate logic, se vor selecta tehnologiile didactice optime derealizare a obiectivelor şi mijloacele de evaluare a performanţelor (capacităţilor,
competenţelor) elevilor incluse în obiectivele precizate anterior. Apoi se va
elabora proiectul didactic al activităţii educaţionale.
Este important să ştim că, indiferent de tip, lecţia, pentru a fi o lecţie
modernă şi adecvată învăţămîntului formativ, trebuie să corespundă următoarelor
caracteristici:
 să fie axată pe obiective; să fie centrată pe elev: activitatea profesorului în cadrul lecţiei constituie,de regulă, 30%, iar activitatea elevilor − 70% din timpul ei; să fie axată pe colaborări de tipul profesor – elev, elev – elev, elev –profesor; să fie fundamentată pe realizarea tridimensionalităţilor unice:o cunoştinţe – capacităţi – atitudini (pe formarea unor competenţe);o predare – învăţare – evaluare; să fie bazată pe diversificarea formelor, metodelor şi tehnicilor de evaluare
aplicate în cadrul lecţiei.

46

3.3.Sugestii de proiectare didactică şi desfăşurare a activităţilor
Clasa a II-a.
I. CUM TREBUIE SĂ FII ÎN VIAŢĂ
MODULUL I
LECŢIA I: Binele, Adevărul, Frumosul

SUBCOMPETENȚE
● Recunoaşterea unor concepte dinsfera valorilor moral-spirituale încontexte diferite

OBIECTIVE OPERAŢIONALE
Elevul va urma:● să distingă reguli de comportare înşcoală, în clasă, la ore în recreaţie;● să demonstreze o conduită adecvată
mediului şcolar;● să se identifice ca parte componentă agrupului şcolar.

CUVINTE-CHEIE:
binele, frumosul, adevărul, comportament, întîmplare, reguli, atent, răbdător,politicos, prezentare, discuţie,STRATEGII DIDACTICE

lectura imaginilor
conversaţia
povestirea
joc de rol…

DIZAIN INSTRUCŢIONALRESURSE MATERIALE

manualul
imagini, fotocîntecSubiectul lecţiei: Binele, Adevărul, Frumosul

1. Inteligenţa verbal-lingvistică
Lectura proverbelor:۰ Binele cu bine se răsplăteşte.
۰ Adevărul este lucrul cel mai bun care se poate spune.
۰ Ceea ce-i frumos se realizează cu nesfîrşită osteneală.
Discuţie despre sensul fiecărui proverb.
2. Inteligenţa logico-matematică
Identificarea numărului elevilor din clasă (numărul fetelor, numărul băieţilor).
Joc didactic: Cine va pleca la şcoală?
47

Învăţătoarea numeşte o categorie de enunţuri. Cei care consideră că fac
parte din categoria respectivă se ridică în picioare. Ceilalţi aplaudă.
3. Inteligenţa muzical-ritmică
Interpretarea cîntecului Şcolărei şi şcolăriţe.
4. Inteligenţa corporal-chinestezică
Joc de rol: Vreau să povestesc despre mine.
Se poate aplica tehnica: Gîndeşte – perechi – prezintă.
Profesorul formează perechi din elevii clasei. Elevii sînt rugaţi să comunice între eişi să prezinte colegul/colega de bancă întregii clase.
5. Inteligenţa vizual-spaţială
Realizarea desenului: În vacanţă.
6. Inteligenţa naturalistă
lectura poeziei Flori de cîmp.
Flori de cîmpPe catedra-nvăţătoareiStrăluceşte-un bucheţel.
Flori cu genele de soare
Stau îmbrăţişate-n el:
Maci tîrzii şi albăstrele,
Margarete şi cicori,Rouă poartă, de mărgele,
Fragedele flori-surori.
Elena Dragoş

Numirea florilor pe care le-au oferit învăţătoarei la 1 septembrie.
7. Inteligenţa interpersonală
Stabilirea în comun a regulilor de comportare în clasă.
8. Inteligenţa intrapersonală
Completarea independentă a enunțului:
Eu consider că Binele este……………………………..
Adevărul este…………………………………………….
Frumosul este…………………………………………….

48

MODULUL ILECŢIA II: Ecoul vieţiiSUBCOMPETENȚE
● Analiza situaţiilor de viaţă realeşi imaginare conform normelor
din sfera valorilor moralspirituale.

OBIECTIVE OPERAŢIONALE
Elevul va urma:● să identifice unele calităţi morale;● să stabilească unele reguli decomportament civilizat;● să argumenteze necesitatea dirijării
reacţiilor afective.

CUVINTE-CHEIE:
Iritat, supărăcios, a urî, a iubi, om bun, om rău, devotat, modest,sincer, respectuos, prietenos, ordonat, recunoştinţă, grijă.
STRATEGII DIDACTICElucrul cu imaginea
conversaţia
povestirea
joc de rol

RESURSE MATERIALE

manualul
rechizite şcolare
imagini, fotocîntecDIZAIN INSTRUCŢIONAL
Subiectul lecţiei: Ecoul vieţii

1. Inteligenţa verbal-lingvistică
Lectura textului Ecoul vieţii.
Discutarea despre diverse reacţii şi moduri de comportare:۰ cauză-efect,
۰ reguli de comportare,۰ situaţii de conflict şi soluţionarea lor.
2. Inteligenţa logico-matematică
Identificarea numărului calităţilor care-i caracterizează.
Decodarea răspunsului la întrebarea: Cum trebuie să fie un copil educat?
(îngrijit, curat etc.)
3. Inteligenţa muzical-ritmică
Interpretarea cîntecului Noi acum sîntem şcolari.
49

4. Inteligenţa corporal-chinestezică
Joc de rol: Cine sînt eu şi ce pot face?
Toţi elevii formează un cerc. După acele ceasornicului, trec pe rînd, în mijlocul
cercului şi îşi spun numele şi ce pot face ei.
5. Inteligenţa vizual-spaţială
Realizarea desenului: Eu pot să fiu bun.
6. Inteligenţa naturalistă
Numirea materialelor din care sînt confecţionate creioanele.
7. Inteligenţa interpersonală
Stabilirea în echipă a listei pentru exerciţiul:Eu cred că pot:
Eu ştiu că pot:
MODULUL I
LECŢIA III: Gîndul cel bun
OBIECTIVE OPERAȚIONALE

SUBCOMPETENȚE
● Analiza situaţiilor de viaţă reale şi
imaginare conform normelor dinsfera valorilor moral-spirituale.

Elevul va urma:● să identifice norme de comportamentîn diferite situații;● să demonstreze onestitate în cazuri
reale, faţă de îndeplinirea obligaţiunilor în
familie şi la şcoală;● să explice necesitatea normelor depurtare civilizată.

CUVINTE-CHEIE:ţăran, porumb, gospodărie, gînd bun, cuget curat, deşteptător, igienă
personală, punctual, harnic, neorganizat, organizarea timpului, obligaţiuni înfamilie, odihnă.

STRATEGII DIDACTICElucrul cu imaginea
conversaţia
povestirea
joc de rol

RESURSE MATERIALE

manualul
rechizite şcolare
imagini, fotocîntecDIZAIN INSTRUCŢIONAL

1. Inteligenţa verbal-lingvistică

Subiectul lecţiei: Gîndul cel bun
50

Lectura poeziei:Dacă ai regim corect
Tu creşti harnic şi destept.
Dacă nu-l vei respecta
Foarte mult vei regreta
Tu te vei îmbolnăvi
Şi-n spital vei nimeri.
2. Inteligenţa logico-matematică
Identificarea numărului de activităţi pe care le puteţi realiza la şcoală, acasă.
3. Inteligenţa muzical-ritmică
Interpretarea cîntecului Ce mai profesoară
4. Inteligenţa corporal-chinestezică
Realizarea activităţilor pe care le pot face în timpul liber, cu ajutorul gestului şi
mimicii.
Joc de rol: Cît e ora?
5. Inteligenţa vizual-spaţială
Realizarea desenului: Jucăria mea preferată.
6. Inteligenţa naturalistă
Numirea florilor pe care le îngrijesc.
7. Inteligenţa interpersonală
Joc de rol: Procesul lui Dănuţ
Lectura textului:AnexăUn copil de 8 ani poate:۰ să măture prin curte;۰ să ude plantele în grădină;۰ să meargă la magazin (dacă este prin
vecinătate);۰ să se trezească de sine stătător
dimineaţa;۰ să facă ordine în urma sa;۰ să spele podelele;۰ să plivească plantele;۰ să aducă iarbă la animale;۰ să aibă grijă de cei mai mici.
(Mame şi Taţi pe nota „10”, Ghid practic
pentru părinţi”, Chişinău,2006)

51

Clasa I
MODULUL IILECŢIA IX: Lecţia de BunătateSUBCOMPETENȚE
● Recunoaşterea semnificaţiei unor
norme din sfera valorilor moralspirituale.

