MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM NAȚIONALБЪЛГАРСКИ ЕЗИКИ ЛИТЕРАТУРА
Clasele X-XII			• Curriculum disciplinar			• Ghid de implementareChişinău, 2020
1

CURRICULUM DISCIPLINAR
Aprobat:- Consiliul Național pentru Curriculum, proces-verbal nr. 22 din 05.07.2019- Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC, coordonator
al managementului curricular
Ala NIKITCENKO, dr., consultant principal, MECC, coordonator al grupului
de lucru
EXPERŢI-COORDONATORI:
Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general
Ion GUȚU, dr. conf. univ., USM, expert-coordonator pe aria curriculară Limbă
şi comunicare
GRUPUL DE LUCRU:
Elena RAȚEEVA (coordonator), dr. conf. univ., US din Taraclia „Gr. Țamblac”
Nadejda CARA, dr. conf. univ., Institutul Patrimoniului Cultural al AŞM
Nadejda GAIDARJI, dr., grad did. superior, IPLT „M. Guboglo”, r. Ceadâr-Lunga
Lilia JELEAPOVA, grad did. întâi, IPLT Tvardița

Български език и литература: Curriculum naţional : Clasele 10-12 : Curriculum
disciplinar : Ghid de implementare / Ministerul Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Republicii
Moldova ; coordonatori: Angela Cutasevici, Valentin Crudu, Ala Nikitcenko ; grupul delucru: Elena Raţeeva (coordonator) [et al.]. – Chişinău : Lyceum, 2020 (F.E.-P. "Tipografia
Centrală"). – 84 p. : tab.
Referinţe bibliogr.: p. 84 (29 tit.). – 80 ex.
ISBN 978-9975-3436-8-8.
373.5.091:[811.163.2+821.163.2](073)
Б 949

2

GHID DE IMPLEMENTARE
Elaborat în conformitate cu prevederile Curriculumului disciplinar, aprobatla ședința Consiliului Național pentru Curriculum, prin ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
Valentin CRUDU, dr., șef Direcție Învățământ General, MECC, coordonator
al managementului curricular
Ala NIKITCENKO, dr., consultant principal, MECC, coordonator al grupului
de lucru
EXPERŢI-COORDONATORI:
Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general
Ion GUȚU, dr. conf., USM, expert-coordonator pe aria curriculară Limbă
şi comunicare
GRUPUL DE LUCRU:
Elena RAȚEEVA (coordonator), dr. conf. univ., US din Taraclia „Gr. Țamblac”
Nadejda CARA, dr., conf. univ., Institutul Patrimoniului Cultural al AŞM
Nadejda GAIDARJI, dr., grad did. superior, IPLT „M. Guboglo”, r. Ceadâr-Lunga
Lilia JELEAPOVA, grad did. întâi, IPLT Tvardița, r. Taraclia3ВЪВЕДЕНИЕ
Курикулумът по български език и литература за лицейските класове има статутна организационно-методически документ, разработен в съответствие със стандартите за предмета.
Модернизацията му е свързана с необходимостта да се актуализират и хармонизират установките за образованието с променения в социокултурен план свят.
Освен това една от целите на модернизаацията е да се разтовари съдържаниетона обучението, да се фокусират преди всичко компетенциите, докато учебното съдържание да се постави в позицията на средство за тяхното постигане. Курикулумът има за цел да конкретизира образователните задачи и направления поетапно,т. е. по класове. Специфичните компетенции, произтичащи от статута на предметав учебния план и от познавателно-възпитателните му възможности, се разписват
чрез единици на компетенциите, единици на съдържанието и препоръчителни видове дейности. Новото в молернизиранния курикулум е максимална интеграцияна езиковата и литературна части на курикулума.
Курикулумът се базира върху следните основополагащи документи: Codul
Educației al Republicii Moldova (2014), Cadrul de referință al Curriculumului Național(2017), Curriculumul de bază: sistem de competențe pentru învățământul general(2018), Recomandările Parlamentului European și ale Consiliului Uniunii Europene,privind competenețele-cheie din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți
(Bruxelles, 2018).
Курикулумът е отправна точка към една добре осмислена и планирана дейностна учителя и неговите ученици.
Заедно с това той е и документ за администриране на предмета български
език и литература. Успешното ръководене на образователния процес предполага познаване на този и други документи по предмета от училищното ръководствос оглед на своевременна помощ и контрол.
Той е основата и за доказване на професионална пригодност при защита наквалификационна степен. Чрез него се проверяват основанията за успехите илинеуспехите на лицеистите във всеки етап от тяхното обучение, както и на изхода налицейското образование при полагане на изпит за степен бакалавър.
Курикулумът е съставна част на Националния курикулум и е предназначен, преди всичко за автори на учебници и за учители, които ще преподават дисциплинатав лицейски класове.

4

I. КОНЦЕПТУАЛНА РАМКАНА КУРИКУЛУМ ПО ДИСЦИПЛИНАТА
E осмислена чрез социокултурните и психопедагогичните особености на образователната среда в РМ и се базира върху 1. принципите на конструктивизма;2. културологичния (лингвокултурологичния) подход; 3. филологическата насоченост.
Основната цел на обучението по български език и литература в лицейските
класове е да се постигнат компетенции, произтичащи от типа познание и развиващите цели на лицейското образование. Под компетенции следва да се разбира
интегрирана съвкупност от знания, умения, навици и ценностни отношения,хармонизирани с възрастовите особености и познавателните възможностина учениците.
Понятието компетенции насочва още към действения характер на постигнатите
способности, готови да се проявят резултативно при решаване на проблеми, възникващи в реалната действителност. Базовите компетенции са заложени в стандартите, а всеки лицейски клас е „стъпката” към тяхното постигане.
Преди всичко трябва да очертаем в социокултурен и в психологопедагогически
аспект профила на лицеиста, който ще изучава предмета български език и литература.
1. Кои характеристики на социокултурната среда в Молдова пораждат мотивацията на лицеиста да изучава този предмет?
Институционално учебният план адресира предмета към лицеистите, принадлежащи към българския етнос в Молдова. Преобладаващата част от тях владеят
разговорен български език на равнище диалект, което е и главното основание затяхната (само)етноидентификация. Все повече лицеисти от български произход
свързват своето бъдеще с получаване на образование в българските висши училища – значим практически аспект на мотивацията за учене на български език.
Изключително е важен и духовно-нравственият аспект, свързан с такива понятия,като гордост от онаследената култура, гордост, която включва в себе си и отговорността, тази култура да бъде овладяна, оличностена и предадена на поколенията.
Именно към това трябва да се стреми лицейското образование, отговорно не самоза възпитаването на успешната личност в условията на пазарна икономика, но и заформирането на духовно единна нравствена личност с ревностно отношение къмсвоите корени.
В същото време динамиката на процесите в едно полиетнично общество, каквото е молдовското, налагат съобразяване с някои реалии, имащи пряко отношениекъм профила на лицеиста, а оттук и към избора на целесъобразни образователни
модели. Например, за градската среда, където българското население не живее
5компактно и където етническото многообразие е наложило руския език като езикна общуване, изучаването на български език се осъществява в неродна езикова
среда. При тези обстоятелства на учителя по български език и литература ще мусе наложи да прилага методи, характерни за чуждоезиковото обучение. Задачата е да се постигне образователен минимум, разбиран като система от знания заезика, комуникативноречеви умения, идейно-светогледни възгледи за българския
език и българската литература.
По друг начин следва да се постави въпросът за изучаването на български езики литература в диалектна среда (интуитивно владеене на езика), наречена с известни уговорки „родна”. Работата в училище се насочва към т. н. рационално учене на езика, при което придобитият речев опит в условията на диалектна среда сенасочва по посока на овладяване и усвояване на неговата книжовна форма.
При тези условия задачата на учителя е да преобразува, развива и обогатява
езика чрез нови социолекти, регистри и кодове в съответствие с книжовната норма и стиловете, в които той функционира.
2. От психологопедагогически аспект следва да се отчетат следните реалности:• Сред учениците и в обществото доминира нагласата, че съвременното училище е изгубило традиционния си образ на водещо в усвояването на знанияи умения;• Ползата от ученето не се вписва в представата на много от лицеистите катопът към житейски просперитет;• Доминиращо хедонистично (стремеж към насладите в живота) отношениекъм школското битие дотолкова, доколкото то не се оказва на висотата насвоето същностно предназначение поради консервативните модели на педагогическо взаимодействие.
Тези, на пръв поглед със знак минус, констатации могат да придобият знакплюс, когато се осъзнаят като основание за коренна промяна в образователната
парадигма, имаща за цел да помогне за преодоляване на деструктивното, в голяма степен, отношение на лицеистите към учебния процес. Някои от принципите наконструктивизма като нова, съвременна педагогическа парадигма ни се виждат
актуални за целта:• Ученето е търсене и конструиране на значения, което означава, че лицеистите трябва да бъдат провокирани и мотивирани сами да конструират значения;• Процесът на учене се фокусира върху основни понятия в тяхната взаимосвързаност и обусловеност, а не върху изолирана и самоцелна фактология;• Съобразяване с менталните модели, които лицеистите ползват, ориентирайки се в света;6• Формиране на мотивация за учене чрез очертаване на пътища за самостоятелно достигане до значимото в противовес на традиционното натрапванена „правилните” отговори.
Поставени в контекста на предмета български език и литература, тези принципи насочват към необходимостта учителят да се откаже да демонстрира подлежащото на усвояване, а да организира активно участие на учениците. Целта езнанията, уменията, способностите да бъдат значими, нужни, важни за самите тях.
Обобщено казано конструктивизмът в образованието се разбира като „учене чрезучастие”. Необходима е добре промислена и организирана работа върху текста(от различните функционални стилове) с цел проникване, разбиране и усвояванена всички езикови равнища. Погледнато в контекста на предмета български език илитература, следва да се заложи на интерактивните методи на обучение.
Очертаните по-горе социокултурни и психолого-педагогически реалии, в контекста на които се полага предметът български език и литература в лицейските
класове, поставят проблема за търсене на пътища за повишаване на интереса имотивацията за урочна работа. Такава възможност дава културологичният подход, който следва да се приеме като водещ ориентир както за езиковото, така иза литературното обучение, и по-конкретно – лингвокултурологичният подход.
Изхождаме от определението, според което лингвокултурологията изучава национално-културната семантика на езиковите единици с цел разбирането им в пълнотата на тяхното съдържание и оттенъци, в степен максимално близка за възприемане от носителите на даден език и дадена култура.
(В. В. Воробьов). Основното тук е диалогът между езика и различните прояви иформи на културата. Изследванията са в областта на триадата „език – национална личност – култура”. В задачите на лингвокултурологията влиза изучаването наезика и културата, езика и етноса, езика и народния манталитет, материалната идуховната самобитност на етноса.
Българският етнос в Молдова има двестагодишна история по тези земи. Езикът и обичаите са съхранили неговата самобитност, но условията на етнокултурно
взаимодействие са се отразили и върху езика, и върху обичаите. Изучаването накнижовния език и на литературата следва да бъде построено на лингвокултурологичната основа и чрез настояване за сливане на обучението по български език илитература с обществения и културния живот на носителите на езика. Обучениетов лицейските класове може да засили интереса към предмета, като потърси отговори на въпроса: „Как българският език „кодира” модела на българската национална култура (в диаспората и в метрополията)?” Като осъзнае, че с помощта налингвокултурологичния подход може да се проникне в дълбинните на смисловите
пластове на всяка литературна творба, защото:7• като единица на културата художественият текст дава информация за нея ие средство за предаването й на следващите поколения;• възприемането на литературния текст също е естетическа дейност, както исъздаването му, и разчита на определени способности на езиковата личност
сама да открива нови значения, тълкувайки творбата и т.н.1Практически погледнато, този подход настоява за вглеждане в смислопораждащата функция на назованото: как конкретната творба изгражда българската
етнопредстава, например, за любов, семейство, деца, щастие, хармония; каква
символна роля имат антропонимите (имената на човека), топонимите (географски
названия), фитонимите, зоонимите и др. за означаване на културния и емоционален опит на българския народ, на неговия ментален свят; как авторът превръща
индивида в личност, представена в единението му с общността, в съдействието снационалното и общочовешкото битие.
Лингвокултурологичният подход ще е ефективен в съчетание с литературоведския анализ. Ето защо не на последно място се поставя филологическият подходв лицейските класове, особено в класовете с хуманитарна насоченост. Понятието
филологическа насоченост не трябва да се приема в неговите академични измерения, когато се говори за лицейското образование.
Основание за подобна насоченост се открива в:• наличието в учебната програма на предмети, които са част от хуманитарното познание и културата на етносите, живеещи съвместно в Молдова;• универсалната същност на езика като средство за общуване в различни сфери;• полилингвалната насоченост на образованието в лицейските класове;• наличие на единни понятийни ядра в науките за езика и за литературата:текст, структура на текста, стил и др.;• възможностите за развитие на речевокомуникативните умения на лицеистите едновременно на уроците по език и литература;Филологическата насоченост получава опора в следните принципи:• анализ на стилово маркираните думи и изрази в текстове от различни стилове и създаване на собствени текстове, принадлежащи към даден стил;• откриване на „случването” на художествения стил чрез анализ на функционирането на езика в художествената творба на фонетично, морфологично,лексикално и синтактично равнище;• използване на възможността лексикалната, синтактичната и пр. синонимияда бъде практически овладяна от лицеиста на равнище, достатъчно дасе себеизрази по най-точния и въздействащ начин;1

По-подробно възможностите на лингвокултурологичния подход в обучението на българите от Молдоваще се конкретизират в Гида за учителя.