OBIECTIVE OPERAȚIONALE
Elevul va urma:● să identifice în baza imaginilor faptelebune;● să exemplifice norme de comportare
civilizată;● să recunoască unele calităţi umane.

CUVINTE-CHEIE:
bun, ascultător, înţelegător, respectuos, onest, familie, şcoală, stradă, mijloace detransport, fapte, descoperă, alcătuieşte, comentează, fapte bune, om, suflet.

STRATEGII DIDACTICElucrul cu imaginea
conversaţia
povestirea
joc de rol

DIZAIN INSTRUCŢIONALRESURSE MATERIALE

manualul
imagini
foto

Subiectul lecţiei: Lecţia de Bunătate

1. Inteligenţa verbal-lingvistică
Lectura textului:
Un copil bine crescut
Trei femei, care trăiau de mai mulţi ani într-un sat din cîmpie, s-au întîlnit
pe cînd se ducea la fîntînă să ia apă. Două dintre ele nu încetau să-şi laude
odraslele. Cea de-a treia, însă, nu spunea nimic, cu toate că avea şi ea un băiat, decare era mîndră.
Şi-au umplut ele cîte o găleată cu apă şi s-au pornit împreună spre caselelor. Pe drum s-au oprit lîngă o livadă în care se jucau cei trei copii.
– Ia uite-l pe-al meu, a zis prima femeie. E aşa de puternic!
– Dar al meu, zise şi a doua, e priceput la toate.
Nici de astă dată cea de-a treia femeie nu a spus nimic.

52Însă copilul ei, văzîndu-şi mama, s-a grăbit să vină şi să ia din mîinile eigăleata. Ceilalţi doi au continuat să se joace. Acum adevărul ieşise la iveală. Dinmodestie, cea de-a treia femeie nu se lăudase, în locul ei vorbeau faptele...
2. Inteligenţa logico-matematică
Descoperirea unei calităţi/virtuţi ale copiilor codificate în panglica de desene.
(binevoitor, respectuos, onest)
Joc: Completaţi propoziţiile
Dacă elevul este ascultător, spunem că el este un copil...
Dacă elevul este neascultător, zicem că este...
Dacă elevul nu-şi ajută părinţii, el este...
Dacă elevul spune totdeauna adevărul, despre el spunem că este...
MODULUL IILECŢIA XV: Lecţia de Răbdare
SUBCOMPETENȚE

● Recunoaşterea semnificaţiei unor
norme din sfera valorilor moralspirituale;● demonstrarea respectului faţă depărinţi şi cei apropiaţi.

OBIECTIVE OPERAȚIONALE
Elevul va urma:● să identifice în baza cunoştinţelor
acumulate norme de comportare civilizată;● să exemplifice fapte demne de urmat;● să recunoască unele calităţi umane.

CUVINTE-CHEIE:
carte, învăţătură, elev, şcoală, viaţă, lecţii, cunoştinţe, învăţătoare

STRATEGII DIDACTICElucrul cu imaginea
conversaţia
povestirea
joc de rol

DIZAIN INSTRUCŢIONALRESURSE MATERIALE

manualul
imagini
foto

Subiectul lecţiei: Lecţia de Răbdare

1. Inteligenţa verbal-lingvistică
Lectura textului:
Mama l-a rugat pe fecior s-o ajute.
– Nu pot. Am de dezlegat în gînd ceva foarte important.
53

– Dar ce ai tu aşa de important de dezlegat? îl întreabă mama nedumerită.
– Mă gîndesc cum aş putea ajunge om mare.
– Asta-i ceva cît se poate de firesc. Numai că trebuie să ai răbdare şi să
munceşti cum se cade.
– Am să muncesc şi eu cînd voi fi mare, îi răspunde băiatul.
– Trebuie să munceşti de pe acum, să-ţi faci singur temele, să-ţi perii
hainele, să-ţi cureţi încălţămintea şi s-o ajuţi pe bunica în gospodărie. Astaînseamnă să fii om mare.
Victor Savetidis

2. Inteligenţa logico-matematică
Identificarea a trei fapte bune pe care le pot realiza în familie, la şcoală.
3. Inteligenţa musical-ritmică
Interpretarea unui cîntec preferat despre muncă, răbdare.
4. Inteligenţa corporal-chinestezică
Joc.: Învăţătorul numeşte o categorie de enunţuri. Cei care consideră că fac
parte din categoria respectivă se ridică în picioare. Ceilalţi copii aplaudă.


Se ridică cei care au răbdare să-şi facă singuri temele să-şi cureţe încălţămintea;
 s-o ajute pe mămica în gospodărie; să măture prin curte; să facă ordine în urma sa; să aducă iarbă la animale; să aibă grajă de cei mici.

5. Inteligenţa vizual-spaţială
Redarea prin desen chipul lui Costel.
6. Inteligenţa naturalistă
Numirea faptelor pe care le fac pentru ocrotirea naturii.
7. Inteligenţa interpersonală
Cum vrei tu să ajungi om mare. Motivează.
AnexăCei şapte ani de acasă
Dragi copii, politeaţea e Ceva care se învaţă.
Primele reguli de politeţe le învăţăm de la părinţi şi bunici, de la educătoare şiînvăţătoare.
– Spune bună ziua cînd te întîlneşti cu cineva cunoscut, îmi spune mama.
– Nu vorbi cu gura plină, mă povăţuieşte bunica.
– Puneţi batista la gură cînd strănuţi, mă învaţă tata.
– Spune te rog cînd ceri ceva, mă sfătuieşte doamna învăţătoare.
A respecta regulile de politeţe în orice situaţie înseamnă a avea „cei şapte ani deacasă”.
Dacă sînteţi politicoşi, ceilalţi vor fi, la rîndul lor, politicoşi cu voi.
După Arcadie Suceveanu
54

MODULUL IILECŢIA XVI: Lecţia de Iubire
SUBCOMPETENȚE

● Recunoaşterea semnificaţiei unor
norme din sfera valorilor moralspirituale;● demonstrarea respectului faţă depărinţi şi cei apropiaţi.

OBIECTIVE OPERAȚIONALE
Elevul va urma:● să recunoască calităţi umane;● să exemplifice modele decomportament demne de urmat;● să demonstreze deprinderi decomportament civilizat.

CUVINTE-CHEIE:
aproapele nostru, iubire părintească, iubire de oameni, iubire de semeni, dragoste
de Patrie, discută, descoperă, alcătuieşte, povesteşte, dramatizeazăSTRATEGII DIDACTICElucrul cu imaginea
conversaţia
povestirea
joc de rol

DIZAIN INSTRUCŢIONALRESURSE MATERIALE

manualul
imagini
foto

Subiectul lecţiei: Lecţia de Iubire

1. Inteligenţa verbal-lingvistică
Lectura textului:Să ne cinstim părinţii
O femeie avea doi copii: o fată şi un băiat. Copiii au plecat de lîngă mamalor în căutare de lucru.
Într-o zi au aflat că mama lor este pe moarte. Fata a venit în grabă acasă,dar băiatul n-a vrut să vină. Tare s-a mai bucurat biata mamă, cînd a văzut-o, dars-a întristat că n-a venit şi fiul ei. Scurt timp după aceea femeia muri. În aceeaşi
clipă, fata se prefăcu în albină, iar băiatul în păianjen. De atunci, păianjenultrăieşte singur, fără fraţi şi fără părinţi. Ţese mereu pînze, iar oamenii îl omoară.
Albina, însă, este întotdeauna veselă şi trăieşte împreună cu părinţii şi fraţii
săi. Mierea sa dulce o împarte la toţi, iar din ceară creştinii fac lumînări, pe care leaprind la biserică.
Dumnezeu ajută şi ocroteşte copiii care ascultă de părinţi. El ne îndeamnă
să-i cinstim pe părinţi!
55

2. Inteligenţa logico-matematică
Descoperirea unor virtuţi ale marelui Domnitor codificate în panglica de desene.
(iubitor de ţară, bun gospodar, viteaz, înţelept, demn)
3. Inteligenţa muzical-ritmică
Interpretarea cîntecului Mama mea.
Mama mea pe bune are
Leac necunoscut,
Orice m-ar durea îmi trece,
Doar cu un sărut.

Mîinile şi vocea – i poartă,Vraja vrăjilor.
Cînd mă culcă, mă mîngîie,Eu dorm uşor.

Fără veste un suspin
De m-a încercat,Zîmbetul măicuţei mele
L-a şi alungat.
4. Inteligenţa corporal-chinestezică
Discuţie: Cine poate fi considerat aproapele nostru.
5. Inteligenţa vizual-spaţială
Desenarea chipului mamei.
6. Inteligenţa naturalistă
Numirea copacului preferat.
7. Inteligenţa interpersonală
Comentarea maximei: Cinsteşte pa tatăl tău şi pe mama ta.
Rugăciune pentru părinţi
Doamne, cît este de bineCînd e mama lîngă mine,
Doamne, cît este de răuCînd nu-l văd pe tatăl meu.