8• запазване на хронологичния принцип при изучаване на автор и произведения със засилено присъствие на монографичния подход, особено в хуманитарните класове;• внимание към личностното изграждане и развитие на лицеиста, видяно
през призмата както на етническото самоопределение, така и през призмата на интеркултурното взаимодействие;Целта на обучението по български език съвпада с целите на хуманитарното
образование изцяло и се конкретизира на нивото на задачите. Тази цел е формирането на духовно богата, нравствено ориентирана, творческа личност с развито
чувство за национално самосъзнание, с осъзнаване на отговорността пред обществото, с адаптивност към променящите се социални условия, със стремеж къмличен успех.
Задачи на езиковото обучение в лицейските класове:• Приобщаване на учениците към духовното богатство и красотата на родното
слово чрез писмените паметници на националната българска култура, художествените произведения, образцовите текстове на устната и писменатареч.
• Развитие на способностите за възприемане, разбиране и интерпретация насъдържанието на текста като условие за възпитаване на любов към родната
реч, за формиране на национално самочувствие.
• Формиране на личността като носител на езика, която усеща националнатаи общочовешката му ценност.
• Овладяване на речевата дейност:а) на рецептивно ниво, помагаща за усвояване на общочовешката култура;б) на продуктивно ниво, развиваща творческия потенциал на езиковата
личност.
• Възпитание на отговорно отношение към думата, осъзнаване на красотата иизразителността на родната реч.
• Изучаване на езика като средство за развоя на лингвистичното мислене, наезиковия усет, за по-добро овладяване на езиковата компетенция.
• Формиране на би- (полилингвална) и поликултурна личност въз основа народния български език и българската култура.
• Усвояване в националното училище (в лицейските класове) на сложното
структурно, функционално и естетическо ниво на родния език, а чрез негона съответното ниво и на другите изучавани езици – текст, стил, художествена реч.
• Формиране на психологически предпоставки за възприемане на другите национални езици и култури.

9Литературното образование, като част от хуманитарното, предполага натрупване на знания, които формират ценностна система, изграждат култура на общуване. Литературното образование обогатява социалния опит, а следователно и социалната активност на личността. В този смисъл то преследва и общообразователни
цели – чрез осмислянето на устойчивите универсални ценности личността изгражда свое критическо отношение към стойностите на човешкото битие. А отношението предполага и съответните поведенчески модели, социално необходими ипотребни на личността.
Литературно-културните цели произтичат от спецификата на предметната област. Минимумът литературна компетенция, която следва да придобие лицеистът,се свързва с:• възприемане и оценяване на фолклора и литературата като национално
българско достояние; изграждане на готвност то да бъде усвоено, съхранено и предадено на поколенията;• изграждане на умение за четене и възприемане на художествен текст адекватно на вложените в него идейно-художествени характеристики;• овладяване на знания за литературната творба като «моделиращ специфичен условно създаден свят».
Принципи за подбора на литературните произведения за текстуално изучаване:1. Подбор на автори и текстове от българската литература с оглед на емблематичния им характер за съответния период от историко-литературния процес или засъответното литературно направление. В съпоставителен план се изучават български бесарабски автори, чието творчество е в проблемно-тематична връзка слитературата, създадена в метрополията.
2. Естетическият критерий е водещ при подбора на литературните произведения,нравствено-етичните им внушения и художествената им сила приобщават къмнационалните и общочовешките проблеми, формират ценностна система и екзистенциални модели на поведение.
3. Жанрово многообразие.
4. Монографичното изучаване на автор с цел изграждане на обща представаза
мястото му в литературния процес предполага подбор на емблематични за авторовия стил литературни творби.
5. Проблемно-тематичен подбор на литературните произведения на един авторили на няколко автора, за да има възможност литературните произведения дасе възприемат и да се осмислят като културологични стойности.
6. Страноведчески/културологичен/лингвокултурологичен/принцип.

10Изучаването на българска литература в лицейските класове се поставя в по-широк културен контекст. Литературният текст трябва да даде знания за традициите,народопсихологията, историята, материалната и духовната култура на българския
народ. Включването на текстовете от румънската и руската литература, от българските автори от Бесарабия подпомага процеса на националната и личностната
идентификация. Нарастват възможностите за интеркултурна комуникация.
При правилно конструиран учебен процес и при успешна мотивация на лицеистите за съзнателно и партниращо участие в учебния процес може да се очаква дасе проявят възможностите на езиковото и литературното образование за формиране на ценностни ориентири и поведенчески модели, адекватни на изискванетона съвременния живот за успешна личност – ценна за самата себе си чрез обществената реализация на нейните способности и компетенции. За целта е необходимо предметът български език и литература да битува в лицейското образование
като сфера, която непрекъснато да поставя формиращата се личност в условиятана активно взаимодествие с екзистенциалните ценности.
Взаимодействие, което предполага усвояване на тези ценности и превръщането им в действена личностна позиция. Знаенето на родния език и литература приближава личността до хуманитарното познание, което от своя страна прави възможна срещата с различни култури, а личността става духовно устойчива в своята
етноидентификация.
Конкретиката на ситуацията в Молдова налага да се изведе като важно концептуално положение равнопоставеността между урочна и извънурочна дейност.
Опитът показва, че при участие в извънкласни дейности – празници, вечери, посветени на фолклорен празник или писател, драматизациите, работа по проекти и
пр. лицеистите се ангажират активно, много по-уверено и амбициозно. Така естествено, непринудено и в пълнота се изявява езиковата и литературната личност – понятие, което концептуализира желаните резултати от родноезиковото илитературното обучение.

11

II. АДМИНИСТРИРАНЕ НА ПРЕДМЕТА
Статутът наДял от
предмета курикулума
Майчин
езикЕзик и
общуване

Клас
X
XI
XII

Брой часове седмично

Брой часове годишно2хуманитарен
профил
4
44хуманитарен
профил
136
136
136

реален
профил
3
3
3реален
профил
102
102
102

III. CПЕЦИФИЧЕСКИ КОМПЕТЕНЦИИ
1. Демонстрира лична езикова и културна идентичност в европейския и глобален контекст, като проявява цялостност на личността си и достоинство, емпатия и откритост в полилингвалния и мултикултурален свят.
2. Съотнася речевата ситуация с дискурса в лична, ученическа и публична комуникация, като проявява конструктивно отношение и добронамереност.
3. Интерпретира художествени текстове на българската литература, като проявява превърженост към националните и общочовешки ценности.
4. Създава собствени устни и писмени текстове от различен тип на различни информационни носители, като прилага книжовните норми на българския език(граматически, лексически, стилистични) и демонстрира езикова увереност,самостоятелност и оригиналност.
5. Осмисля читателския и езиковия си опит въз основа на емблематичните автори и значими за българската култура творби за личностно развитие в продължение на цял живот, като акумулира естетически и етически усет.

2

Mоже да се променя според календара на учебната година и празниците.

12

13

ТЕМИ

Общуване и текст. Езикови средства за създаване на текста. Повторение и разширение. Комуникативна
ситуация: участници в общуването, цел и предмет на общуването.
Функционално-смислови типове текст. Повествование, описание, разсъждение. Монолог. Диалогично
единство (въпрос – отговор).
Композицията на текста. Абзац. Микротекст. Микротема. Макротекст. Макротема. Тема, подтема (микротема) и ключови думи на текста. Видове свързаност на текста. Основни начини за постигане на свързаност на текста: лексикално повторение, синонимизация, употреба на местоименни думи, съюзи.
Видове съкращения на текста: план, конспект, реферат, анотация.
Изисквания за изработване на литературно съчинение. Подобряване на текста (редактиране). Видове
редактиране (повторение и разширение). Правописни и пунктуационни правила, изучени в гимназиалния курс (V–IX клас).
За българското народно творчество – обзор. Мит, митология. Народна приказка. Народни песни. Легенди и предания. Пословици, поговорки и гатанки. Митични песни. Сватбени песни. Трудови и битови
песни.
За старобългарската литература – обзор. Български национален литературен процес ІХ–ХХ век. Периодизация. Обща характеристика и жанрови особености. Житие, похвално слово. Славянските първоучители Кирил и Методий. От авторска старобългарска литература: Климент Охридски; Книжовният
кръг на цар Симеон; Черноризец Храбър; Константин Преславски; *Апокрифна литература – особености; Богомилска книжнина; Книжовното дело на Патриарх Евтимий; Григорий Цамблак.

КЛАС

X

X КЛАС
ПРИМЕРНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ЧАСОВЕТЕ СПОРЕД ЕДИНИЦИТЕ НА СЪДЪРЖАНИЕТО

39 хум./26 реал.

7 хум./5 реал.

6
5

10

6

БРОЙ ЧАСОВЕ ПОГЛОБАЛНИ ТЕМИ5

• * – текстове, предназначени за изучаване в хуманитерен профил;• ** – текстове, изучавани в гимназиална образователна степен, чиито мотиви, идеи и образи следва да бъдат актуализирани в нов контекст.

IV. ЕДИНИЦИ НА ОБУЧЕНИЕТО

14

4 хум./4 реал.

54 хум./35 реал.

СПЕЦИФИЧЕСКИ КОМПЕТЕНЦИИ
1. Демонстрира лична езикова и културна идентичност в европейския и глобален контекст, като проявява цялостност на личността си и достоинство, емпатия и откритост в полилингвалния и мултикултурален свят.
2. Съотнася речевата ситуация с дискурса в лична, ученическа и публична комуникация, като проявява конструктивно отношение и добронамереност.
3. Интерпретира художествени текстове на българската литература, като проявява превърженост към националните и общочовешки ценности.
4. Създава собствени устни и писмени текстове от различен тип на различни информационни носители, като прилага книжовните норми на българския език (граматически, лексически, стилистични) и демонстрира езикова увереност, самостоятелност и оригиналност.
5. Осмисля читателския и езиковия си опит въз основа на емблематичните автори и значими за българската култура творбиза личностно развитие в продължение на цял живот, като акумулира естетически и етически усет.

За Възрожденската литература – обзор. Исторически процес. Културен процес. От авторска възрожденска литература: Паисий Хилендарски; Софроний Врачански; Добри Чинтулов; П. Р. Славейков;Любен Каравелов; Христо Ботев. Революционни песни. Понятие за литературно направление. Романтизъм. Реализъм. Лирическа и епическа творба. Тема. Идея. Сюжет и композиция на литературно произведение. Език на художествената литература. Публицистика.
Часове за междудисциплинарни дейности.

15Единици на компетенциите

Единици на съдържанието

Учебна дейност и препоръчителни продукти наобучението
1.1. Коментира ценностите,Общуване и текст. Езикови средства
- Да прочете изразително откъс от приказка илисъхранени във фолклорните за създаване на текста. Повторение инародна песен;текстове.
разширение. Комуникативна ситуация:- Да подготви презентация на обред от своето
1.2. Назовава основните
участници, предмет и цел.
населено място, който се съпровожда от народна
етнокултурни символи, които
песен;
изграждат представата за- Да направи запис и анализ на трудова песен отбългарското като родно.
Мит, митология. Народна приказка. Народни
информатор от своето село/град;1.3. Познава обичаите ипесни. Легенди и предания. Пословици,- Да описва поетическата прелест иобредите, които народните
поговорки и гатанки. Митични песни, Слънце
привлекателност на образите в митичните песни;песни съпровождати Грозданка; Сватбени песни; Трудови и- Да анализира образа на Грозданка от митичната
1.4. Обяснява ролята набитови песни У Недини слънце грее.
песен „Грозданка и слънцето” като идеална
традициите в ценностния
Функционално-смислови типове текст:българска мома от традиционния български свят.
свят на българина,повествование, описание, разсъждение.
- Да съпоставя мотиви, образи и идеи въвкато осъзнава тяхната
Монолог. Диалогично единство (въпрос –фолклора на различните етноси, като извежда
универсалност.
отговор).
специфичното и общото;1.5. Коментира различията
- Да подготви съобщение с исторически преглед
между нравствените норми Български национален литературенна празника на българската азбука и славянскатав архаичното време ипроцес ІХ-ХХ век. Периодизация. Общаписменост;съвременността.
характеристика и жанрови особености.
1.6. Разкрива особенностите наСлавянските първоучители Кирил и Методий. - Да направи презентация за Възрожденския образ
митичния свят на българите. Климент Охридски, Похвално слово за Кирилна родното, българското в поетическите творби
1.7. Аргументира различията
Философ.
на Добри Чинтулов, Петко Р. Славейков, Любенв етническата и езиковата
Черноризец Храбър, За буквите.
Каравелов и Христо Ботев.
принадлежност на етносите, *Константин Преславски, Азбучна молитва. - Да определя признаците на речевата ситуация,живеещи в Молдова катопредложена от учителя или в текста;културно богатство наКомпозицията на текста. Абзац.
- Да открива признаците на книжовната илидържавата.
Микротекст. Микротема. Макротекст.
разговорната реч в текста;Макротема. Тема, подтема (микротема) и- Да определя признаците на текст описание,ключови думи на текста.
повествование, разсъждение;4.2. ЕДИНИЦИ НА КОМПЕТЕНЦИИТЕ, ЕДИНИЦИ НА СЪДЪРЖАНИЕТО, ПРЕПОРЪЧИТЕЛНИ ДЕЙНОСТИ И ПРОДУКТИ

16- Да опознава и отделя тематично-структурните
части на текста: микротекст (абзац), тематиченблок;- Да създава монолог в устна форма (повествование, описание, разсъждение);- Да участва в дискусия, като спазва диалогично
единство;- Да обсъжда основните приказни мотиви и видовете народни песни.
- Да представи устно многообразието на тематиката на народните песни;- Да определя темата на възприемания текст;- Да отделя на частите на текста – смисловите иструктурните;- Да създава литературно-публицистичен текст поидеи и образи от старобългарската литература;- Да открива ключовите думи в текста;- Да определя средствата и начина на свързването
текста: ключови думи, лексикално повторение,синонимизация, синтактичен паралелизъм;- Да използва синонимизация за разнообразяванена текста и за смислово разширяване и уточнява3.1. Познава основните жанрове, П.Р. Славейков,*Не пей ми се, *Жестокостне;теми и заглавия от българта ми се сломи, (контекстово: **Изворът на - Да прослуша и анализира изразително изпълнен
ското народно творчество.
Белоногата)текст, като даде оценка;3.2. Познава обичаите и обреди- Л. Каравелов, Из Българи от старо време.
- Да извършва наблюдение над интонационните
те, които народните песни
особености в различните типове реч, в различнисъпровождат.
Изисквания за изработване на литературноте стилове и жанрове;3.3. Анализира развойните тенсъчинение. Подобряване на текста (редакти- - Да разработи устно аргументативен текст;денции в старобългарскитеране).
- Да коментира основните мотиви в приказка илилитературни жанрове.
народна песен;1.8. Оценява делото на*„Ходене на Богородица по мъките” илиславянските първоучители
Видение Исаево.
Кирил и Методий вГригорий Цамблак, Похвално слово за Евтиобщоевропейски мащаб.
мий.
1.9. Възприема Българското
възраждане като исторически Видове свързаност на текста. Основни наи културен процес, „като най- чини за постигане на свързаност на текста:българското време”.
лексикално повторение, синонимизация,2.1. Използва необходими езиупотреба на местоименни думи, съюзи.
кови средства при устно общуване, като отчита речевата Българското възраждане като исторически иситуация (адресат, тема, цел литературен процес. П. Хилендарски, Истона общуването и др.).
рия Славянобългарская.
2.2. Построява монологичен текст *С. Врачански, Из Житие и страдания греш(като публично изказване).
наго Софрония. Д. Чинтулов, Къде си, вярна
2.3. Участва в диалога, като спаз- ти любов народна? Стани, стани, юнаква диалогичното единство.
балкански. Българи юнаци. Вятър ечи, Бал2.4. Определя макротемата икан стене.
смисловите части на текста:микротеми, тематични бло- Видове съкращения на текста: план, конскове.
пект, реферат, анотация.

17

4.1. Създава текст повествование,описание, разсъждение подадена тема или тема по избор.

Да изтъкне и опише мита, пресъздаден от народния разказвач в народната песен;Да интерпретира идейно-емоционалното съдържание на фолклорен жанр;Да наблюдава словото във фолклора и да прави
изводи относно типичните изразни средства; изводи за значението на зооморфните образи;Да посочи периодите в българския литературен
процес;Да коментира проявата на християнския светогледв старобългарската литература.
Да използва житийната литература като източникна знание за личностите на Кирил и Методий;Да приведе примери от стила на старобългарската
творба в подкрепа на своето виждане за същността на старобългарския писател;Да съпоставя и прави изводи за ролята на християнския мироглед при подбора на изразните средства в българската иконопис, църковна архитектура, старобългарските ръкописи;Да подбере самостоятелно факти, разкриващи
разпространението на старобългарската литература през Средновековието;Да съпоставя идеите на Българското възраждане севропейските просветителски идеи;Да свързва жанровите предпочитания с идеите наВъзраждането;Да назове лирическите и епическите жанрове
през Възраждането;- Да открие и назове темата и идеята на литературното произведение;3.4. Характеризира мирогледните Видове редактиране (повторение и разшире- и жанрови особености на ста- ние). Правописни и пунктуационни правила,робългарската литература.
изучени в гимназиалния курс (V-IX клас).
3.5. Разкрива личността на старобългарския писател.
Хр. Ботев, До моето първо либе, На проща- 3.6. Демонстрира знания относно ване, Моята молитва, *Смешен плач. (конкнижовните школи и книжо- текстово: **Майце си, **Хаджи Димитър,вниците по време на първата **Обесването на Васил Левски)и втората българска държава.
3.7. Знае биографиите на програмните автори като примерна родолюбие.
3.8. Дава оценка на просветителските и революционни идеи,определящи мирогледната
същност на българските възрожденци.
3.9. Акумулира необходима информация за добро разбиране на художествен текст относно:- заглавие, сюжет, време,място, контекста, герои, основни събития, ред на събитията.
3.10. Познава особеностите на лирическите и епическите жанрове през Възраждането.
-18

5.1. Осмисля основните ценностина националната общност иги открива в изучаваните произведения.
5.2. Осъзнава ролята на християнството в създаването на европейския културен модел.
5.3. Инициира творческо участиев урочната и извънурочната
дейност.

4.2. Използва различни видовена съкращението на текста,като написва реферат, тезиси,план.
4.3. Пише анотация на текста.
4.4. Създава свой текст върху прочетеното – пише есе, съчинение, отговор на литературен
въпрос.
4.5. Използва различни начини наредактирането на текста.
4.6. Спазва правилата за създаване на добър писмен текст.
- Да наблюдава и прави изводи за стилно-езиковите особености на произведенията и да определя
функцията им;- Да подбере и представи произведения от съвременната литература, в които се интерпретират
възрожденски идеи и личности;- Да съпостави лексиката на възрожденска творбасъс съвременния български книжовен език;- Да коментира автора и неговото творчество в контекста на литературното време;- Да коментира новаторската същност на История
славянобългарская и характеризира Паисий католичност от нов тип;- Да наблюдава и прави изводи за композицията налирическа и епическа творба;- Да сравнява и коментира спецификата на лирическите и епическите образи във възрожденските
творби;- Да възпроизвежда или анализира съдържаниетона текста по план;- Да пише реферат (за българските митични образи; за делото на старобългарските книжовници; заличностите на Българското възраждане; за участието и ролята на бесарабските българи във възрожденските процеси);- Да пише анотацията на текста;- Да разкрива съдържанието на текста по анотация;- Да пише есе или съчинение по дадена литературна или свободна тема;- Да разсъждава писмено относно разпространението на старобългарската литература сред славянския свят и значениетой;- Да редактира собствен и чужд текст;19Продукти:- текст монолог, съответстващ по стил и жанр на речевата ситуация;- диалог;- съставен текст по дадена тема и ключови думи;- съставен план на текста;- реферат;- есе;- анотация;- съчинение на литературна тема;- съчинение на свободна тема;- редактиран свой или чужд текст.

- Да пише интерпретативно съчинение по алгоритъм;- Да се упражни в създаването на микротези и микротекстове като основа за създаване на интерпретативно съчинение;- Да оразличи темите за литературно-научно и литературно-публицистично съчинение;- Да резюмира писмено литературно-критическа
статия;- Да систематизира периодите в българския литературен процес; подпериодите в развитието на възрожденската литература;- Да извежда народо-психологически идеи от литературните текстове;- Да пише информационна бележка и репортаж;- Да подбира материали и пише сценарий за празника (Лазаруване, Гергьовден, 24 май);- Да покаже чрез слово и действие овладени поведенчески модели в духа на нравствените ценностина българския етнос;- Да покаже чрез слово и действие уважително
отношение към самобитната култура на другите
етноси.

СПИСЪК НА ПРЕПОРЪЧВАНИ ТВОРБИ ЗА ЗАДЪЛЖИТЕЛНО ИЗУЧАВАНЕ В X КЛАСБългарско народно творчество. Митични песни, Слънце и Грозданка; Сватбени
песни; Трудови и битови песни, У недини слънце грее.
Климент Охридски, Похвално слово за Кирил Философ; Черноризец Храбър,За буквите; *Константин Преславски, Азбучна молитва; *Апокриф „Ходене наБогородица по мъките” или Видение Исаево; Григорий Цамблак, Похвално словоза Евтимий
Паисий Хилендарски, История Славянобългарская; *Софроний Врачански,откъс от Житие и страдания грешного Софрония; Добри Чинтулов, Къде си, вярна ти любов народна? Стани, стани, юнак балкански. Българи юнаци. Вятър
ечи, Балкан стене; П.Р. Славейков, *Не пей ми се, *Жестокостта ми се сломи,(**Изворът на Белоногата); Любен Каравелов, откъс от Българи от старо време; Христо Ботев, На прощаване, До моето първо либе, Пристанала, * Смешен
плач; (**Майце си; **Хаджи Димитър, **Обесването на Васил Левски, **Моята
молитва).
СПИСЪК НА ПРОИЗВЕДЕНИЯ ЗА РЕЦИТИРАНЕ НАИЗУСТ- „Азбучна молитва” от Константин Преславски;- Текст от Чинтулов по избор;- Откъс от „Българи от старо време” от Любен Каравелов (2 част: Обичам те,мое мило Отечество…);- „На прощаване” от Христо Ботев (откъс).

20

21

БРОЙ ЧАСОВЕ ПОГЛОБАЛНИ ТЕМИ68Речева ситуация. Стил. Стилистична норма в речта.
Фразеология и стилистика. Словообразуване и стилистика. Морфология и стилистика. Синтаксис истилистика.
Официално-делов стил.
4Разговорен стил.
6Стил и художествена литература.
8Българската литература от Освобождението до Първата световна война – обзор.
80 хум./55реал.
От авторска литература след Освобождението до Първа световна война: И. Вазов, А. Константинов, П.
П. Славейков, Е. Пелин.
Историколитературен процес. Реализъм. Роман. Литературен характер. Фейлетон. Сарказъм. Литературен
кръг „Мисъл”.
Български символизъм – обзор.
20 хум./11реал.
Първите прояви на символизма в българската литература. Автори: П. Яворов, Д. Дебелянов.
Символизъм. Индивидуализъм. Любовна лирика. Елегия. Фронтова лирика.
Часове за междудисциплинарни дейности (по 2 часа преди зимна и лятна ваканция)4 хум./4реал.

ТЕМИСПЕЦИФИЧЕСКИ КОМПЕТЕНЦИИ
1. Демонстрира лична езикова и културна идентичност в европейския и глобален контекст, като проявява цялостност наличността си и достоинство, емпатия и откритост в полилингвалния и мултикултурален свят.
2. Съотнася речевата ситуация с дискурса в лична, ученическа и публична комуникация, като проявява конструктивно отношение и добронамереност.
3. Интерпретира художествени текстове на българската литература, като проявява превърженост към националните и общочовешки ценности.
4. Създава собствени устни и писмени текстове от различен тип на различни информационни носители, като прилага книжовните норми на българския език (граматически, лексически, стилистични) и демонстрира езикова увереност, самостоятелност и оригиналност.
5. Осмисля читателския и езиковия си опит въз основа на емблематичните автори и значими за българската култура творбиза личностно развитие в продължение на цял живот, като акумулира естетически и етически усет.

XI

КЛАС

XI КЛАС
ПРИМЕРНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ЧАСОВЕТЕ СПОРЕД ЕДИНИЦИТЕ НА СЪДЪРЖАНИЕТО

22Единици на съдържанието

1.1. Осъзнава ролята на творчеството Речева ситуация. Лексика и стилис- на Иван Вазов за историческата тика. Стилистическа разграниченост
памет на българския народ.
на думите в съвременния български
1.2. Коментира образа на Бай Ганьо език.
като българската културологема, Стил. Стилистична норма в речта.
отразяваща нарушен баланс на Стилове на съвременния български традиционните български пред- книжовен език. Функционални осостави за правата и задълженията. бености. Нормата във всеки стил. Сти- 1.3. Познава спецификата на модер- листичната грешка като нарушаване
нистичните идеи в българската на нормата.
литература и пътищата за тяхното
проникване в литературата.
Иван Вазов в българската литерату- 1.4. Знае имена на автори модернисти ра. Биография. Обща характеристикаи основните им произведения.
на творчеството му. На майка ми, На България, Епопея на забравените
2.1. Прилага при общуване принципа (Левски, Кочо), Дядо Йоцо гледа, Под на сътрудничество, осигуряващ игото (Гост, *Отново у Маркови, Рарезултатно речево поведение.
дини вълнения, Представлението, 2.2. Усвоява дискурсът (способност за *Силистра-Йолу, Пиянството на единразбиране), като процес на създа- народ, *Победителите угощават по- ване на текст/словесен израз на бедените), При Рилския манастир, Номисълта в комуникативния акт – вото гробище над Сливница, *Елате размяна на информация.
ни вижте, Моите песни, (контекстово:2.3. Съобразява езиковия си изказ с **Една българка, **Иде ли?, **Немиразлични типове ситуации на об- ли-недраги,**Българският език).
щуване (официална комуникация, Разговорен стил: сфера на употребата.
академична комуникация, общу- Основни черти на разговорния стил.
ване чрез медия, неформално Жанрове: беседа, неслужебен телефо- културно общуване).
нен разговор, частно/електронно писмо, личен дневник.

Единици на компетенциите

Учебна дейност и препоръчителни продуктина обучениетоДа обясни защо Иван Вазов определят като патриархна българската литература, а неговото творчество –художествен летопис на българите;Да назове и коментира ключови български ценности
поред Иван Вазов;Да изреди основните мотиви и акценти от стихотворението „Българският език”;Да назовава имената на героите от „Епопея на забравените”, като български сакрален списък;Да аргументира с примери всяко положение от самопреценката на Иван Вазов в юбилейната му реч;Да дискутира относно патоса на Бай Ганьо в чужбината: „Булгар, Булгар съм...”;
Да коментира дали са български моделите на поведението на Бай Ганьо в Европа;Да сравни и коментира символистични и експресионистични творби;Да различи символистични творби и представи такива от руската и универсална литература;Да коментира европейския контекст на българския
символизъм и експресионизъмДа използва адекватно в конкретно езиково общуване между лица формулите за вежливост и формите заучтивост в зависимост от комуникативната цел;Да избира различни реторични стратегии на общуване с оглед на цели, аудитория и тип комуникативна
ситуация;Да формулира устно собственото становище, тези иантитези;23

2.4. Участва в дискусия или дебат –са- Активна употреба на експресивна ле- мостоятелно или в екип, като про- ксика и други езикови средства (межявява толерантност към другите думетия частици и др). Разговорни
участници.
синтактични средства (непълни изре- 2.5. Извлича и използва информация чения, свободен ред на думите и др.).
от разговорни текстове при решаване на комуникативна задача.
Алеко Константинов. Биография. 2.6. Познава cпецификата на литера- *Фейлетонът Страст, (контекстово: турния период, обхващащ време- **Пази, боже, сляпо да прогледа, Байто от Освобождението до Първата Ганьо).
световна война.
2.7. Разказва биографиите на писате- Стил и художествената литература. лите.
Понятие за стила на художествена литература. Основни черти на художест- 3.1. Обсъжда основни теми, идеи и вената реч: образни езикови средства,жанрове в творчеството на творе- стилистично разнообразие (отразява- ца.
не на различни функционални стило3.2. Коментира особеностите на ис- ве). Свобода в използването на всички торическото време, когато твори езикови възможности на българския писателят, и произведенията му, в език, индивидуален стил на автора.
които то е пресъздадено.
Звукови средства на изразителността 3.3. Разкрива особеностите на Вазово- в художествената литература.
то разказваческо изкуство.
3.4. Възприема творчеството на поета Пенчо Славейков. Биография. Кръгът
Иван Вазов в единството на него- „Мисъл”.
вите граждански и интимни моти- Ралица, (за самост. четене: *Во стаичви.
ката пръска аромат), (контекстово: 3.5. Разбира спецификата на фигурите **Луд гидия, **Неразделни).
и тропите на художествената речи познава значенията на понятия Преносна употреба на думите. Тропикато метафора, метонимия, алего- те в езика на художествената литерату- рия, хипербола и др.
ра (епитети, алегория, олицетворение,хиперебола, метафора, метонимия).
Да подбира аргументи и контрааргументи, като използва интонацията, логическото ударение, паузите,жеста, мимиката и позата с реторична цел;Да участва в беседа, диалог, в дискусия и да умее даоспори мнение, различно от своето, като проявява толерантност и учтивост в общуването;Да работи с правоговорен и правописен речник;Да предава съдържанието на текстове от различни
стилове, като спазва правоговорните правила, съобразява интонацията и силата на гласа си с изискванията на съответната комуникативна ситуация;Да спазва признаците на стиловата принадлежностна текста;Да покаже ориентация в спецификата на изучавания
литературен период;Да съпостави отделните подпериоди по определени
критерии;Да преразкаже откъси от Вазови творби;Да назове имената на Вазови герои и мястото им вповествованието;Да съпостави Вазови лирически и лироепически творби по дадени критерии;Да съпостави естетическите възгледи на Вазов и Пенчо Славейков;Да спазва нормите на книжовния изговор при своипублични изказвания;Да назовава сферата на употреба, основните черти ижанровете на разговорния стил;Да демонстрира в текст по кои езикови средства разговорния стил се отличава от други стилове;Да разпознава и да използва стилово маркираните
езикови средства в разговорния стил;24