Fă-le parte tot de bine,Să poarte grijă de mine,Şi mereu cu harul Tău,Izbăveşte-i de cel rău.

Tata, mama mă iubesc,
Pentru mine ei trudesc.
Ţine-i, Doamne îndurate,
La mulţi ani ani cu sănătate.

Doamne, ţine-i fericiţi
Pe părinţii mei iubiţi,Să mă poată creşte bine,Să se bucure de mine.

56

MODULUL IILECŢIA XVI: Lecţia de Iertare
SUBCOMPETENȚE

● Recunoaşterea semnificaţiei unor
norme din sfera valorilor moralspirituale;● demonstrarea respectului faţă depărinţi şi cei apropiaţi.

OBIECTIVE OPERAȚIONALE
Elevul va urma:● să recunoască calităţile umane;● să exemplifice modele decomportament demne de urmat;● să realizeze o autoanaliză a calităţilor
personale.

CUVINTE-CHEIE:
aproapele nostru, iubire de semeni, stimă reciprocă, iertare, scuză, discută,descoperă, alcătuieşte, povesteşte, argumenteazăSTRATEGII DIDACTICElucrul cu imaginea
conversaţia
povestirea
joc de rol

DIZAIN INSTRUCŢIONALRESURSE MATERIALE

manualul
imagini

Subiectul lecţiei: Lecţia de Iertare

1. Inteligenţa verbal-lingvistică
Discuţie în baza textului din manual.
Lectura textului: Învăţătorul nostru
Îmi place noul învăţător.
Astăzi, începînd să dicteze, privirea îi căzu asupra chipului unui băiat cu obrajii aprinşi.
Trecu mîna peste fruntea acestuia, să vadă dacă n-are cumva febră. În timpul acesta, un elev
din ultima bancă se ridică şi începu să facă grimase. Învăţătorul se întoarse brusc.
Băiatul încremeni.
– Să nu mai faci aşa niciodată!
După ce termină de dictat textul, ne privi o clipă în tăcere.
Apoi ne vorbi rar şi calm cu vocea lui caldă:– Copii! Va trebui să fim împreună un an întreg. Să trăim în bună înţelegere. Învăţaţi
să fiţi cuminţi! Nu vreau să fiu nevoit a pedepsi pe cineva. Clasa noastră trebuie să fie ca ofamilie.
Băiatul care se strîmbase se apropie de domnul învăţător şi-i spuse cu glas tremurător:– Rog să mă iertaţi!
– Te iert, băiatul meu!
Edmondo de Amicis

57

2. Inteligenţa logico-matematică
Descoperirea în panglica de desene a cuvintelor pentru a cere iertare (scuze, terog, am greşit…)
3. Inteligenţa muzical-ritmică
Compunerea unui cîntec despre iertare.
4. Inteligenţa corporal-chinestezică
Studiu de caz: Cînd ne cerem scuze
5. Inteligenţa vizual-spaţială
Numirea florilor pe care le-ar oferi mamei pentru a cere iertare.
6. Inteligenţa naturalistă
6. Inteligenţa interpersonală
Comentarea maximei: Oricărui om îi este dat să greșească.
MODULUL III
LECŢIA XXIV: Sărbătoare luminatăSUBCOMPETENȚE

● Recunoaşterea sărbătorilor
calendaristice şi de familie;● argumentarea atitudinii de respectşi mîndrie faţă de sărbătorilefamiliale şi naţionale.

OBIECTIVE OPERAŢIONALE

Elevul va urma:● să identifice cea mai însemnată
sărbătoare a creştinilor;● să descrie datinile de Paşti;● să manifeste respect faţă de sărbătorilede Sfintele Paşti.

CUVINTE-CHEIE:
culoare, încondeiere, Paşti, simbol, lumină, fericire, recoltă,sănătate,pămînt, roditor.
STRATEGII DIDACTICElucrul cu imaginea
conversaţia
povestirea
joc de rol

DIZAIN INSTRUCŢIONALRESURSE MATERIALE

manualul
imagini
foto

Subiectul lecţiei: Sărbătoare luminată
58

1. Inteligenţa verbal-lingvistică
Discuţie în baza textului din manual.
Lectura textului:Sărbătoarea Învierii se face în mod deosebit. În unele sate, fetele şi flăcăii îşi iau cîte un ou
roşu, în după-amiaza zilei de Paşte, merg la biserică, unde se întîlnesc cu alte fete şi ciocnesc ouăle,zicînd: Hristos a înviat!. După tradiţie, cel care spărgea oul celuilalt, îl cîştigă. Despre cel care sparge
toate ouăle se vorbeşte că va fi norocos peste an.
La numai o săptămînă din ziua Paştelui, vine Paştele Blajinilor. În această zi, cu profundesemnificaţii morale, rudele, prietenii celor duşi din viaţă merg la cimitire pentru a le cinsti memoria.

2. Inteligenţa logico-matematică
Completează propoziţiile din manual:
1. Cea mai mare sărbătoare a creştinilor se serbează primăvara.
2. Sărbătorile creştine aduc multă bucurie.
3. Cea mai mare sărbătoare a creştinilor este Paştile.
3. Inteligenţa muzical-ritmică
Pîinea lumii
ColindPîinea lumii, pîinea vie,
Cea din ceruri – pe vecie.
Pîinea Vieţii, pîinea dulce,Creşte-nsuflet Sfînta Cruce.

Pîinea noastră cea din fire,Fără moarte mîntuire.
Pîinea lumii, pîine vie
E credinţa ce ne-nvie.

Interpretarea cîntecului: Troparul Sfintelor Paşti
4. Inteligenţa corporal-chinestezică
Joc: Ce L-ai ruga pe Domnul Iisus Hristos?
5. Inteligenţa vizual-spaţială
Realizarea desenului: Pîinea lumii.
6. Inteligenţa naturalistă
Realizarea compoziţiei De Paşti.
7. Inteligenţa interpersonală
Povestirea despre încondeierea ouălor.
Lectura textului.
De Paști, există obiceiul spălatului cu ouă. Într-un vas se pune un ou roşu,altul alb şi nişte bănuţi. Ştiţi ce semnificaţie au? Oul roşu ne va dărui sănătate şi ne
va face faţa rumenă; oul alb ne va face faţa curată şi chipul luminos; bănuţii ne vor
aduce belşug şi bani în pungă. Apa folosită la spălatul cu ouă nu se aruncă, ci în ea
se mai adaugă puţină agheasmă şi se dă la vite sau se udă un pom.
59

PROIECT DIDACTIC
Clasa: a II-aÎnvăţător: Leahu Galina, grad didactic I, şcoala Primară Călăraşi
Disciplina: Educația moral-spirituală
Subiectul: Dragostea în familie
Subcompetențe: recunoaşterea unor concepte din sfera valorilor moral-spiritaule încontexte diferite; analiza situaţiilor de viaţă reale şi imaginare conform normelor din sfera
valorilor moral-spirituale.
Obiective operaţionale:- să explice ideea principală a textului;- să determine calităţile frumoase ale unui părinte;- să aprecieze relaţiile dintre copii şi părinţi.
Metode şi procedee: alfabetul cifrat, argumentarea, ciorchinele, asalt de idei,
problematizarea, exerciţiul, jocul didactic;

DESFĂŞURAREA LECŢIEI
ETAPELELECŢIEICONŢINUTUL INSTRUCTIV-EDUCATIV
Activitatea învăţătorului şi elevilor

1. MOMENTORGANIZATORIC

Asigur climatul psiho-pedagogic necesardesfăşurării în condiţii optime a lecţiei
Verific ţinuta şi poziţia elevilor în bancă.
Captarea atenţiei
Descoperiţi şi explicate enunţul, folosind
alfabetul cifrat. (Copii, iubiţi-vă părinţii!)Completaţi ciorchinele cu sentimentele
care există între copii şi părinţi:EVOCARESTRATEGIA
DIDACTICĂ

Asalt de idei
Problematizarea

Lectura ghidată a textului „Dragostea înfamilie” (Anexa 1)
60Într-o zi, mama i-a dat Mărioarei unstrugure.
Înainte de a mînca, fetiţa îşi zise: „Să-l
dau mai bine…”
RELIZAREASENSULUI

Cui credeţi că i-a dat Mărioara strugurele?
Argumentaţi părerea.
(La fel se procedează cu celelalte
fragmente)
Interogarea multiprocesuală:De ce a ajuns strugurele din nou la mamacopiilor?
Ce au dovedit copiii dăruind, unul celuilalt,
strugurele?
Ce învăţătură desprindem din această
lecţie?
Povestiţi cum a biruit iubirea în familie.
Sarcini în baza textului:
Activitatea „Ciorchinele”
Cum era şi ar trebui să fie o familie sau cerelaţii trebuie să fie între membrii uneifamilii?
Familie – atentă, unită, respectuoasă,muncitoare...