3.6. Разбира комуникативната струк- Стилистична роля на синтактичните тура на художествената творба и фигури (градация, инверсия, оксимообяснява връзките между нейните рон).
участници.
3.7. Разпознава различни езикови ре- Елин Пелин, Биография. Ветрената
гистри при разчитане на смисъла мелница, *Гераците, Занемелитена чужди текстове.
камбани, Самодивските скали, (кон- 3.8. Анализира тематичното многоо- текстово: **На браздата, **Андрешбразие в разказите на Елин Пелин. ко, **Косачи, **Сиромашка радост). 3.9. Коментира естетическите възгледи на твореца и основния метод Стилове на произнасянето: книжовен,на неговото творчество.
разговорен. Стилистични функции на 3.10. Анализира сюжета, композици- ударението. Стилистическа разгранията и образите в лиро-епическа ченост на думите в съвременния бълтворба.
гарски език. Фразеология и стилистика.
3.11. Извлича художествения смисъл Експресивността на фразеологизмите. на конкретно литературно про- Словообразуване и стилистика. Словоизведение във връзка с неговото образувателни морфеми от разговомясто в творчеството на писателя рен и книжовен стил.
и в общочовешки план.
Морфология и стилистика. Стилистика на служебните части на речта.
4.1. Различава понятията индивидуа- Синтаксис и стилистика.
лен стил и функционален стил.
Синтактична синонимия.
4.2. Сравнява и анализира гледни точки при четене на текстове от раз- Пейо Яворов. Биография. Градушка,лични функционални стилове.
На нивата, Хайдушки песни, Интимна
4.3. Разпознава
съдържателните, лирика: Две хубави очи, На Лора, (кон- функционалните, жанровите и текстово: **Арменци, **Заточеници).
езиковите особености на разговорния стил.
Функционални стилове на речта. Сфе- 4.4. Владее нормите на съвременния ра на употребата и основни черти набългарски книжовен език и ре- официално-деловия стил.
дактира отклоненията от тях.
Да произнася тържествено слово (реч) с оглед на интонацията и нейните компоненти: темп, ритъм, мелодика, пауза, логическо ударение;Да работи със записи на разговорна реч, като наблюдава и коментира отклоненията от правоговорните
норми;
Да определя и назове в официална или в неофициална обстановка протича диалога;Да търси, анализира и синтезира информация, обработва я и я използва за решаване на комуникативни
задачи;Да използва адекватно различни източници, включително и на електронен носител, за обогатяване наречника с нови думи и с нови значения на познати
думи;Да познава някои реторични похвати за убеждаване
(активна употреба на експресивна лексика) и избира
своя стратегия с оглед на конкретна комуникативна
ситуация;Да използва някои универсални стереотипи, характерни при общуване по телефон, на гости;Да моделира, конструира различни варианти на електронно писмо в зависимост от адресата и целта;Да слуша и предава информация на съучениците си,получена от различниинформационни източници/радио, телевизия, кино, интернет и др.;Да изследва и направи извод за активната употребана експресивната лексика от различни жизненни ситуации, като отговор на въпрос;Да слуша диалозите (виртуален телефонен разговор)на съучениците, като коментира достойнствата и слабостите и ги оценява;25

4.5. Различава факти от мнения и умее Жанрове на официално-деловия стил: да борави с тях с оглед на комуни- закон, указ, заявление (молба), хараккативните си намерения.
теристика, автобиография, пълномощ4.6. Създава текстове с аналитична, но, протокол и т.н. Езикови признаци тълкувателна насоченост.
на официално-деловия стил.
4.7. Създава есе по граждански проблем.
Димчо Дебелянов, Помниш ли, пом4.8. Създава набор от текстове доку- ниш ли, Скрити вопли, Аз искам да те менти, необходими за социалната помня все така, Един убит, *Сирот- реализация на зрелостниците.
на песен.
4.9. Редактира свой и чужд текст, катого усъвършенства по отношениена съдържанието, точността наизказа и правописа, синтаксиса истилистиката.
5.1. Съпоставя български текстове,създадени от автори в България, стекстове на българи от Бесарабия,с текстове от румънската и руската
литература.
5.2. Оценява идеи, тези и аргументи
съобразно своя опит и спрямо познанията, които има за гражданското общество.
5.3. Познава развитието на българската литература като част от европейския литературен процес инационалната обществена и културна история.
Да напише и коректно оформи текст, адресиран къмнякого – частно писмо, като използва непълни изречения;Да прилага при общуване принципа на сътрудничество, осигуряващ резултатно речево поведение;Да определи жанровата специфика на Алековите
творби;Да разкаже за прототипите на Бай Ганьо;Да подбере и интерпретира ролята на фразеологичните единици в „Бай Ганьо”;Да прави справка за значението на даден езиков илилитературен термин (езикова категория, фигура наречта, тропите в езика, жанр и пр.) в учебен енциклопедичен речник на термините по български език илитература;Да прави тълкуване, коментар, дава/има мнение заобразните езикови средства на художествената реч;Да събира, анализира и съпоставя литературна информация от различни източници;Да открива тропите и стилистичните фигури в изучавани текстове и коментира техния смисъл и въздействие във връзка с цялата творба;Да подбере изказвания на съвременниците на Пенчо
Славейков за личността му и за списание „Мисъл”;Да наблюдава и интерпретира спецификата при изграждане на образите в Ралица;Да коментира ролята на изразните средства за смисловите внушения;Да анализира различните структурни елементи на художествената творба с оглед цялостното й въздействие;26

5.4. Използва мултимедия за представяне на продукти от изпълнениена конкретна задача – изследователска, комуникативна или творческа.
5.5. Извършва наблюдение над художествената реализация на постоянните теми и мотиви в произведения от различни периоди иавтори.
5.6. Ситуира изучавана литературна
творба в породилата я културна
система и я анализира в съответствие с присъщата й културна и художествена норма.
5.7. Открива и коментира връзката
между художествения смисъл налитературното произведение ижитейските проблеми, които стоят
пред личността.
- Да обвързва знанията си за поетиката на различните
европейски школи с характерното за тях езиково изграждане на творбите;- Да проучва стиловите особености на отделно произведение, писател, школа, направление и др.;- Да посещава кино, театър, срещи с творчески хора икоментира изразните средства, чрез които въздействат различните изкуства;- Да преразкаже откъси от разказите на Елин Пелин;- Да подбере и опише природни картини от разказитена Елин Пелин;- Да характеризира света на българското село, изобразен в творбите на Елин Пелин;- Да покаже разбирането на същността на нормите насъвременния български книжовен език;- Да разграничи теоретически и да използва адекватнов речта си понятията стилистична норма и стилистична грешка;- Да обясни спецификата на граматичните норми наморфологично и на синтактично равнище;- Да организира дебати и да участва в тях;- Да резюмира вече казаното в хода на дебатите;- Да участва в беседа по съдържанието на урока;- Да изгражда цялостно изказване, като се придържакъм темата на урока;- Да обяснява същността на синтактичната синонимия;- Да разкаже за гражданската позиция на Яворов, катоя обвърже с творчеството му;- Да изложи факти от живота на Яворов, имащи пряко
отношение към психографията на творчеството му;- Да назове социалните мотиви в поезията на Яворов;- Да открие и назове философските мотиви в поезиятана Яворов;27- Да сравни лирически мотиви в различни творби отинтимната лирика на Яворов;- Да тълкува лексикалното и граматичното значение надумата в текста;- Да редактира и оценява при работа в екип собствени съчинения (образно писане) с оглед на уместната
употреба на синоними, фразеологизми, пунктуация играматика;- Да изпълнява задачи, свързани с употребата и значението на фразеологични словосъчетания;- Да редактира грешки в ученически текстове от официално –деловия стил/ от различни информационни
носители/;- Да формулира съдържание на текстове от официално
–деловия стил (заявление (молба), характеристика,автобиография, пълномощно), като подбира и структурира елементи от различни източници на информация;- Да подготвя и създава набор от текстове документи,необходими за социалната реализация на зрелостниците (при продължаване на образованието; припостъпване на работа: CV (curriculum vitae), пълномощно, заявление (молба), като използва уместно
речеви етикетни формули при електронно общуване;- Да се запознае практически с различни документи,свързани с продължаване на образованието или постъпване на работа;- Да планира, структурира, композира и графично оформя официално – делов текст, който създава;- Да участва в тематични конкурси: (написване на автобиография CV (curriculum vitae);- Да осмисля и анализира грешките си, изработва систратегия за тяхното преодоляване, прави добра самооценка;- Да привлича илюстративен материал по тема от интернет;28- Да обогатява самостоятелно речника си;- Да ползва модерни източници на информация, отразлични електронни средства за информация;- Да участва в литературни прояви със свои текстове
(интерпретативни или творчески);- Да участва в състезания, конкурси, олимпиади, радио- и телевизионни предавания със свои разработки;- Да създава собствени текстове, предназначени завестници, списания или за участие в литературни конкурси;- Да събира информация от интернет, в библиотека и
т.н. по поставен проблем;- Да отговаря на въпроси по съдържанието, конфликтите, образите и поетическите мотиви на литературното
произведение;- Да съпостави лирически мотиви в различни творби наДебелянов;- Да коментира значението на думите – като основно
значение и като контекстуална употреба;- Да назовава автори и творби от съответния литературен период или направление;- Да прави анализ на епически и лирически творби;- Да открива типичното и индивидуалното в образ налитературен герой;- Да наблюдава и анализира поетически мотиви и образи;- Да коментира отношението естетически и нравствен
идеал;- Да извърши наблюдение над способите за изявяванена лирическо съзнание, лирически герой, лирически
„аз”, лирически говорител;- Да коментира елегиите на Дебелянов и спецификатана лиричното в творчеството му;- Да съпостави български текстове, създадени от автори в България с текстове на българи от Бесарабия, стекстове от румънската и руската литература;29Продукти:- Дебати. Теза/антитеза. Аргумент/контраргумент;- Собствен аргументативен текст в жанра на есето;- Набор от текстове документи, необходими за социалната реализация на зрелостниците (при продължаване на образованието; при постъпване на работа: жанрови форми интервю при кандидатстване,конкурсно есе, CV (curriculum vitae), пълномощно,заявление (молба). Частно/електронно писмо, личен
дневник, телефонен разговор;- Анализ на литературна творба в породилата я културна система в съответствие с присъщата й културна ихудожествена норма;- Самостоятелен подбор на четива и популярни информационни източници за книжовната продукция;- Събира литературна информация от различни източници и я организира във вид, подходящ за конкретната задача.

- Да съпостави и коментира класически и съвременни
литературни произведения, близки по тематика;- Да извършва наблюдение над стилистичните особености на символистични творби и ги съотнесе към естетиката на символизма;- Да участва в дискусии;- Да напише интерпретативно съчинение от различни
жанрове;- Да изразява личностно отношение към обсъжданите
литературни проблеми;- Да участва в планирането и реализацията на извънкласна дейност, свързана с българската литература;- Да мотивира индивидуалния си читателски избор,като посочва актуалната за него проблематика и съдържание, увлекателност на сюжета, рецептивни нагласи по отношение на различни жанрове и автори ипр.

СПИСЪК НА ПРЕПОРЪЧВАНИ ТВОРБИ ЗА ЗАДЪЛЖИТЕЛНО ИЗУЧАВАНЕ В 11. КЛАС1. Иван Вазов. На майка ми, На България, Епопея на забравените – Левски,Кочо; Дядо Йоцо гледа, Под игото (Гост, *Отново у Маркови, Радини вълнения, Представлението, *Силистра-Йолу, Пиянството на един народ, *Победителите угощават победените, При Рилския манастир, Новото гробище над Сливница, *Елате ни вижте, Моите песни, (**Една българка, **Иде
ли?,**Немили-недраги,**Българският език).
2. Алеко Константинов. *Страст, (**Пази, боже, сляпо да прогледа, **БайГаньо).
3. Пенчо Славейков. Ралица, (**Луд гидия, **Неразделни), (за самост. четене:*Во стаичката пръска аромат).
4. Елин Пелин, Ветрената мелница, *Гераците, Занемелите камбани, Самодивските скали, (**На браздата, **Андрешко, **Косачи, **Сиромашка радост).
5. Пейо Яворов. Градушка, На нивата, Хайдушки песни, Две хубави очи, НаЛора,(**Арменци, **Заточеници).
6. Димчо Дебелянов, Помниш ли, помниш ли, Аз искам да те помня все така,Един убит, *Сиротна песен, (**Скрити вопли).
СПИСЪК НА ПРОИЗВЕДЕНИЯ ЗА РЕЦИТИРАНЕ НАИЗУСТ В 11. КЛАС- Откъс от „Епопея на забравените”, от И. Вазов;- „Две хубави очи” от П. Яворов”;- „Помниш ли, помниш ли…” от Д. Дебелянов.

30

31

Научен стил на речта. Сфера на употребата Жанровете на научния стил: монография, статия, рецензия,анотация, реферат, учебник, лекция. Езикови признаци на научния стил: думи с отвлечено значение, научни термини и изрази.
Публицистичен стил. Сфера на употребата му. Жанрове на публицистичния стил: информация, репортаж,очерк, фейлетон, интервю, реклама. Езикови признаци на публицистичния стил: обществено-политическа
лексика и фразеология, научни термини от различни области на производството и икономиката, културатаи спорта; неологизми, експресивна лексика, чужди думи, стилистични фигури.
Преговор. Подготовка за изпита за степен бакалавър.
Българската литература между двете Световни войни – обзор. От авторска литература между двете
Световни войни: Христо Смирненски, Гео Милев, Никола Фурнаджиев.
Български модернизъм през 20-те години на ХХ век – обзор. От авторска литература през 20-те години на XX век: Елисавета Багряна, Йордан Йовков, Мишо Хаджийски, Никола Вапцаров.
Съвременната българска литература – обзор. От авторска съвременна българска литература: Димитър Талев, Димитър Димов, Антон Дончев, Николай Хайтов, Вера Мутафчиева.
Съвременна българска поезия – обзор. От авторска съвременна поезия (по избор).
Български поети от Бесарабия – обзор. От авторска съвременна бесарабска поезия (по избор).
Часове за междудисциплинарни дейности

XII

5 хум./2 реал.
5 хум./2 реал.
4 хум./4 реал.

20 хум./16 реал.

44 хум./29 реал.

11
26 хум./17 реал.

10БРОЙ ЧАСОВЕ ПОГЛОБАЛНИ ТЕМИ11СПЕЦИФИЧЕСКИ КОМПЕТЕНЦИИ
1. Демонстрира лична езикова и културна идентичност в европейския и глобален контекст, като проявява цялостност наличността си и достойнство, емпатия и откритост в полилингвалния и мултикултурален свят.
2. Съотнася речевата ситуация с дискурса в лична, ученическа и публична комуникация, като проявява конструктивно отношение и добронамереност.
3. Интерпретира художествени текстове на българската литература, представя се като привърженик на националните иобщочовешки ценности.
4. Създава собствени устни и писмени текстове от различен тип на различни информационни носители, като прилага книжовните норми на българския език (граматически, лексикални, стилистични) и демонстрира езикова увереност, самостоятелност и оригиналност.
5. Осмисля читателския и езиковия си опит въз основа на емблематичните автори и значими за българската култура творбиза личностно развитие в продължение на цял живот, като придобива естетически и етически усет.

ТЕМИ

КЛАС

XII КЛАС
ПРИМЕРНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ЧАСОВЕТЕ СПОРЕД ЕДИНИЦИТЕ НА СЪДЪРЖАНИЕТО

32Единици на съдържанието

2.1. Участва в дискусии върху учебно- Научен стил на речта. Сфера на упо- научни теми по време на урока.
требата. Жанровете на научния стил:2.2. Спазва основни езикови норми на монография, статия, рецензия, анота- правоговора в устната си реч.
ция, реферат, учебник, лекция.
2.3. Спазва стиловите норми в книжов- Езикови признаци на научния стил: ната си реч на лексикално и син- думи с отвлечено значение, научни тактично ниво.
термини и изрази.
2.4. Създава монологична реч в съответствие с целта и речевата ситуа- Публицистичен стил.
ция.
Сфера на употребата му. Жанрове на
2.5. Участва пълноценно в диалог, дис- публицистичния стил: информация, кусия.
репортаж, очерк, фейлетон, интервю,2.6. Определя водещата тема на текста реклама.
от публицистичен и художествен
стил.
-

1.1. Изразява уважение към българ- Лирически мотиви и идеи в съвремен- ската литература като изява на ната българска поезия; автори и творбългарската духовност.
би.
1.2. Възприема литературата катосредство за себеутвърждаване в Лирически мотиви и идеи в поезията
социума, за изграждане на хармо- на бесарабските български поети; авнични отношения с другите.
тори и творби.
1.3. Уважава българския духовен гений и естетическитепостижения Мишо Хаджийски „Баба Пена от Орна другите етноси и народи.
манджи”.
1.4. Ориентира се в тематичното многообразие в съвременната българска поезия.
1.5. Систематизира лирическите мотиви в поезията на българските автори от Бесарабия и Таврия.

Единици на компетенциите

Учебна дейност и препоръчителни продуктина обучениетоДа изрази отношението си към духовните постиженияна българския народ и в частност към литературата;Да илюстрира понятията от народопсихологията: национално самосъзнание, национално достойнство,самобитност, нравственост, душевност с примери отизучените творби;Да интерпретира понятията национално самосъзнание, национално достойнство, самобитност нравственост, душевност в контекста на изучените произведения от българската литература, създадена в Българияи в Бесарабия;Да опише нравствено-етичните норми на българина
преселник, отразени в езика и в пространствения модел на неговото битие;Да изследва и интерпретира характеристиките наопозицията свое/чуждо в дадено произведение илилитературен период;Да определя кой текст от предложените за анализ е отнаучен стил;Да определя темата на текста, целта на създаването,тип текст;Да определя жанра на текста;Да отделя термини от други лексикални единици внаучния текст;Да тълкува термините;Да използва вярно терминологията в обсъждането научебно-научна тема;Да задава въпроси по темата на урока и участва в диалога с учителя;Да открива и назовава признаците на текста от научния стил;Да формулира и задава въпроси на докладчика припублична лекция;33

3.1. Разбира и коментира ролята на ху- Езикови признаци на публицистичния дожествени (образни) елементи в стил: обществено-политическа лексиезика на текста от публицистичния ка и фразеология, научни термини от и художествен стил.
различни области на производството
3.2. Коментира контекстовата роля на и икономиката, културата и спорта;различни езикови средства за съз- неологизми, експресивна лексика,даване на образа в художествения чужди думи, стилистични фигури.
текст.
3.3. Коментира текстовете на микро- Основните характеристики на литефолклора (пословици, поговорки, ратурния период, обхващащ времето
фразеологизми) като изобрази- между двете Световни войни, както и телно средство в художествения след Втората световна война.
текст.
Основните автори, произведения,3.4. Осмисля развойните тенденции в литературна периодика.
българската литература и мястото Литературните стилове и направлена всяка творба в литературния ния.
процес.
Мястото на творчеството на Христо
3.5. Съотнася емоционалното въз- Смирненски в поетическата традиция. действие на текста с идейно-есте- Основните творби на Смирненски,тическата концепция на произве- разкриващи тематиката на неговата
дението.
поезия.
3.6. Определя особеностите на автор- Особеностите на българския литера- ския стил, на литературното на- турен модернизъм през 20-те години правление, група.
на ХХ век.
3.7. Осмисля литературната творба Естетическите възгледи и гражданскакато изкуство на словото и като та позиция на Гео Милев.
културологична стойност.
Основните характеристики на експре- 3.8. Прави оценка на творчеството на сионизма като литературно направписателя (поета) в контекста на съ- ление.
временната ценностна система.
Развитие и задълбочаване на поняти- ята за историколитературен процес.
Романтизъм и реализъм.
Литературен род и вид.
Да отговаря на въпросите по време на представянетона научния си реферат;Да формулира своето мнение, като го изказва по време на дискусия;Да споделя мнението си по учебна тема в разговора сприятеля, като използва терминологията на предметаи умее да бъде точен и кратък;Да съкращава текста, като го предава чрез тезиси;Да подготви публично изказване на литературна илиобщокултурна тема;Да дискутира, свързвайки житейски и литературни
проблеми;Да се изразява на книжовен български език;Да владее екстралингвистичните средства за въздействие върху слушателите;Да прави оценка на творчеството на писателя (поета)в контекста на съвременната ценностна система;Да определя кой от предложените за анализ текстовее от публицистичен стил;Да определя темата на публицистичния текст, целтана създаването, тип текст;Да определя жанра на научния текст;Да коментира езиковите признаци на текста от публицистичния стил, като определя целта на използванетона езиковите елементи, характерни за публицистичния стил;Да коментира чужди и свои поведенчески прояви,провокирани от литературни примери – текстове отвсички литературни родове;Да покаже ориентация в спецификата на изучавания
литературен период;Да съпостави отделните подпериоди по определени
критерии;34

4.1. Спазва основни езикови норми на Психологизъм в литературата. Експре- правоговора в устната си реч.
сионизъм.
4.2. Спазва основни езикови норми на Понятие за традиция и новаторство.
правописа в писмената книжовна Понятие за условността в изкуството реч.
(литературата).
4.3. Прилага основни езикови норми Езопов език. Гротеска.
на пунктуацията в писмената книжовна реч.
Лирически герой, лирически говори- 4.4. Спазва стилови норми в книжов- тел.
ната си реч на лексикално ниво.
Символни образи на българската мен- 4.5. Използва знанията си за жанро- талност у Багряна.
вите признаци при написване на Новото поетическо светоусещане въвочерк, информационна бележка, Вечната и святата на Багряна.
репортаж.
Развойните тенденции в реалистично4.6. Отчита особености на жанровете то направление.
от научния стил при написване на Знакови за творчеството на Йордан
статия, рецензия, анотация, рефе- Йовков творби: сюжет, герои.
рата.
Особеностите на Йовковия естетизъм
4.7. Използва различни видове реда- и хуманизъм.
ктиране на свой и чужд текст.
Спецификата на разказваческия та4.8. Създава интерпретативен текст лант на Мишо Хаджийски; особеното (фрагмент от текст или цялостен в световъзприемането на българина
писмен текст) на литературна и преселник.
общокултурна проблематика.
Мястото на Вапцаровото творчество в
4.9. Проучва литературен или култу- българската поетическа традиция.
рен проблем, за да създаде до- Екзистенциални идеи в поезията на клад, реферат и др.
Вапцаров.
Нормативният характер на литературната естетика по времето на тоталита- ризма и отражението му върху творчеството на авторите, създали своите произведения след политическите
промени в България от 1944 г.
Да работи с литературна периодика с конкретна цел;Да назове характеристиките на литературните направления;Да чете и анализира произведения на Христо Смирненски в контекста на определена тема;Да открива художествени (образни) елементи в езикана публицистичния стил;Да съпостави естетически възгледи, изразени в литературната периодика;Да прави лингвокултурологичен анализ на поемата
Септември с оглед откриване особеностите на експресионистичната естетика;Да прави частична и пълна характеристика на образна литературен герой;Да открива и назовава похватите за характеристикана героя;Да определя конкретно-историческото и общочовешкото в художественото произведение;Да осмисля писателското творчество като единство натрадиция и новаторство;Да преразкаже епизоди отразказите на Йордан Йовков;Да наблюдава и коментира проявленията на общочовешкото в конкретното поведение на Йовковите
герои;
Да представи символната роля на зооморфните образи у Йовков; на опозициите „горе-долу”, „свой-чужд”и др.;
Да съпостави Йовкови герои с тези на Мишо Хаджийски;Да анализира поетически творби на Вапцаров в контекста на определена тема;35

5.1. Съпоставя теми, идеи и проблеми Образци на българския исторически - Да сравни поетически текстове на Смирненски и Ваот българската, румънската и ру- роман от съвременната българска липцаров и да открои стилистичните и идейните им ососката литература.
тература – сюжети, образи, идеи.
бености;5.2. Съотнася поетическите мотиви и Основните аналитични подходи за - Да напише реферат по дадена тема;естетическите насоки в българска- анализ на лирическа и епическа твор- - Да разбира и интерпретира образната система, темита поезия с европейските (култур- ба.
те и идеите на литературната творба;ни универсални модели.)- Да проучи литературен или културен проблем и даЗадълбочаване на понятията за езика.
създаде доклад, реферат и др.;Научен стил на речта. Сфера на упо- - Да подбере и синтезира текстов материал от Интертребата. Жанровете на научния стил:нет по зададен проблем или критерии;монография, статия, рецензия, анота- - Да анализира публицистични материали откъм темация, реферат, учебник, лекция. Езикотика, език и стил;ви признаци на научния стил: думи с - Да подготви публично изказване на литературна илиотвлечено значение, научни термини
общокултурна тема;и изрази.
- Да създаде публицистични материали за училищно
Публицистичен стил. Сфера на употреиздание или за местния печат;бата му. Жанрове на публицистичния - Да дискутира, свързвайки житейски и литературни
стил: информация, репортаж, очерк,проблеми;фейлетон, интервю, реклама. Езико- - Да напише информационна бележка за СМИ;ви признаци на публицистичния стил: - Да напише анотация;обществено-политическа лексика и - Да редактира свой и чужд текст.
фразеология, научни термини от различни области на производството и Продукти:икономиката, културата и спорта; нео- - публично изказване на литературна или общокултурлогизми, експресивна лексика, чуждина тема;думи, стилистични фигури.
- самостоятелни научно-учебни текстове в устна и писмена форма;Преговор. Подготовка за изпита за сте- - научно-учебни писмени текстове от различен жанр;пен бакалавър.
статията, рецензията, анотацията, реферат;- участие в дискусиите, в урочното общуване в диалогична форма;- текст от публицистичния стил: очерк, интервю, информационна бележка, репортаж;- есе по литературна или общокултурна тема.

СПИСЪК НА ПРЕПОРЪЧВАНИ ТВОРБИ ЗА ЗАДЪЛЖИТЕЛНО ИЗУЧАВАНЕ В 12. КЛАС1. Христо Смирненски. Децата на града: Зимни вечери, Цветарка, *Стария музикант, *На гости у дявола, Приказка за стълбата, Към висини.
2. Гео Милев, Септември.
3. *Никола Фурнаджиев, Конници.
4. Елисавета Багряна, „Вечната и святата” – Кукувица, Унес, Младост, Моята
песен, (**Потомка).
5. Йордан Йовков, Песента на колелетата, Албена, Шибил, Индже, (**По жицата,**Серафим,** Другоселец).
6. Мишо Хаджийски. Баба Пена от Орманджи, (**Козя гайда, Кръчмата на Мънзула)7. Никола Вапцаров. Вяра, *Писмо (Ти помниш ли...), Песен за човека, Прощално,Предсмъртно, (**Пролет).
8. Димитър Талев, Железният светилник
9. Антон Дончева, Време разделно (откъси).
10. Николай Хайтов, Козият рог, Дърво без корен.
11. Автори от съвременна българска поезия (по избор).
12. Автори от съвременна бесарабска поезия (по избор).
СПИСЪК НА ТВОРБИ ЗА САМОСТОЯТЕЛЕН ПРОЧИТ В 12. КЛАС1. Димитър Димов, Тютюн.
2. Вера Мутавчиева, Предречено от Пагане.
СПИСЪК НА ПРОИЗВЕДЕНИЯ ЗА РЕЦИТИРАНЕ НАИЗУСТ
-Стихотворение по избор от цикъла Децата на града от Христо Смирненски;Вяра от Никола Вапцаров;Автор и стихотворение (по избор) от съвременна българска поезия;Автор и стихотворение (по избор) от съвременна бесарабска поезия.