conversaţia
euristică/frontalfrontalExercițiul

Jocul didactic

Ghici...
Două păsări truditoare,Fără aripi zburătoare,
Dar atunci cînd puii crescToţi pe rînd îi părăsesc.
(părinţii)Joc didactic: Cercul de opiniiSînt mîndru de părinţii mei pentru că.....
Joc didactic. Aprecieri
Fiecare copil are pe masă cercule ce
reprezintă bobiţe de poamă.
Notează pe fiecare bobiţă numele fiecărui
61

membru al familiei tale şi plasează bobiţa
corespunzător relaţiei tale cu acel membru
al familiei.
Pe frunze se scrie nota 10, 9, 8, 7... Pe Activitatetablă sînt plasate doar frunzele, iar copiii le independentă
completează cu bobiţele, argumentînd
alegerea şi obţinînd un strugure.(E oactivitate pe nota 10)

EVALUARE

Joc didactic MoştenireNumeşte o calitate sau o trăsătură decaracter şi spune de la cine ai moştenit-o.
Eu sînt frumoasă. Frumuseţea ammoştenit-o de la mama.
Completaţi versurile cu cuvintele lipsă:(bine, sfaturi, copii, părinţii)Cinstiţi şi respectaţi
____________________
Iubiţi şi fiţi ________________ cuminţi.
Ascultaţi de _________________ buneSă vă fie __________________ în lume.

TEMA PENTRUACASĂCuvîntul învăţătorului:
Ascultaţi copii, învăţătura tatăluivostru şi
nu lepădaţi îndrumările mamei voastre.
Căci ele sînt o cunună plăcută pe capul tăuşi un lanţ de aur la gîtul tău. Numai fiind
harnici şi ascultători veţi deveni mîndriapărinţilor.
Citiţi textul Explicaţi mottoul:Părinţii nu sînt icoane, dar se cuvine să teînchini în faţa lor.

62

Anexa 1
Dragostea în familie
Într-o zi, mama i-a dat Mărioarei un strugure.
Înainte de a mînca, fetiţa îşi zise: „Să-l dau mai bine ...... (intuiţia copiilor)
lui Mihăiţă că-i mai mic”. Băiatul, luînd strugurele, ....... Cum credeţi ce a făcut
Mihăiţă? ...îşi spuse: „Mai bine să-l duc tatei. E în grădină. Adună ultimele
zarzavaturi. O fi ostenit şi însetat.” Mihăiţă alergă la tatăl său şi-i dădu strugurele.
Tatăl său îl luă, ....???? , dar îl păstră pentru mama. Ea îngrijeşte fără pic de odihnă
toată familia.
Ce a făcut mama cu strugurele?
Primindu-l, mama împărţi strugurele în patru părţi egale şi dădu fiecăruia
cîte o parte. Apoi spuse bucuroasă: .... ????
- Dăruind strugurele, unul celuilalt, aţi dovedit cît de mult vă iubiţi familia.

63

PROIECT DIDACTIC
CLASA: a III-a B
OBIECTUL: Educația moral-spirituală
SUBIECTUL: Lumina vieţii – frumuseţea sufletului
TIPUL LECŢIEI: predare – învăţare de noi cunoştinţe.
Subcompetenţe: acceptarea noţiunii de valoare moral-spirituală în texte artistice,scripturale, folclorice; explicarea moralei textelor biblice/literare în raport cu situaţiile din viaţă; argumentarea semnificaţiei şi respectului faţă de normele din sfera
valorilor moral-spirituale.
Obiective operaţionale: să identifice faptele bune de cele rele; să conştientizeze valoarea virtuţilor; să urmeze modele de comportament civilizat.
Metode de predare-învăţare: conversaţia, brainstorming-ul, discuţia, explicaţia,clusteringul.
DESFĂŞURAREA LECŢIEI
ETAPELECONŢINUTUL INSTRUCTIV – EDUCATIVSTRATEGIALECŢIEI
Activitatea învăţătorului şi elevilor
DIDACTICĂ
1. MOMENTORGANIZATORICEVOCARE

Asigur climatul psiho- pedagogic necesardesfăşurării în condiţii optime a lecţiei
Verific ţinuta şi poziţia elevilor în bancă.

1. Jocul „Lumina – importanţa ei”Învăţătură(fig.)străluciresfeșnic
claritatelumînare(pop.)

GGP

limpezire
luminaînseninare

2. Cuv. învăţătorului: Lumina ne dă
posibilitate de a vedea.
Exerciţiul
- Ce lucruri pe care le vedem în jurul
nostru reprezintă surse de lumină?
frontalSoarelelanternelumînări

faruri auto
Surse delumină

Întunericul nu poate fi transformat în lumină, ci
mai degrabă o sursă de lumină îndepărtează
64întunericul. O lumînare nu se aprinde pentru a fipusă într-un loc unde nimeni nu o poate vedea.
Aceasta ar anula însăși sensul luminii.

RELIZAREASENSULUI

3. Intuiţi subiectul orei
Dramatizare „Cele 4 lumînări”(Anexa 1)
4. Anunţarea subiectului orei şi aobiectivelor
5. Jocul didactic: Lădiţa sufletului
nostruDreptunghiul

Completaţi careul. De la A la B veţidescoperi ce este în lădiţă.

1. Cuvîntul opus la rea voinţă.
2. Cu ... treci şi marea.
3. Sensul opus al cuvîntului
neascultare.
4. Despre un om cumsecade, spunem
că este un om de ...
5. Ce avea fata moşneagului şi-i
lipsea fetei babei.
6. Găsiţi sinonimul cuvîntuluigîndire.

Jocul didactic
Clusteringciorchine+

SPERANȚĂ
Bunăvoință
Răbdarea
AscultareomenieHărnicie
Chibzuință-PACE
CREDINȚĂDRAGOSTE

Ce valori din text , comori
sufleteşti ale omului am enumerat?

Problematizarea
Asalt de idei

Cuv. înv.: Tema de astăzi se include în adoua şi marea poruncă a Mîntuitorului
Hristos, care reprezintă chemarea divină a
dragostei faţă de aproapele nostru. Cîndva,
demult, cuvintele înaripate: bunăvoinţă, ..., conversaţia
euristică/..., ... trăiau în ceruri împreună cu
frontalDumnezeu. Cu timpul ele au coborît pepămînt şi de atunci roiesc printre oameni.
-

Ce s-ar întîmpla dacă aceste
cuvinte nu se întîlneau cu oamenii?
65-Ce înţelegeţi prin ascultare?

ASCULTAREA:
Să-mi cinstesc părinţii
Să fiu disciplinat
Să nu fac obrăznicii
Concluzii: Multă lume pe pămînt suferă
din greu, deoarece lipsește simțitor, extrem
Lectura ghidată
de mult ascultarea, dragostea înflăcărată
față de aproapele și duce la egoism, jaf,sărăcie, duce la ură, zgîrcenie.
Propun spre meditaţie povestioara: „Nucul
bunicuţei” (Anexa 2)
REFLECȚIE ȘIEVALUARE

TEMA PENTRU
ACASĂAPRECIERIFINALECe învăţături aţi luat din cele
auzite?
Ce aţi văzut şi ce aţi auzit dincolo
de text?
Cum aţi fi procedat voi în locul
copiilor?

Concluzii: Bunele intenţii prindrădăcini.Viciile pot fi învinse şi depăşite.

Pomul comorilor sufletești.
Elevii culeg fructele de pe pom pe versosînt silabe, alcătuiesc ”comorile sufletești”
pe care le cunosc.
Jocul: Desface pumnul
Elevii se numără de la 1-2. Partenerul
perechii strînge mîna în pumn, celălalt
trebuie să i-o desfacă. Se schimbă
partenerii cu rolurile.
Discuţie: Cine, cum a reuşit? (cu ajutorul
puterii, rugăminţii, netezirii uşoare.)Jocul energizant