36

V. МЕТОДОЛОГИЧЕСКИ БЕЛЕЖКИ
ОТНОСНО ПРЕПОДАВАНЕ-ОБУЧЕНИЕОЦЕНЯВАНЕ
Независимо от дълбокото интегриране на езиковата и литературната част напредмета, говорейки за дидактическите стратегии в преподаването на българския
език и литература като предмет в лицейските класове, трябва да отчитаме спецификата им в контекста общите цели и задачи.
Обучението по български език дава възможност за изява на индивидуалносттана ученика чрез учебното съдържание да осъществява познавателна дейност.
Оттук нараства ролята на разнообразните видове самостоятелна работа. На първо място – работата с текста. Тази работа започва от структурната, формалната мустрана (структура, композиция, тип) в насока към съдържателната. От анализа начужд текст учениците минават към създаването на собствен текст (по план, предложен от учителя, после по собствен план). Творческите работи се пишат в различни
жанрове – есе, очерк, разказ и други. Особено място се отделя на работата с художествен текст. Тук учениците се запознават с естетическата функция на словото.
Междупредметната връзка се реализира чрез навлизането на научния стил вречта, който учениците могат да изучават по учебно-научни текстове от различни
предмети. Този момент способства за теоретическото овладяване на стиловетена речта: през частно-стилистични прояви се откриват общи закономерности въвфункционирането на езика.
При преподаването на българския език в лицейските класове трябва да се спазват два основни принципа:а) системно-структурният;б) комуникативно-речевият.
Като се опираме върху системно-структурния принцип, създаваме условия за
по-леко преодоляване на отклоненията от книжовно-стиловите норми. Активизират се получените знания за езиковите единици от всички нива. При това езиковите единици се отделят и осъзнават в действие, в процеса на построяването натекста.
Комуникативно-речевият принцип предполага изучаването на езиковите явления с оглед функционирането им в речта. Този принцип изисква акцентът да сесложи върху развитие на речевите способности и словесно-творческите възможности на учениците.
Коммуникативността предполага и функционално-стилистична насоченост.
Учениците трябва да се включват в различни речеви действия, при това те да сесъотнасят с основните етапи при създаване на текст: ориентиране, планиране,реализация и контрол:37а) ориентирането в ситуацията на общуването означава да се притежава умение за осмисляне на темата на изказването, да се избира най-подходящата
форма на изказване;б) планирането предполага лицеистите да подбират материал, да съставят
програма, да се съобразят със стила, типа, вида, формата, жанра на изказването;в) (само)контролът предполага наличието на редакторски умения, чрез коитосе усъвършенствува речта.
Комуникативно-речевият принцип в най-голяма степен стои в основата на междудисциплинарността език и литература. На уроците по български език и литература трябва да присъствуват активни диалози, дискусии; да се дава възможностза индивидуални и групови изяви на учениците.
Личността на ученика се обогатява интелектуално, морално и естетически, обогатяват се чувствата й, като активно се работи с художествени и научни текстове
като цяло. Тези текстове се дават за рецептивна, репродуктивна и, главното, – запродуктивна, творческа, мисловна, речево изразена дейност. Акцент в работата
получават особеностите на художествения текст (общото и различното) – естетическата му страна, изразена в езиковите особености. Основните задачи, съдържанието, препоръчителните методически подходи са насочени към реализацията наобразователния стандарт.
За възприемане на българската литература като непрекъснат процес, осъществен в тясна връзка със социално-историческото развитие на българския народ, вли-цейските класове се прилага историко-литературният, историко-типологичният подход. Литературните явления се представят в конкретно-исторически контекст, в тясна връзка с хуманитарните възгледи на времето. Водещо място заема
културологичният подход при изучаване на литературните явления. Извежда сеобщото и специфичното в художественото пресътворяване на националната съдбав литературата, създадена в метрополията и в българската диаспора в Молдова.
Наред с това, чрез съпоставка с румънската и руската литература, се откриват общикултурни символи и форми на словесността в контекста на съответната културна
епоха. Водеща цел в този процес е етнокултурната идентификация, мислена катопринадлежност към българския народ и българската прародина. Приобщаване къмизконните български ценности и стремеж те да бъдат съхранени за поколенията.
Литературната програма се възприема не просто като съвкупност от текстове,а като възможност за откриване на културни универсалии. Полилингвистичният иполикултурният характер на учебната програма предполага диалога като възможност за разбиране и толериране на етнокултурите.
В лицейските класове съществено условие за резултатност е преодоляването на манипулативния характер на обучението, при който лицеистът е обект на38въздействие. Постигането на литературна компетентност изисква равнопоставеност на участниците в образователния диалог в съответствие с описаните по-горепринципи на конструктивизма като съвременна образователна парадигма.
В контекста на казаното е и препоръчителният методически апарат. Той трябвада отчита промените, настъпили във възприемателните и интелектуалните възможности на лицеистите. Доминиращата роля на емоционалното съпреживяване
в 5-9 клас отстъпва място на приоритетната роля на рационалното отношение къмлитературния текст в 10-12 клас. При това между двата типа възприятие следва дасе намери разумен баланс.
От известните литературно-дидактически методи в лицейските класове се давапредпочитание на продуктивните: творческо четене и евристичен метод.
Чрез съответните задачи се развива абстрактно-логическото и творческото мислене. Преследват се резултати на развиващото обучение, а именно: изменения у личността в сферата на интелекта, съзнанието, способностите, емоционално-волевите
качества, ценностните ориентации. В организацията на литературното образование
значение имат всички известни урочни ситуации – въвеждащи, мотивационни, реализиращи урочната тема, затвърдяващи новото знание, творчески, обобщаващи.
Приоритетна роля се дава на творческите ситуации, реализирани чрез:• дидактически (проблемни въпроси);• работа по групи върху задачи от различен тип;• интерактивни методи;• игрови ситуации;• литературоведски анализ;• самостоятелна интерпретация на непознат текст;• изразително четене и декламиране на текст;• защита на реферати;• участие в проект/създаване на проект.
Беседата, дискусията, илюстративното четене като методи запазват своето
значение в лицейските класове. Значение придобива и проблемната лекция заизясняване на глобални въпроси, свързани с литературно-историческия подход.
Възприемането на литературната творба като изкуство на словото е свързано сформирането на интерпретаторски способности. Лицеистите трябва да получат
знания за интерпретативни модели, които творчески да прилагат в зависимост отвида текст. Това става възможно, например, в XII клас (за предпочитане в хуманитарния клас), когато са придобити знания по теория на текста.
По-долу се предлагат критерии за оценка на писмен ученически текст в научноучебен или публицистично-учебен жанр:• съответствие между тезата и зададения проблем;• логическо извеждане на ред от подтези;39• цитати и уместно позоваване на литературния текст;• преразказ с функция на илюстрации.
Оценяване на умения за композиране и структуриране на ученически текст:• формулиране на адекватен спрямо темата увод;• изложение;• логично изведено заключение;• смислово обвързване на композиционните и структурните елементи на ученическия текст.
Оценява се спазването на книжовните и стиловите норми в езика (в писмената
реч).
Оценяват се умения за графично и езиково оформяне на ученическия текст:• графично отделяне на смисловите части в абзац;• употреба на система от глаголни форми;• синтактично правилно построяване на изреченията;• лексикална съчетаемост на думите;• стилова уместност на думите;• аргументирано преминаване от един стил в друг стил;• умения за предаване на звуковия изказ в буквен запис (компетенции за правопис);• пунктуационни умения.
Предлагаме критерии за оценка и на комуникативно-практическите умения заустни изказвания на лицеистите:• умения за ориентация в комуникативната ситуация;• разбиране на вложения в текста смисъл;• умение да се спазва съответствие между комуникативното намерение иезиковата структура (стил, композиция).
При оценяването на ученическите писмени текстове, както и устните изказвания, трябва да се спазват не само външните, но и вътрешните критерии спрямо ученическия текст, доколкото той е уникален и съдържа неповторимостта на личния
опит на своя създател. Ученическите текстове разкриват личностни, възрастови,социокултурни особености, а също така интелектуалното развитие на авторите си.
Учителят трябва да отчита и личностния напредък на ученика в създаването наоригинални текстове (с оглед на школски жанрове – съчинения).
Предлагат се три равнища на критерии за проверка и оценка на литературните компетенции, формирани в процеса на общуване с художествената литература.
Първо равнище. Проверка на основни знания, предхождащи работата с литературен текст:• Знания за българския литературен процес в единство на литературните периоди;40• Знания за автори и за литературни произведения и отнасянето им към литературните периоди;• Знания за основните литературни направления;• Знания за основните литературни родове и видове;• Знания за различните форми на устна и писмена реч.
Второ равнище. Проверка на основни знания и умения за литературния текст,необходими за адекватното му възприемане:• Проверка на познаването и разбирането на съдържанието на литературния
текст; проверка на умението да се преразкаже текстът цялостно или по фрагменти;• Ориентиране в общия идеен смисъл на произведението;• Умение да се назове и аргументира идейният смисъл;• Проверка на умението да се определи епохата и мястото на произведениетои автора в нея;• Проверка на уменията за анализ на епически текст;• Проверка на уменията за анализ на лирически текст;• Проверка на степента на владеене на лингвистичните средства за изявяванена знанията в устна и писмена форма.
Трето равнище. Проверка на основнии умения за разбиране на художествената същност на литературния текст:• Разбиране на връзката между художествената структура на епически и лирически текст и идейно-естетическия смисъл; умение да се обоснове тазиструктура с оглед на авторовия стил и стила на епохата или литературното
направление;• Умение да се открият, назоват и проследят принципите на построяване насюжета и фабулирането в епическата творба; умение да се обосноват тезипринципи от гледна точка на авторовия замисъл (или да аргументират авторовия замисъл);• Ориентиране в образната система в епическа творба; умения за откриванеи назоваване на идейните внушения чрез героите; изразяване на лично отношение към екзистенциалните проблеми, на които са носители героите;• Умения да се свързва теоретико-литературното знание с идейната и въздействената стратегия на произведението;• Ориентираност в различните типове изказвания в художествената тъкан наепическо произведение – описание, повествование, диалог, лирически монолог, авторовото отстъпление;• Умение да се оцени националната литература в контекста на европейската.
• Умение да се съпоставят и коментират общи и различни мотиви в българската литература, създадена в България и в Бесарабия.

41

Критерии, удостоверяващи способността за самостоятелно учене и ценностно отношение:• Умения да се откриват и да се назовават водещи хуманитарни идеи, вложени в творбата, в творчеството на автор, в литературен период, направление;• Разбиране на връзката автор – герой – читател и изразяване на лична позиция на лицеиста като част от триадата;• Способност да се изрази мотивирано отношение към литературната проблематика, като се построяват съобщения (устни и писмени), адекватни назамисъла и потребността на слушателя (читателя);• Мотивирано активно участие в класни и извънкласни дейности в обществени прояви, свързани с изявата на българското като мисловна и душевна
нагласа.
Практическото замерване и оценяване на резултатите се извършват от учителяв зависимост от конкретните условия на работа. При текущо оценяване или приизпит към операционализирането на критериите се подхожда диференцирано.
Постигането на основните цели на обучението по български език и литература,заложени в стандарта, се удостоверява чрез формата на изпита за степен бакалавър.

42

GHID
DE IMPLEMENTAREA CURRICULUMULUIDISCIPLINAR

43

УВОД
Курикулумът по Български език и литература за лицейските класове е основен организационно-методически документ и повече от две десетилетия обслужва учебния процес в училищата, където се обучават ученици от българския етнос вМолдова. Периодически този документ се модернизира поради социокултурната
динамика и съответните промени в образователните процеси в средното училище.
Една от важните съставки на система документи към модернизирания Курикулум е Методологическият гид, който изпълнява следните функции: информативна; формираща; насочваща.
Гидът е предназначен за педагози, национални и локални форматори, методисти.
Образователният идеал за училищата в Република Молдова предполага формиране на инициативна и способна за саморазвитие личност, която притежава несамо системни знания и необходими компетенции, за да е успешна на трудовия пазар, но и да е открита за междукултурния диалог в контекста на освоените национални и универсални ценности (Кодекс за образованието на Република Молдова).
Компетенция – това е интегрирана система от знания, умения, отношения иценности, придобити, сформирани и изработени посредством обучение. Тази система позволява да се откриват и да се решават различни проблеми в различни
жизнени ситуации.
Системата от компетенции се състои от• Ключови/Трансверсални/трансдисциплинарни компетенции;• Специфични компетенции;• Единици на компетенции.
Ключовите/трансверсални компетенции отразяват международни тенденциина развитието, фиксират очакванията на обществото към училищното образование като цяло, а също така – в общ вид – към резултатите, които учениците трябвада постигнат след завършването му.
Дисциплината Български език и литература има пряко отношение към формирането на следните от ключовите компетенции, представени в Кодекса за образование (Чл.1,ал.11(2):• Да общува на роден език;• Да умее да се учи;• Социални и граждански компетенции;• Компетенция на културното самоизразяване и осъзнаване на културните
ценности.

44Курикулумът 2019 по Български език и литература има следните структурни
компоненти:I. Концептуална рамка на курикулум по дисциплината Български език и литература, която посочва основополагащите документи, върху които се базира Курикулумът 20191; методологически основи на курикулума (конструктивизмът).
Също така в концептуалната рамка е посочено значението на ключовия термин
компетенция и се обяснява типологията и йерархията на приетата система компетенции:II. Администриране на дисциплината, където са посочени по класове седмичен игодишен брой часове, предвидени за дисциплината;III. Специфични компетенции по дисциплината Български език и литература
(предлагат се 5 специфични компетенции, които трябва да се формират в процеса на гимназиалното обучение по Български език и литература);IV. Единици на обучението, които, съответно, включват (представени по класове):Примерно разпределение на часовете по темите; Единици на компетенциите;Единици на съдържанието и препоръчителни видове дейност и Продукти; Речевите теми, Списъци на основна и допълнителна литература, а също така Препоръки за творбите да се наизустяват.
V. Методологически бележки относно преподаване-обучение-оценяване, които
включват общи положения и препоръки за проектиране и организацията научебния процес по Български език и литература, в съответствие със спецификата на дисциплината.
VI. Библиография.
За разлика от Курикулума, който е нормативен документ, материалите на методологическия Гид носят препоръчителен характер и могат да се прилагат творчески според преценката на учителя.