Activitate
independentă

Atunci, cînd n-ai reuşit, ce-aisimţit?
(Ură, supărare, mînie)Concluzie: Din inimă se nasc toate-66

pornirile noastre spre rău. Cîştigător eacela care n-a folosit forţa.
1. Textul „Cele 4 piersici” man. cl a
III a;
2. Scrieţi în caiete calităţile celor 4fraţi.
Anexa 1
CELE PATRU LUMÎNĂRI
Autorul: Cele patru lumînări ardeau încet. Era atîta linişte în atmosferă încît seputea auzi dialogul dintre ele. Prima a zis:Prima lumînare: Eu sînt PACEA! Dar oamenii nu reușesc să mă păstreze. Cred cămă voi stinge.
Autorul: Şi micşorînd flacăra puţin cîte puţin s-a stins de tot. A vorbit şi cea de-a
doua:
A 2-a lumînare: Eu sînt CREDINŢA! Din păcate, oamenilor li se pare că nu sînt nici
de un folos. Nu vor să ştie despre mine. N-are nici un rost să rămîn aprinsă.
Autorul: Un vînt liniştit a trecut pe lîngă ea şi s-a stins.
Copleşită de tristeţe şi cea de-a 3-a lumînare a vorbit:
A 3-a lumînare: Eu sînt DRAGOSTEA! Nu mai am puteri pentru a rămîne aprinsă.
Oamenii mă dau la o parte şi nu înţeleg importanţa mea. Uită pînă şi de aceia carele sînt alături şi îi iubesc.
Autorul: Fără să mai spună ceva s-a stins.
Deodată a intrat un copil... şi a văzut cele trei lumînări stinse.
Copilul: Dar cum vine asta? Ar trebui să fiţi toate aprinse pînă la sfîrşit.
Autorul: Şi a început să plîngă. Atunci a vorbit şi cea de-a patra lumînare.
A 4-a lumînare: Nu te teme. Atîta timp cît eu voi arde, vom putea aprinde celelaltelumînări. Eu sînt SPERANŢA!
Autorul:Cu ochii strălucitori, copilul a luat lumînarea care încă mai ardea... şi le-aaprins pe celelalte.
Copilul: Fie ca SPERANŢA să nu se stingă niciodată în noi! Şi ca fiecare dintre noi să
ajungă să fie unealta de care copiii au nevoie pentru a creşte în SPERANŢĂ,CREDINŢĂ, PACE şi DRAGOSTE!

67

Anexa 2
Nucul bunicuţei
Cîtiva copii se jucau în stradă. O bătrînică, trecînd pe lîngă ei, a deschis uncoşuleţ de papură şi le-a dat: unuia un struguraş de poamă albă, altuia unul depoamă neagră, celui de-al treilea băiat un măr; unuia o prăsadă, altuia o nucă.
Copii au spus „Bogdaprosti” şi bătrîna a plecat.
Băiatul care primise în dar ciorchinele negru mînca cu poftă fiecare bobiţă.
Cel ce primise în dar prăsada, a tăiat o feliuţă şi i-a dat-o celui cu poamă în
schimbul a cîteva bobiţe pe care acesta cu mare silă i le-a dat. Cel cu nuca se uita
lung la bobiţele ce se mistuiau în gura zgîrcitului. Acesta prinzîndu-i privirea, s-aîntors cu spatele, mîndru de sine. Băiatul care primise ciorchinele de poamă albăavea doar cinci bobiţe pe el, dar le-a împărţit celor cinci copii cîte o bobiţă. Cel cumărul nu voia să-l împartă şi a rostit, roșind ca mărul, că e încă verde şi el îl va lăsasă se coacă, apoi se va împărţi cu el, dar, de fapt, gîndindu-se să-l mănînce singur.
Cel cu nuca se pregătea s-o strice şi s-o împartă la toţi, dar băiatul cel darnic,văzînd nuca măşcată a zis:
– Nu vom înţelege nimic cu toţii dintr-o nucă, şi a propus s-o sădească întrun loc anumit, s-o ude cu toţii şi să crească din ea un nuc mare, din care vor servi
multe nuci atît ei, cît şi alţii. Altul a propus să fie numit Nucul Bunicuţei în cinsteablîndei şi darnicei bunici. Copilul ce primise în dar mărul, a spus cu jumătate degură:– Un nuc creşte foarte greu şi „ce-i în mînă – nu-i minciună”.
... Dar voi cum credeţi, copii?
Copiii au sădit nuca, au udat-o, apoi s-au împrăştiat pe la casele lor. Peste ojumătate de oră cel care primise mărul şi cel ce avuse ciorchinele de poamă neagră
s-au întors la locul cu pricina.
Cred că aţi şi ghicit, de ce? Da, să scoată şi să mănînce nuca. Au stricat-o,
dar nuca era viermănoasă. Au îngropat la loc cojile şi cîteva zile se mai întîlneau lalocul cuvenit să ude nuca pentru a nu fi bănuiţi de fapta lor.
Dar, să vezi minune. Bunul Dumnezeu, probabil văzînd străduinţa băieţilor
cu inimă bună, a făcut minune să cadă o nucă sănătoasă pe locul acela din ciocul
unei ciori. Al doilea an, mare le-a fost mirarea celor doi copii lacomi, cînd pe locul
cu pricina a răsărit un pui de nuc. Au crescut odată cu Nucul Bunicuţei şi băieţii.

68

PROIECT DIDACTIC
CLASA: a III-a
OBIECTUL: Educația moral-spirituală
SUBIECTUL: Frumuseţea prieteniei
Competenţe specifice:- cunoaşterea valorilor morale ale prieteniei;- evidenţierea obligaţiilor ce rezultă dintr-o relaţie de prietenie;
Obiective operaţionale:- să definească noţiunea de prietenie;- să exprime emoţii specifice unei relaţii de prietenie;- să aprecieze obligaţiile ce rezultă dintr-o relaţie de prietenie;
Metode de predare-învăţare: conversaţia, brainstorming-ul, discuţia, explicaţia,clusteringul.
DESFĂŞURAREA LECŢIEI
ETAPELELECŢIEICONŢINUTUL INSTRUCTIV – EDUCATIV
Activitatea învăţătorului şi elevilor

1. MOMENTORGANIZATORIC

Asigur climatul psiho-pedagogicnecesar desfăşurării în condiţii optime alecţiei
Verific ţinuta şi poziţia elevilor înbancă.
3. Frumuseţea este aceastrălucire din ochii unei
persoane, care izvorăşte dinadîncul sufletului curat.
Comorile ce izvorăsc dinadîncul sufletului sînt_____________,________________,____________.....

EVOCARE
Captarea atenţieiSTRATEGIA
DIDACTICĂ
Conversaţia
dirijată
Activitate frontală

Conversaţia
dirijată

ProblematizareaRăspunsurile copiilor: bunătatea,
prietenia, frumuseţea, dăruire...
Cugetaţi:Cărturarul român Iordache Golescu

Asalt de idei

69

spunea următoarele: Nici o avere nu
este mai bună decît prietenul cel maibun. De ce? (simţi nevoia să discuţi cu
cineva, să-ţi dea sfaturi utile...)Lucrul asupra textului Nisip şi piatră
(autor necunoscut) Anexa 1
Discuţii în baza textului.

RELIZAREASENSULUI

Activitate
perechiînAct. în perechi, textul Prietenia(Anexa 2)În perechi elevii completează spaţiile
libere din textul propus.
Se evaluiază cîteva perechi.
Se citeşte varianta iniţială de către
învăţătoare. Diagrama Venn. (Selucrează în baza celor două texte Piatră
şi nisip şi Prietenia)
Nisip şi piatră

PrieteniaAsemănări

Activitate în grupToţi oamenii au nevoie de prieteni.
Cum se întemeiază o prietenie?
Act. în grup
Gr. I
Definiţi noţiunea de prietenie.
Gr. II
Definiţi ce este un prieten.

Prieten70

Gr. IIIÎntre cine poate fi o relaţie de prietenie?
Gr. IV
Completaţi petalele cu calităţi ce artrebui să le posede un bun prieten.

REFLECȚIE ŞIEVALUARE

Problematizarea
Asalt de idei

Act. Clepsidra cu proverbe.
Indică semnificaţia fiecărui proverb:
Prietenii cei buni sînt ca un suflet îndouă trupuri.
Încredere
Dojana de prieten este cea mai bunăpovaţă.
Sfătuire
Prietenul adevărat şi pe-ascuns te ajută.
Întrajutorare
Cine te iubeşte se-mprieteneşte.
Ataşament
Argumentaţi la alegere unul din
proverbe.
Act. Soarele prieteniei
Scrieţi pe razele soarelui ce este oprietenie adevărată.

TEMA PENTRU
ACASĂ

Aminteşte-ţi întîmplări din viaţă sau
auzite, citite care dovedesc prietenia.