1

Codul Educației al Republicii Moldova (2014), Cadrul de referință a l Curriculumului Național (2017), Curriculumul debază: system de competențe pentru învățământul generale (2018), Recomandările Parlamentului European și a Consiliului Uniunii Europene, privind competenețele-cheie din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți (Bruxelles,
2018),

45

1. КОНЦЕПТУАЛНО-ТЕОРЕТИЧНИ
БЕЛЕЖКИ ОТНОСНО КУРИКУЛУМАПО БЪЛГАРСКИ ЕЗИК И ЛИТЕРАТУРА
1.1. Концепция на курикулума по Български език и литературав лицейската система на подготовка на ученика
Курикулум по Български език и литература за лицейската степен продължава основната линия на предишната дидактическа концепция, която се базирана културологическа основа и която отчита сложния социокултурен контекст напреподаването на родната словесност в диаспората. Субектът на образованието
(ученикът) е българин по произход, гражданин на Молдова, обикновено ученикв рускоезично училище. Свръхзадачата на концепцията е същата: с помощта народната словесност да се развива хармонично поликултурна личност, определенав своята етнокултурна идентичност.
На преден план се извеждат културологичният и лингвокултурологичният подход, ефективни за интегрираното езиково и литературно образование. Не губисвоето значение и филологическият подход, заложен в предходния лицейски курикулум. Предложената методология се обвързва с някои актуални реалности,като: профила на съвременния лицеист, социокултурната среда в Молдова и др.,Ще маркираме някои аспекти на културологичния подход, чрез които учителятби могъл да подпомогне лицеиста при самостоятелно извеждане на значения:• творбата в нейния културен контекст: водещи идеи в културата на народа презсъответния период; съотношение между родно, етнично, общочовешко;• мястото на творбата в цялостното творчество на поета/писателя; произведението като знак на светогледните му позиции и тяхната еволюция;• историческият живот на литературното произведение – какво от неговото
идейно и естетическо богатство се извежда на преден план в едно или друго
българско историческо време;• духовният облик на твореца в неговото и в нашето съвремие (между реалността и мита);• ролята на музеи, паметници, реликви като свидетелство за духовните търсенияна поколенията и знак за непреходността на традиционните ценности;• другите изкуства (живопис, театър, архитектура, кино) и българската литература;• авторът и неговото творчество и изобщо българската литература в интеркултурното взаимодействие между Бесарабия и България.

46Изброените маркери не претендират за изчерпателност и абсолютна новост, нонасочват към прилагането им поновому.
Възможностите на лингвокултурологичния подход в обучението на българитеот Молдова могат да се конкретизират по следния начин:1. Наблюдение над лексикалните, морфологичните и синтактичните особености на книжовния език в стиловите му разновидности. На тази основа усвояванена езика на равнище способност да се конструира реч в съответствие със социокултурните сфери на общуване. Изучаване на езика в съвкупността му от изразни
форми, обслужващи обществения и културния живот както на българите в Молдова, така и на българите в България.
2. Наблюдение и овладяване на лексеми със знакова същност за българската менталност (миросъзерцание, съединяващо в категории и форми интелектуалните, духовните и волевите качества на националния характер в типичните мупроявления). Формиране на умения за адекватно използване на тези лексеми вразлични форми на речта.
3. Наблюдение и овладяване на фразеологични единици като семантика и лексикален състав и осмислянето им като знак на езикотворчеството, нравствените
модели и ритуали на традиционното в живота на българите. Съпоставка с фразеологични единици на други етноси, откриване на общото и различното. Изводи заинтеркултурното взаимодействие.
4. Овладяване на лексикалната многозначност в съвременния книжовен български език и адекватната й употреба в различни стилове и контексти. Приоритетно – анализ на публицистични текстове и изводи за влиянието им върху съвременната езикова личност.
5. Съпоставка на лексеми и фразеологични единици от диалекта на българитев Молдова с тези от книжовно-разговорния български език с цел откриване на общото и различното при назоваване на едни и същи обекти. Изводи за възможните
влияния.
6. Изучаване на бесарабския български диалект, от една страна, и книжовната
реч, от друга, за да се проникне в начините, чрез които българският език въплъщава в своите единици, съхранява и транслира културата. Откриване на моделитена функциониране на българската култура в езика в различни времеви периоди.
Например опозициите «свое –чуждо», «горе – долу», «добро – зло» и др.
Особено плодотворна може да се окаже работата с такива прецедентни текстове, каквито са фразеологичните единици. По своята природа те са източник напознание за духовния свят на човека, който ги използва, и на народа, който ги есъздал, знак за интелектуалните качества, за морално-етичните норми на етноса, които човекът, принадлежащ към него, оличностява. В лексикалния състав нафразеологизмите влизат абстрактни понятия като душа, сърце, ум, мъка, лъжа,47

инат, воля, дума и др., както и конкретни понятия: зооними (названия на животни), фитоними (понятия от растителния свят), названия на предмети от бита и др.
Интересни изводи могат да се направят, ако се проследи лексикалната вариативност на едни и същи фразеологични единици, записани в Бесарабия и в България.
Тези изводи могат да се свържат с дълбинните проявления на езика, с променитев бита или с културните взаимодействия. Съпоставката пък с фразеологични единици на другите етноси, живеещи в Молдова, би спомогнало за интеркултурната
комуникация.
Изучаването на стиловата разслоеност на съвременния български книжовен
език би било ефективно, ако се постави в атмосфера максимално близка до естествената. Така например теоретичният модел на публицистичния стил трябва дабъде максимално кратък, а акцентът да се постави върху текстове от съвременни
български издания – вестници, списания, телевизионна реч и пр. Неминуемо живата реч на тези текстове влиза в известно противоречие с възприетия книжовен
език чрез изучаването му като система в неродна езикова среда.
7. Наблюдение над езика на програмните произведения и автори, представители на различни периоди, с цел осмисляне на развойните тенденции в езика истиловите предпочитания. На тази основа – конструиране на модел на езиковата
личност от съответното време, естетически кръг, група и пр.
8. Наблюдение над езика на литературните герои в епически произведенияи формулиране на изводи за типа езикова личност, конструирана от писателя всъответствие с идеологически, нравствени, художествени и други авторски установки.
9. Наблюдение над езиковата многозначност в лирически произведения, надсинтактични обрати и пр. и обвързването им с естетически модели, характерни несамо за литературата, а и за другите изкуства от съответния период.
Изследването на лингвокултурологичните обекти може да се осъществи с помощта на системен подход, който представлява единство на семантиката, синтактиката и прагматиката. Да вземем за пример такъв лингвокултурологичен обект
като глаголните времена в съвременния книжовен български език. Деветте глаголни времена, преизказните форми, залогът и лицето позволяват да бъдат нюансирани човешките мисли; да бъде изразено допълнително отношение къмпредмета на речта. За лицеистите в Молдова, чийто език на междуличностна
комуникация в болшинството от случаите е руският, изучаването на глаголната
система на българския език като лингвокултурологичен обект ще ги мотивира за
по-активно присъствие в образователния процес. Решават се много от въпроситена междукултурната комуникативна компетентност, за преодоляване на речеви
стереотипи, затрудняващи овладяването на книжовния български език в неговата
богата нюансираност.

48

В лицейските класове, където се препоръчва овладяване на различните стилове на практическо равнище, доминанта трябва да бъде допълнителното значениена глаголните времена и преизказните форми, проявени в различни контексти;повишаването на способността за адекватна оценка на речевата ситуация, а оттук за пълноценно (себе)изразяване. Илюстративни текстове могат да се взематот разговорната, публицистичната и художествената реч. Една ефективна урочна
дейност в контекста на обговорения тук лингвокултурологичен подход предполага
съответстваща подготовка на учителя и преди всичко много добра ориентация вморфологичните показатели на всяко глаголно време и възможните опозиции, вкоито те влизат помежду си. Става дума за времената, които имат преносна употреба. Известно е например, че със сегашно време се изразяват още минали ибъдещи действия. Така действието се възприема като по-живо, по-изразително.
На лицеистите може да бъде поставена задача да опишат речевата ситуация иучастниците в нея в следните случаи на употреба на сегашно време с означени
бъдещи и минали действия2:Утре пътуваме.* Още две думи и млъквам.* * Алеко Константинов учи вНиколаев (сегашно историческо време).* Вазов създава «Под игото» през 80-тегодини на 19 век в Одеса (сегашно историческо време.*В условията на интеретнично обкръжение и поликултурно училище с руски езиклитературното произведение трябва да се предявява преди всичко «като формана самосознанието на културата и като форма за общуване на културите» (Библер
В.С.). Например, романът «Под игото»: по отделни глави тази творба се е изучавала в гимназиален курс. В лицейска степен е необходимо ученикът да я възприеме
цялостно. При всички положения този роман, след като се впише в българския
историко-литературен контекст, трябва пак (както и в гимназиалного звено) да серазработва на етносоциокултурно ниво, като страници от Сказанието (националната митология), като свидетелство за българската душевност, като еволюция набългарската менталност.
Компетенцията «Да разбира спецификата на Българското възраждане като исторически и духовен процес» няма да се изгради без да се организира личностното наблюдение над битово-конкретното в романа, което дава представа за конкретните пространства на българина в неговия обикновен живот, което очертава
някои трайни устойчиви черти на българския характер. Българската жизненост в
най-различните й проявления. Домът на българина, песните му, обичаите му, малките ритуали на всекидневието съхраняват българската идентичност в епицентъра на насилието и асимилацията. Бащиният авторитет, послушанието на децата,задружните обеди и вечери, почитта на младите към старите и други измеренияна консерватизма на домашната хармония опазват българското битово и духовно
2

Със * се разделят примерите на употребата на сегашното време

49

пространство. Информацията и впечатленията за Българското възраждане – основата, която ще се обогатява и усложнява след прочитането и анализа на «Железния светилник» от Д. Талев и другите творби за това «най-българското време».

1.2. Промени в Курикулума 2019 по Български език и литература
• Промени в Курикулума на концептуално-теоретично ниво:Основно се запазват теоретичните постановки от предишния курикулум (културологичният, лингвокултурологичният и филологическият подходи), които сеактуализират чрез интегриране на Езиковото и Литературно съдържание в курикулума. В Курикулума 2019, за разлика от предишния (2010), е променена значително структурата на компетенциите. Вместо сложната иерархия на компетенциии субкомпетенции в предишния курикулум сега се използва само един термин,представящ съставките на специфичните компетенции – единица на компетенцията. Това значително улеснява учителя в осъзнаване КАК да постигне цел/резултат.
• Промени на ниво съдържание
Промените на ниво съдържание са продиктувани от няколко фактора:1. Необходимост от разтоварване на учебното съдържание, което е една от основните задачи на ниво Националния курикулум и на всички курикулуми подисциплини.
2. Съобразяване със спецификата, предизвикана от интегрирането на езиковото и литературното съдържание по Български език и литература.
3. Уточняване и преформулиране на специфичните компетенции предизвика
промените и съкращаване на единиците на компетенции.
4. Пожелания на учителите българисти да се актуализира списъка на творби зазадължително изучаване в лицейска степен.
Съответно, промените в курикулума на ниво съдържание можем да представим в няколко групи:• Обобщено и преформулираноВ следните езикови теми в 10. и 11. клас се уедряват и се модулират блоковетена съдържанието:10. клас: Общуване и текст; Комуникативна ситуация: участници, предмет ицел; Тема, подтема (микротема) и ключови думи на текста; Видове свързаностина текста.
11. клас: Лексика и стилистика; Фонетика и стилистика; Фразеологизми – разговорни и книжовни.

50• Изключено е:От модернизирания курикум са изключени темите, които не влияят върху прагматиката и участието в дискурса. Литературните творби са изключени с цел разтоварване на съдържанието. А някои са заменени с по-подходящи за възрастта,по-кратки по обем, емблематични за представянето на историко-литературния
процес и отразяващи этническите ценности. А именно:10. клас: Тематична мрежа; Синтактичен паралелизъм; Тезиси; Хр. Ботев «Елегия» и «Борба».
11. клас: Стилистична функция на ударението; Морфеми от разговорен и книжовен стил; Свобода в използването на езиковите възможности в българския език;Звукови средства на изразителност в художествена литература; Перифраза; Стилистична роля на синтактичните фигури; П. Яворов «Май»; Е. Пелин «Задушница».
12. клас: Научно съобщение; Информация като жанр на СМИ; Хр. Смирненски
«Братчетата на Гаврош»; Н. Фурнаджиев «Пролетен вятър»; Атанас Далчев; Димитър Димов «Тютюн» е прехвърлено за самост. прочит
• Добавено е:
В 10. клас е прехвърлена от програмата за 6.-7.клас сложните за възприемане и анализ в гимназианата степен митичната песен «Слънце и Грозданка»;а също така, тематично свързаните с нея Сватбени песни и народната песен «УНедини слънце грее». Добавихме към пословиците и поговорките още и Гатанки(за образната представа за българската етнокултурна картина на света).
Променихме творбите от Хр. Ботев за задължително изучаване, като прехвърлихме от 6. клас «На прощаване» и добавихме «Пристанала». Такава комбинация
дава възможност на учителя в лицейската степен по-концептуално да разглежда
различните образи на майката в поезията на Хр. Ботев и жизненото кредо на бунтовника.
11. клас: Елин Пелин «Самодивските скали» и «Занемелите камбани».
12. клас: Хр. Смирненски «Към висини»; Н. Фурнаджиев «Конници»; Л. Багряна
«Моята песен»; М. Хаджийски «Баба Пена от Орманджи»; Антон Дончев «Време
разделно» - откъси; Николай Хайтов «Козият рог» и «Дърво без корен». За самост.
прочит от Вера Мутафчиева «Сбогуване с Пагане» (към филма Аспарух).
Предложени са за текстово изучаване в съкратен вид:1. Софроний Врачански «Житие и страдание…»;
2. Любен Каравелов «Българи от старо време».
Във всички лицейски класове творбите, изучени в гимназия, са за самостоятелен препрочит и се препоръчват да се използват за създаване на контекста приизучаване на творчеството на отделен автор и епохата.

51Предложени са за текстово изучаване по избор на учителя:1. Апокрифна литература: «Видение Исаево» или «Ходене на Богородица помъките»;2. «Време разделно» от Антон Дончев или «Тютюн» от Димитър Димов.
Списъците на литературните творби са представени след всеки клас по следния
начин:- За задължително изучаване;- За развитие на речевата дейност;- За рецитиране наизуст.