71Anexa 1
Nisip şi piatră
Este istoria a doi prieteni care, traversînd un deşert, într-un anume
moment al zilei s-au certat, iar unul dintre prieteni l-a lovit peste faţă pe celălalt.
Cel care a fost lovit peste faţă, fără a spune vreun cuvînt, scrie pe nisip:„ASTĂZI, CEL MAI BUN PRIETEN AL MEU M-A LOVIT PESTE FAŢĂ”. Ei îşi urmează drumul pînă cînd găsesc o oază şi se hotărăsc să facă o baie.
Cel care a fost lovit peste faţă se împotmoleşte în nisipul mişcător, darprietenul său îl salvează .
După ce ajunge la mal teafăr şi nevătămat, el scrisese într-o piatră:„ASTĂZI, CEL MAI BUN PRIETEN AL MEU MI-A SALVAT VIAŢA ”.
Cel care ţi-a lovit şi salvat cel mai bun prieten îl întreabă: „După ce te-am
lovit, tu ai scris pe nisip, iar acum ai scris pe piatră, de ce ?”.
Prietenul său îi răspunde: „Atunci cînd cineva te răneşte, trebuie să-l scrii
pe nisip, astfel încît vîntul să-l şteargă din memoria ta; dar atunci cînd cineva faceceva bun pentru tine, trebuie să-l scrii în piatră, astfel încît vîntul să nu-l poată
şterge în veci”.
ÎNVAŢĂ SĂ-ŢI SCRII RĂNILE PE NISIP ŞI...
Să-ţi gravezi mulţumirile în piatră.
(Autor necunoscut)

Anexa 2
Prietenia___________ şi ________erau prietene bune. Întotdeauna se duceau împreună la_____________ . Odată a pornit o ___________torenţială.
________era în_____________ , iar____________ în ______________.
__________au luat-o la fugă.
- Scoate ____________, să ne dosim împreună! a strigat ____________.
- Nu pot: o să mă ude tare, i-a răspuns _____________.
La_____________ ___________ le-a întrebat:- Ciudat lucru__________________________ este uscată, iar a__________udă. Doar aţi venit împreună?
- ___________ a avut _________, iar eu am avut ___________ , răspunse.
Se vede că ________________ voastră ţine pînă la prima ________.

72Fişa 1

Sugestie de completareAsemănări, abilitate,
Acceptare ajutor

Nume, naţionaltateBunătate, bucurieOm, onestitate, obligaţiuni,
odihnă

Coleg, clasă, Convenţia privind Prieten, pricepere,pesoane,
Drepturile Copilului,protecţie
comunitate
Deosebiri,dezvoltare,
Diversitate, DizabilitateRăbdare, respect,
responsabilitate

Educaţie, emoţii, egali

Solidaritate, speranţă,FamilieŞcoală,GînduriTrăsătură
73

Hotărît

Ţinută, talentInimă, Îndatoriri, încredere,înţelegători

Unire

Joacă

Viaşă, Vis

LimbajZîmbetMişcare, muncă

Diferiţi, dar Egali !

74

BIBLIOGRAFIE:
1. Cara Angela, Niculcea Tatiana, Manual, clasa I, Univers Pedagogic, 2007
2. Cara Angela, Niculcea Tatiana, Prisacaru Larisa, Educaţia Moral
Spirituală, Manual, clasa II, Univers Pedagogic, Chişinău,2003
3. Cara Angela, Niculcea Tatiana, Prisacaru Larisa, Educaţia Moral
Spirituală, Manual, clasa III, Univers Pedagogic, Chişinău,2005
4. Cara Angela, Niculcea Tatiana, Educaţia Moral Spirituală, Manual, clasa
IV, Univers Pedagogic, Chişinău, Univesr Pedagogic, 2005
5. Cara Angela, Niculcea Tatiana, Educaţie Moral – Spirituală, Ghidul
profesorului, Univers Pedagogic, 2006;
6. Cara Angela, Niculcea Tatiana, Ghid de implementare a curriculumului
modernizat pentru treapta primară, Chişinău, 2011;
7. Cara Angela, Dilion Marcela, Punte către înţelegere: Educaţie pentru
incluziune, Toleranţă, Acceptare, suport pentru elevii treptei primare deînvăţămînt, Programul Comunitate incluzivă-Moldova, KeystoneHuman Services
International, Moldova Association, Soros-Moldova Health Media Initiative/Open
Society Foundation, Chişinău, 32 p., 2012;
8. Cara Angela, Punte către înţelegere: Educaţie, Toleranţă, Acceptare,suport didactic pentru profesori, KeystoneHuman Services International, Moldova
Association, Chişinău, 39 p., 2012.
9. Cucoş, Constantin. Pedagogie. Iaşi: Polirom, 2002
10. Gherguţ Alois: Psihologia persoanelor cu cerinţe speciale. Strategii deeducaţie integrată, Polirom, Iaşi, 2001
11. Niculcea Tatiana, Cara Angela, Educaţie Moral Spirituală, Manual, clasa
I, Univers Pedagogic, Chişinău, 200675

ANEXESTANDARDE DE EFICIENȚĂ A ÎNVĂȚĂRII DISCIPLINEI EDICAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ
DOMENIUL 1: SEMNIFICAŢIA NORMELOR DIN SFERA VALORILOR MORAL- SPIRITUALESTANDARD

INDICATORIIÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR

1. Înţelegerea sensului şi semnificaţiei valorilor Elevul este capabil:
şi normelor morale care conduc viaţa oamenilor Să identifice, pe baza analizei relaţiei părinţi-copii, datoriile unora
în comunitate.
faţă de alţii;2. Producerea, elaborarea de texte cu conţinut Să analizeze fapte şi întîmplări din viaţă (reale sau posibile) pentru
moral, în baza situaţiei reale / imaginare.
a aprecia corect conduita proprie şi a celorlalţi;3. Formularea, sintetizarea, aprecierea regulilor Să respecte regulile de comportament moral în familie, clasă;de comportare în concordanţă cu înţelegerea Să stabilească corespondenţe între calităţile personale şi faptelenoţiunilor moral-spirituale.
personale; Să exprime opinii şi a atitudini proprii faţă de Carte ca valoare
spirituală; Să argumenteze semnificaţia normelor din sfera valorilor moralspirituale.

76

DOMENIUL 2: VALORI CENTRALE ALE CREŞTINISMULUISTANDARD

INDICATORIIÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR

1.
Identificarea
valorilor
centrale alecreştinismului şi practicarea
unor abilităţi
privind cultura relaţiilor interpersonale;
2. Utilizarea conceptelor specifice valorilor
moral-spirituale
pentrucunoaştereaşirespectarea tradiţiilor naţionale, experienţei
religioase, normelor de convieţuire în societate;
3. Interacţionarea constructivă cu oamenii dinjur, în baza modelelor de comportament demne
de urmat.

Elevul este capabil: Să identifice valorile principale ale creştinismului; Să caracterizeze valorile naţionale proprii neamului nostru; Să recunoască sărbătorile calendaristice şi de familie; Să exprime în cuvinte proprii poveţele lui Iisus Hristos; Să explice moralei textelor biblice/literare în raport cu situaţiile
din viaţă; Să explice porunca iubirii creştine în relaţie cu ceilalţi oameni; Să demonstreze modele de comportament în relaţiile cu colegii,
părinţii, adulţii, profesorii; Să manifeste respect faţă de casa părintească, lăcaşurile sfinte,localurile culturale.
 Să argumenteze atitudinea de respect şi mîndrie faţă desărbătorile familiale şi naţionale.

77

DOMENIUL 3: RELAŢIONARE POZITIVĂ CU CEILALŢI ÎN RAPORT CU VALORILE GENERAL-UMANE
STANDARD

INDICATORIIÎNVĂŢĂMÎNTUL PRIMAR

1. Aplicarea normelor din sfera valorilor umaneîn stabilirea relaţiilor interpersonale pozitive;
2. Respectarea diversităţii dorinţelor şi
posibilităţii
oamenilor,
recunoaşterea
drepturilor reprezentate ale diferitor culturi;
3.
Manifestarea
unuicomportament
responsabil faţă de valorile general-umane.

Elevul este capabil: Să numească norme din sfera valorilor general-umane; Să recunoască esenţa valorilor naţionale; Să exprime în cuvinte proprii semnificaţia sintagmelor “respectfaţă de casa părintească”, “respect faţă de tradiţiile naţionale”; Să manifeste comportamente moral-spirituale în diverse situaţii; Să descrie activităţi practice pe care le poate realiza în cotidian cu
referire la valorile general-umane; Să aplice reguli de comportament moral-spiritual; Să manifeste respect şi mîndrie faţă de tradiţiile şi obiceiurilestrămoşeşti din localitate.

78

INSTRUMENTE DE EVALUARE
AFERENTE STANDARDELOR DE EFICIENŢĂ A ÎNVĂŢĂRIILA DISCIPLINA EDUCAŢIE MORAL-SPIRITUALĂ
Învățămînt primar
DOMENIUL 1: SEMNIFICAŢIA NORMELOR DIN SFERA VALORILOR MORAL- SPIRITUALESTANDARDUL DE EFICIENŢĂ: Înţelegerea sensului şi semnificaţiei valorilor şi normelor morale
ProduseCompetenţa
Indicatori depentruCriterii de evaluare a
Suficientcurriculară
competenţă
măsurarea
produselor
specifică
competenţei
1. Recunoaşterea 1. Identificarea 1. Portretul
1. Diferenţiază virtuţile
1. Răspunde lasemnificaţiei
regulilor
fizic/moral a
şi viciile umane (bineîntrebări simple
unor norme dinelementare de unui personaj. rău; adevăr-minciună;în baza
sfera valorilor
comportamenthărnicie-lenevie);
imaginilor,
moral-spirituale
moral-spiritual
textelor privind
din sursele
2. Diferenţiază eroii
calităţile umane.
biblice,pozitivi şi cei negativi;
artistice,folclorice.
3. Diferenţiază calităţile
umane: bunătate,
prietenie, răbdare,iubire, iertare,mărinimie, dărnicie,hărnicie.

Descriptori
Bine
1. Comentează
comportamentele,trăsăturile decaracter a eroilor
din textele
biblice/literare.

Foarte bine
1. Elaborează
texte cu conţinut
moral, în baza
situaţiei reale /imaginare.

79

STANDARDUL DE EFICIENŢĂ: Producerea, elaborarea de texte cu conţinut moral, în baza situaţiei reale/imaginare
Competenţa
Produse pentru
Descriptori
Indicatori deCriterii de evaluare acurriculară
măsurarea
SuficientBinecompetenţă
produselor
specifică
competenţei
1. Identificarea
1. Evidenţierea 1. Caracterizarea 1. Identificarea virtuţilor 1. Răspunde la 1. Stabileşte
învăţămintelor
faptelor
unui personaj.
care se formează de laîntrebări
corespondenţe
din scrierile
personajelorurmătoarele trăsături de simple în baza între calităţile
biblice, folclorice, din scrierile
caracter: cumpătat,imaginilor,personajului şiartistice
biblice,răbdător, duşmănos,textelor
faptele personale.
folclorice,
onest, leneş, înţelept,privindartisticebun, blînd, credincios.
calităţile
personajelor.

Foarte bine
1. Improvizează
dezbateri cu privire la
finalul textelor cuconţinut
moral.Identifică altevariante de judecată.
2. Aplică morala
textelor
biblice/literare în
raport cu situaţiile dinviaţă.

DOMENIUL 2: VALORI CENTRALE ALE CREŞTINISMULUISTANDARDUL DE EFICIENŢĂ: Utilizarea conceptelor specifice valorilor moral-spirituale pentru cunoaşterea şi respectarea tradiţiilornaţionale, experienţei religioase, normelor de convieţuire în societate
Competenţa
Produse pentru
Descriptori
Indicatori deCriterii de evaluare
curriculară
măsurarea
Suficient
Bine
Foarte binecompetenţă
a produselor
specifică
competenţei
1. Identificarea
1. Identificarea
1. Desene /1. Recunoaşterea
1. Denumeşte două 1. Denumeşte trei 1. Denumeşte maivalorilor
celor maiimagini
tradiţiilor sărbătorilor
tradiţii pe caretradiţii pe care
mult de trei tradiţii
principale aleînsemnatetematice.
de iarnă;creştinii le au încreştinii le au înpe care creştinii lecreştinismuluisărbătoriziua de Paşti
ziua de Paşti
au în ziua de Paşti.
creştine
2. Cîntece,
2. Identificarea în baza

80

(Crăciun şiPaşti).
2. Manifestarea
respectului faţăde sărbătorilecreştinecolindeinterpretate.

imaginilor a tradiţiilorsărbătorile creştine.

2. Cunoaşte cum
mai numesccreştiniisărbătoareaNaşterii Domnului.

2. Descrie unele
dintre obiceiurile
de Crăciun din
comunitatea
natală.

2. Interpretează
cîteva colinde pe
care copiii le cîntă
în ajunul şi în zilele
de Crăciun.

DOMENIUL 3: RELAŢIONARE POZITIVĂ CU CEILALŢI ÎN RAPORT CU VALORILE GENERAL-UMANE
STANDARDUL DE EFICIENŢĂ: Aplicarea normelor din sfera valorilor umane în stabilirea relaţiilor interpersonale pozitive
Competenţa
Produse pentru
Descriptori
Indicatori
Criterii de evaluare
curriculară
măsurarea
Suficient
Bine
Foarte binede competenţă
a produselor
specifică
competenţei
1.
1.
1. Observarea
1. Contribuţie la
1. Numeşte unele
1. Orientează
1. Manifestă
Demonstrarea Conştientizarea sistematică arealizarea activităţii
reguli dediscuţia sprecomportamente
unei conduite esenţei
comportamentului grupului, receptivitate compartament
concluzii pozitive,
moral-spirituale înechilibrate învalorilor şi
elevuluifaţă de ceilalţi membri responsabil.
productive privind
diverse situaţii.
funcţie deimportanţei
ai grupului, angajarea
valorile moral
mediu: însocial-valoriceîn îndeplinirea rolului.
spirituale, se
2. Demonstrează
familie, laa realizării
implică în activităţi
modele derecreaţie, înscopurilor de acu conţinut moral
comportament înstradă
face lucruri
spiritual.
relaţiile cu colegii,
bune pentrupărinţii, adulţii,cei din jur.
profesorii.

81

2. Capacitatea
de a prevedea
şi evitaneînţelegirile,situaţiile
neplăcute,
conflictele.

2. Observarea
2. Respectarea
sistematică anormelor din sfera
comportamentului valorilor umane
elevului

2..Apreciază corect
conduita proprie şia celorlalţi.

2. Analizează
faptele şiîntîmplările dinviaţă (reale sau
posibile) pentru a
aprecia corect
conduita proprie şia celorlalţi.

3. Învăţa pe alţii
reguli decomportament
moral-spiritual.

82

CURRICULUMEDUCAŢIA MORAL-SPIRITUALĂ
CONCEPŢIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI
Prezentul curriculum constituie documentul normativ al disciplineişcolare Educaţia moral-spirituală (EMS) pentru clasele I-a – a IV-a.
Disciplina şcolară EMS se axează pe toate valorile morale, spirituale,artistice, estetice, sociale etc. achiziţionate/cunoscute la studierea celorlaltediscipline şcolare, constituind un ansamblu unitar, integrativ de cunoştinţe,capacităţi şi atitudini moral-spirituale, ale căror componente sînt reciproc
condiţionate şi avînd drept obiectiv major pregătirea copilului pentru a
aprecia şi promova valorile general-umane şi naţionale.
Implementarea acestor valori va contribui la sporirea motivaţiei şiinteresului pentru învăţare, materializarea experienţei specifice vîrstei prinaccentuarea dimensiunii afectiv-atitudinale, practicarea unui stil de viaţă decalitate.
În cadrul orelor de EMS, cadrele didactice vor orienta demersul
educaţional al elevilor în perspectiva conştientizării conexiunilor intre: a şti, aşti să faci, a şti să fii în scopul sporirii motivaţiei pentru învăţare a elevilor,
utilizării cunoştinţelor şi capacităţilor dobîndite în viaţa reală. Accent se va
pune pe dimensiunea afectivă, motivaţională, atitudinală şi cea socială aeducaţiei.
Curriculumul este un instrument util atît pentru cadrele didactice carepredau disciplina EMS, precum şi pentru ceilalţi profesori, în perspectivaformării unei viziuni inter- şi transdisciplinare.
Scopul Educaţiei moral-spirituale este formarea conştiinţei moral–
spirituale în anii de şcolaritate, adică conştientizarea sensului vieţii –autoperfecţionarea propriei fiinţe (expresia morală) şi formarea unei
personalităţi desăvîrşite (expresia spirituală).
Conştiinţa moral-spirituală a elevilor va fi demonstrată de atitudini,comportamente/competenţe şi cunoştinţe cu privire la semnificaţia unor
concepte şi norme din sfera valorilor umane.
Conţinutul acestui curriculum are: caracter legic, deoarece exprimă
raporturile esenţiale şi generale intre conştiinţa şi conduita moral-spirituală,intre componentele conţinutului educaţiei moral-spirituale; caracter obiectiv– se bazează pe valorile general-umane descoperite şi verificate de practica
milenară; caracter algoritmic – se exprimă printr-un sistem de categorii,
83

reguli, norme, valori etice şi spirituale ce se cer cunoscute şi respectate
pentru orientarea eficientă în viaţa socială; caracter sistemic – fiecare
element al conţinutului educaţiei moral-spirituale este corelat cu celelalte,alcătuind un ansamblu unitar, integrativ de cunoştinţe, priceperi şi deprinderi
moral-spirituale, care se condiţionează reciproc; caracter epistemologic – sebazează pe gnoseologie care studiază procesul cunoaşterii aşa cum sedesfăşoară în cadrul ştiinţei; caracter teleologic – totul se însuşeşte cu unscop bine stabilit, asigurînd o treaptă finală; caracter axiologic – are drept
obiectiv major studiul valorilor autentice, a căror realitate nu poate fi pusă laîndoială, deoarece totul se însuşeşte cu un scop bine stabilit, asigurînd otreaptă finală.
 Administrarea disciplinei
Pentru clasele primare este prevăzută 1 oră/săptămînă în
componenta invariabilă a planului de învăţămînt.
Reuşita implementării disciplinei Educaţia moral-spirituală s-ar
traduce prin: a fi conştient motivat şi activ pentru promovarea valorilor
general-umane: adevăr, bine, bunătate, pace, patriotism, credinţă,înţelepciune, toleranţă, dreptate, spirit de cooperare, încredere în virtuţi.
Implementarea acestor valori va contribui la stabilirea unei coerenţe
necesare intre conţinutul educaţiei şi mediul socio-cultural;
cunoaşterea/promovarea patrimoniului cultural al poporului şi deschidereaspre alte culturi; formarea şi dezvoltarea unor comportamente adecvate, deintegrare şi adaptare socială; formarea şi dezvoltarea unei atitudini pozitive,
autonome care să armonizeze relaţia cu sine şi ceilalţi, cu mediulînconjurător.
In funcţie de condiţiile concrete – nivelul de pregătire al învăţătorului,
experienţa agenţilor educaţionali (învăţător, copii, părinţi), prezenţa sau lipsa
strategiilor metodologice etc. – pedagogul poate schimba ordinea anumitor
subiecte din curriculumul dat, denumirea temei, poate completa conţinutul
cu teme noi, de mare importanţă pentru contingentul concret de elevi etc.
Prezentul curriculum permite să se elaboreze seturi didacticealternative, în perspectiva extinderii aspectul funcţional-aplicativ alconţinutului educativ moral–spiritual.

COMPETENŢE SPECIFICE

Utilizarea conceptelor specifice valorilor moral-spirituale pentru
cunoaşterea şi respectarea tradiţiilor naţionale, experienţei religioase,normelor de convieţuire în societate.
84





Aplicarea normelor din sfera valorilor umane în stabilirea relaţiilor
interpersonale pozitive.
Manifestarea unui comportament social activ şi responsabil adecvat
unei lumi în schimbare.
Participarea la luarea deciziilor şi la rezolvarea problemelor
comunităţii.

SUBCOMPETENŢE, CONŢINUTURI, ACTIVITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ŞI EVALUARE
PE CLASE
CLASA I
Subcompetențe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare/evaluare- Cooperarea cu ceilalţi,pentru realizarea unuischimb de opinii referitor
la calităţile/trăsăturile decaracter ale personajelor
din poveşti;- recunoaşterea
semnificaţiei unor norme
din sfera valorilor moralspirituale;- recunoaştereasărbătorilor calendaristiceşi de familie;- argumentarea atitudiniide respect şi mîndrie faţăde sărbătorile familiale şinaţionale;

1. Calităţile/trăsăturile decaracter ale personajelor
din poveşti.
2. Calităţile unui copil.
3. Reguli şi norme dinsfera valorilor moralspirituale.
4. Drepturile şi îndatoririle
copilului.
5. Eu şi familia mea.
6. Sărbători familiale şinaţionale.
7. Patrimoniul spiritual alpoporului: obiceiuri,
tradiţii.
8. Activităţi în beneficul
comunităţii.

- Jocuri de autocunoaştere în
baza imaginilor;- exerciţii de recunoaştere acaracteristicilor persoanei;- studii de caz;- portofolii individuale;- jocul creativ;- demonstrarea
respectului faţă de părinţi
şi cei apropiaţi.

- dialog despre sărbătorile
calendaristice şi de familie;- dialog despre sărbătorilor deCrăciun şi Sfintele Paşti;- memorarea versurilor cuconţinut educativ;- acţiuni de interes comunitar;- completarea Agendei FaptelorBune;- exemplul;- jocul de rol;- autoevaluarea
comportamentului propriu în
mediul familial, social şi cel
natural.

85

CLASA a II-a
Subcompetențe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare/evaluare- Recunoaşterea unor
concepte din sfera
valorilor moral-spirituale
în contexte diferite;- analiza situaţiilor de viaţă
reale şi imaginare conform
normelor din sfera
valorilor moral-spirituale;

1. Trăsături moralspirituale ale persoanei.
2. Cartea – valoare
spirituală.
3. Valorile culturale ale
neamului – tezaur
spiritual.
4. Poveţele lui Iisus
Hristos.
5. Pildele biblice.
6. Crăciunul.
7. Sfintele Paşti.
8. Frumuseţea prieteniei.
9. Frumuseţea naturii.
10. Dragostea faţă depărinţi.
11. Dragostea faţă de
Patrie.
12. Dragostea faţă de cei
din jur.

- Exerciţii de autoevaluare acomportamentului prinraportare la exemplele învăţate;- studiu de caz la tema relaţiilor:
elev-elev, elev-matur, elevpărinte, elev-invăţător;- studiu de caz: stabilirea
calităţilor personajelor din texte
literare sau ale unor persoane
reale;- portofolii individuale;- jocul creativ;- discuţii la tema momentelor
principale din viaţa lui Iisus
Hristos;- povestiri orale;- exerciţii de descriere a
tradiţiilor sărbătorilor deCrăciun şi Paşti;- investigaţii privind bogăţiile
culturale ale ţării: monumente
istorice, arta populară;- acţiuni de interes comunitar;- completarea Agendei FaptelorBune;- investigaţii privind bogăţiile
culturale ale ţării:monumente istorice, arta
populară;- acţiuni de interes comunitar.

Subcompetențe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare/evaluare- Identificarea situaţiilor
din cotidian din
perspectiva valorilor
moral-spirituale;- acceptarea noţiunii devaloare moral-spirituală în
texte artistice, scripturale,

1. Motive folclorice,
biblice, artistice specificevieţii moral-spirituale.
2. Valori centrale alereligiei creştine:- Libertatea- Dragostea- Realizarea unui proiect latema obiceiurilor strămoşeşti
păstrate în localitate;- portofolii individuale;- joc creativ;- participarea la pregătirea
şi desfăşurareasărbătorilor de familie şicalendaristice, naţionale;- exprimarea în cuvinte
proprii a poveţelor lui Iisus
Hristos;- asumarea răspunderii
pentru casa părintească,lăcaşurile sfinte, localurile
culturale.

CLASA a III-a86

folclorice;- explicarea moralei
textelor biblice/literare în
raport cu situaţiile dinviaţă;- identificarea valorilornaţionale proprii neamului
nostru;- Dreptatea- Adevărul
3. Sărbătoarea Paştelui înfamilie şi în comunitate.
4. Crăciunul în familie.
Crăciunul în comunitate.
5. Aplicarea învăţăturilor
Bibliei în viaţa de zi cu zi:- atitudinea corectă acopilului în familie, faţă deprieteni, la şcoală;- atitudini faţă de plante,
animale, mediu;- atitudini de compasiunefaţă de copii cu handicap.

- reacţionarea adecvată lamorala textelor biblice;- argumentarea
semnificaţiei şi respectuluifaţă de normele din sfera
valorilor moral-spirituale.

- identificarea în textele citite avalorilor centrale creştine:
libertate, dragostea faţă dealtul, dreptatea, adevărul;- memorarea unor versuri cuconţinut educativ;- exerciţii de elaborare a unui
text scurt de caracterizare aacţiunilor intr-o situaţie
concretă;- acţiuni de interes comunitar;- completarea Agendei FaptelorBune;- realizarea de mini-proiecte;- discuţii în grup în baza textelor
şi imaginilor despre tezaurul
cultural naţional;- jurnalul personal: impresii
notate în timpul orelor;- mini-proiecte de acţiune
moral-spirituală.

CLASA a IV-a
Subcompetențe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare/evaluare- Utilizarea, în contextenoi, a noţiunilor specificevalorilor moral-spirituale;- stabilirea
corespondenţelor intre
calităţile personale şifaptele personale;

1. Esenţa şi semnificaţia
valorilor moral-spirituale.
2. Valori personale şivalori naţionale.
3. Tradiţii şi obiceiuri
locale.
4. Sărbători naţionale.
5. Religia creştină

- analiza personajului/persoanei după trăsături fizice
şi morale (portretul fizic şimoral);- exerciţiu de stabilire a
corespondenţelor dintre
calităţile morale şi modul decomportament;87

- analizarea, prin lucru în
echipă, a unor situaţii dinsfera valorilor moralspirituale;- argumentarea valorilorînvăţămintelor biblice,
cotidiene, artistice;- asumarea proprieirăspunderi faţă deacţiunile proprii şi faţă decele ale grupului deapartenenţă;- participarea lasoluţionarea problemelor
ce privesc propria
dezvoltare.

ortodoxă – religia oficială
a Republicii Moldova.
6. Universul copilăriei:familie, şcoală,comunitate.
7. Dezvoltarea de activităţi
in beneficul comunităţii.

- joc creativ;- elaborarea unor rebusuri
tematice;- discuţii libere;- întîlniri ale elevilor cu
reprezentanţi ai comunităţii
locale;- acţiuni de interes comunitar;- completarea Agendei FaptelorBune;- elaborarea unui text deautoanaliză cu oportunităţi deîmbunătăţire a calităţilor şi
faptelor personale;- studiu de caz despre variantede reacţionare în contexte
concrete;- proiect pe tema posibilităţilor
de soluţionare a unei probleme
din domeniul mediului ambiant,culturii etc.

88