52

2. ДИДАКТИЧЕСКО ПРОЕКТИРАНЕ В ЛОГИКАТАНА МОДЕРНИЗИРАНИЯ КУРИКУЛУМ
2.1. Опори и начини за проектиране в рамките на дидактическите стратегии
Курикулумът е основният нормативен документ в учителската дейност, но тойне бива да се възприема догматично. Той е ориентир и предполага творчески подход и възможност учителят да избира от вариантите.
Разбира се, посочените в Курикулума 2019 компетенции трябва да бъдат сформирани и предложеното съдържание трябва да се възприема като необходим
ориентир. Обаче, учителят има право:• Самостоятелно да прецени за конкретния клас какво да бъде съотношението между часовете по езикови и литературни теми;• Да определи сам времето и логиката на работа по глобалните речеви теми,посочени в курикулума, текстовете, които ще използва за тази работа, асъщо така учителят сам ще реши какви и колко ще бъдат учебните продуктиза оценяване на сформираните компетенции в процеса на тази работа.
• На индивидуален подход: да допълва и да променя предложените видове
учебна дейтност и изредените продукти;• Да проектира и да осъществява оригинални дидактически стратегии за преподаване – обучение – оцениване, да избира различни методи и техники наработа.
• Въз основа на Куррикулума учители сами съставят индивидуализирани
учебни планове за учениците с особени образователн потребности.

2.2. Дългосрочно проектиране по БЕЛПланирането на урочната последователност се осъществява според два критерия: тематичен и дейностен. Всяка голяма тема се обособява от останалите тематични ядра, а структурата на собственото й учебно съдържание се организира
според различните форми на учебна дейност.
По-малкото седмично натоварване на реален профил с един час в учебния
план налага тематично съкращаване или окрупняване. Макар и незначително, вучебната програма също има съкращаване на произведения за реален профил.
Учителят трябва да планира работата си така, че да реализира посочения брой часове. Препоръчваме диференциацията между двата профила да се осъществява вкалендарния план на учителя, като за реален профил стремежът да е към:53• Окрупняване или съкращаване на теми.
• Синтезирано поднасяне на учебното съдържание най-вече по отношение нафактологията.
• Проблемен анализ на творба – избиране на проблем, който дава представаза цялото.
• Актуализиране на знанията за изучените произведения в предходните класове предимно чрез индивидуални задачи.
• Приоритет на формите за самостоятелна работа над литературните произведения: съобщения, реферати, проекти, писмени анализи.
Предлагаме вариант календарно-тематичното планиране (за Х. клас) в логиката на Курикулума 2019.

54

55

2

7

6

5

4

3

1.1. Познава основните жанрове иМит, митология. Народна приказка.
заглавия от българското народно
творчество.
2.5. Обсъжда основните приказни
Народни песни.
мотиви и видовете народни
песни.
3.6. Характеризира тематиката нанародните песни.
1.1. Познава основните жанрове иЛегенди и предания.
заглавия от българското народно
творчество.
2.1. Използва необходими езикови
Езикови средства за създаване насредства при устно общуване,текста. Повторение и разширение.
като отчита речевата
ситуация (адресат, тема, цел наобщуването и др.).
1.1. Познава основните жанрове иПословици, поговорки и гатанки.
заглавия от българското народно
творчество.
3.5. Познава обичаите и обредите,Митични песни. Народната представа
които народните песниза Реда и прекрасното, въплътена всъпровождат.
боговете и земните герои в Слънце и
4.2. Използва различни видове наГрозданка.
съкращението на текста, катонаписва реферат.

2Общуване и текст.

Актуализира знанията засоциокултурните сфери наобщуване.

1

4

1

3

Тема на урока

2Единици на компетенциите

1

№ уч.
№ по
седред
мица
5

Дата

Текст разсъждение на тема«Културата на речта е еднаот най-важните съставки начовешката култура».
Реферат «Жанрово своеобразиена българската пословица,поговорка и гатанка» илинаучен изследователски проект
(индивидуален или групов)«Житейският опит и поукитев българските пословици,поговорки и гатанки/народните приказки и песни»6Продукти

56

4

3

Оценява периодите в историята настаробългарската литература

16

15

14

2.1. Използва необходими езикови
средства при устно общуване,като отчита речевата ситуация (адресат, тема, цел на общуването и др.)1.2. Оценява делото на славянските
първоучители Кирил и Методий.

2.5. Обсъжда основните видове
народни песни.
2.1. Използва необходими езикови
средства при устно общуване,като отчита речевата ситуация (адресат, тема, цел на общуването и др.).
3.5. Познава обичаите и обредите,които съпровождат народните
песни.
5.4. Систематизира периодите вбългарския литературен процес;подпериодите в развитието навъзрожденската литература.
Анализира периодите и коментира
жанровите особености на българския
литературен процес.

13

12

11

10

9

8

Славянските първоучители светите
равноапостолни Кирил и Методий.
Историческият и културният процесвъв филма «За буквите» (прегледи интерпретация на фрагменти отфилма).
Кирил и Методий – начало настаробългарската книжнина илитература.

Обща характеристика и жанрови
особености на старобългарската
литература. Отражение набожествения ред в старобългарската
литература.
Комуникативна ситуация: цел ипредмет на общуването.

Трудови и битови песни. Любовта ибитовото всекидневие от живота набългарската в У Недини слънце грее.  
Български национален литературен
процес ІХ-ХХ век. Периодизация.

Сватбени песни. Българският Ритуал вконтекста на сватбените песни.
Комуникативна ситуация: участници в общуването.

27.09Устен текст «Цар Борис катоисторическа личност и важна
фигура в културния процес».

Преразказ на биография.

Собствен текст при устно
общуване на тема «Общото мисамочувствие и оплаквания».

Разказ-описание на обичай илиобред, запазен в семейството.

Преразказ на митичната песен
Слънце и Грозданка.
Преразказ на снощния филм народителите.

57

7

6

5

28

27

26

25

23
24

22

21

20

19

1.3. Оценява делото на славянските
първоучители Кирил и Методий.
3.4. Знае биографиите на програмните автори като пример на родолюбие.
3.3. Разкрива личността на старобъл- Климент Охридски, Похвално слово
гарския писател.
за Кирил Философ.
4.1. Създава текст повествование, Функционално-смислови типове
описание, разсъждение по дадена текст: повествование.
тема или тема по избор.
3.2. Характеризира мирогледните
Символното ядро «Слово, Разум ии жанрови особености наПремъдрост» в Похвалното слово застаробългарската литература.
Кирил Философ от Климент Охридски
1.3. Демонстрира знания относно кни- Книжовният кръг при цар Симеон.
жовните школи и книжовниците Черноризец Храбър като духовникпо време на Първата и Вторатаи писател. Псевдоним или сан? Коябългарска държава.
личност стои зад това име?
4.1. Създава текст повествование, Функционално-смислови типове
описание, разсъждение по дадена текст: описание.
тема или тема по избор.
3.2. Характеризира мирогледните
Черноризец Храбър, За буквитеи жанровите особености накато преклонение пред великото
старобългарската литература.
безсмъртно дело на светите братя
Кирил и Методий.
Развива уменията за създаване наКонтролно-практическа работа.
текст.
Създаване на есе на тема: Свещеното
славянско писмо или делото на святмъж. № 2
3.3. Разкрива личността на*Константин Преславски – един отстаробългарския писател.
първите архиереи на Българската
църква.

18Знам и мога! – писмена контролнопрактическа работа. (с. 23) № 1
Учениците на Кирил и Методий вБългария.
Климент Охридски. Жизнен итворчески път.

Прилага на практика знанията

17Преразказ на биография.

Есе.

Цялостно изказване на тема«Силата е в завидната
простота и конкретност».

Текст-разсъждение на тема«Кирил – защитник и спасителна славянството».
Преразказ на биография.

Преразказ на биография.

Контролна работа.

58

10

9

8

39

38

37

36

35

34

33

32

31

30

29

4.1. Създава текст повествование, Функционално-смислови типове
описание, разсъждение по дадена текст: разсъждение.
тема или тема по избор.
3.2. Характеризира мирогледните
*Константин Преславски, Азбучнаи жанровите особености намолитва. Лирически мотиви. Теми истаробългарската литература.
проблеми в творбата.
*Конкретна историческа действителРецитал.
ност в Азбучната молитва, изявена встара молитвена форма.
Демонстрира умения за адекватен
*Публично изказване въз основа на
25.10 Устен текст по темата на урока
стилов изказ.
Азбучната молитва на тема: Кой е(с/без дадени ключови думи).
пазителят на словото днес?
5.3. Спазва правилата за създаване Монолог.
Текст монолог на тема «Учетена добър писмен текст.
се от детството да усещатеи чувствате природата, даразбирате мъдростта ѝ».
5.1. Създава свой текст върху
*Урок за практическа работа. СъздаПрактическа работа.
прочетеното – пише есе,ване на есе на тема: Към кого бих сесъчинение.
обърнал с молитвени думи? № 3
2.6. Анализира развойните тенденции *Апокрифи. Ролята на апокрифнатав старобългарските литературни литература в света на православното
жанрове.
славянство.
1.3. Демонстрира знания относно кни- *Апокрифна художествена проза.
жовните школи и книжовницитепо време на първата и втората
българска държава.
2.4. Участва в диалога, като спазва Диалогично единство (въпрос –Диалог на тема «В магазина задиалогичното единство.
отговор).
кисело мляко и баница».
4.5. Разсъждава относно разпрос* Богомилска книжнина като неофитранението на старобългарската циална култова литература.
литература сред славянския свят *Апокриф «Ходене на Богородица пои значението й.
мъките». (или Видение Исаево).

59

13

12

11

3.3. Разкрива личността настаробългарския писател.
3.4. Знае биографиите на програмните автори като пример на родолюбие.

50

51

3.1. Определя макротемата и смисловите части на текста: микротеми, тематични блокове.

2.3. Построява монологичен текст
(като публично изказване).
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
Демонстрира уменията си за анализи интерпретация на апокрифната
книжнина.
4.4. Анализира времето и мястото насъздаване на старобългарската
литература.
3.1. Определя макротемата и смисловите части на текста: микротеми, тематични блокове.
4.4. Анализира времето и мястото насъздаване на старобългарската
литература.

Демонстрира уменията си за анализи интерпретация на апокрифната
книжнина.

49

48

47

46

45

43
44

42

41

40

* Образът на Божията майка катопредстава на средновековния човекза милосърдие и състрадание вХодене на Богородица по мъките.
Контролна писмена творческа работа.
Творческа работа.
Реч на тема «Съвременният моделна обучение се нуждае от промяна»№ 4.  
*Човекът и Богът, Земята и Небето,Раят и Адът, провокиращи човешкото
съзнание от древността до днес.
Патриарх Евтимий. Жизнен път.
Преразказ на биография.
Книжовното дело на Патриарх
Евтимий.
Композицията на текста. Абзац.
Микротекст. Микротема.
Макротекст. Макротема.
Търновска книжовна школа: учениции последователи на Патриарх
Евтимий.
Стилът «плетение словес» втворчеството на Евтимий.
Езикът на Патриарх Евтимий в Житие 29.11
на св. Иван Рилски.
Тема, подтема (микротема) иТекст-напътствие на приятелключови думи на текста.
гост на тема «Как най-бързода стигнеш до мен» с дадени
опорни думи.
Видео-урок за Патриарх Евтимий
Търновски.
Григорий Цамблак. Жизнен иПреразказ на биография.
творчески път. Дейността му вМолдова и Украйна.

60

16

15

14

62

61

60

59

58

57

56

55

54

53

52

Похвалното слово като жанр.

Реторически натрупвания и засилена
метафорика в Похвалното слово заЕвтимий.
Патриарх Евтимий като личност вПохвалното слово за Евтимий.

Видове свързаност на текста.

Григорий Цамблак, Похвално слово заЕвтимий.

Основни начини за постигане наезиковата свързаност на текста:лексикално повторение, местоимения, съюзи.
5.3. Спазва правилата за създаване на Съчинение на тема Похвалното слово
добър писмен текст.
за Евтимий като израз на почит къмдуховен наставник. № 5Систематизиране и обобщаване наМеждудисциплинарна дейност.
знанията.
Систематизиране и обобщаване наМеждудисциплинарна дейност.
20.12
знанията.
5.2. Използва различни начини наОсновни начини за постигане наредактирането на текста.
езиковата свързаност на текста:синонимизация.
1.4. Възприема Българското възраж- Българското възраждане катодане като исторически и културен исторически и литературен процес.
процес.

3.2. Характеризира мирогледнитеи жанрови особености настаробългарската литература.
5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
3.2. Характеризира мирогледните
особености на старобългарската
литература.
3.2. Характеризира мирогледните
особености на старобългарската
литература.
4.5. Разсъждава относно разпространението на старобългарската
литература сред славянския святи значението й.
5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.

Изследователска научна работана тема «Фразеологизмите
като синоними на…».

Текст-разсъждение на тема«Похвалното слово за Евтимий
като израз на почит къмдуховен наставник».

Дискусия на тема«Старобългарската
литература съдържа
конкретноисторически иобщозначими идеи».

61

18

17

72

71

70

69

68

67

66

65

64

63

Българската възрожденска
литература. Жанрове. Теми и идеи.

Същност и периодизация набългарската Възрожденска
литература.
Основни начини за постигане наезиковата свързаност на текста.
Синоними.
3.4. Знае биографиите на програмни- Паисий Хилендарски като монах,те автори като пример на родонароден будител, родоначалник илюбие.
идеолог на Българското възраждане.
4.6. Коментира новаторската същност Паисий Хилендарски, Историяна История славянобългарская
славянобългарска.
и характеризира Паисий катоПаисиевата история като средство «заличност от нов тип.
обогатяване на разума», «за умнанаслада» и за «полза на себе си и надругите».
5.2. Използва различни начини наТренировъчни упражнения върху
редактирането на текста.
начините за постигане на езикова
свързаност на текста.
4.6. Коментира новаторската същност Актуалност за значимите цитати отна История славянобългарская
История славянобългарска.
и характеризира Паисий католичност от нов тип.
3.4. Знае биографиите на програмни- *Софроний Врачански. Жизнен ите автори като пример на родотворчески път.
любие.
5.5. Познава особеностите на лириче- *Софроний Врачански, Из Житие
31.01
ските и епическите жанрове през и страдания грешнаго Софрония
Възраждането.
(отделни части по избор на учителя).

1.5. Възприема Българското
възраждане като исторически икултурен процес.
1.4. Възприема Българското
възраждане като исторически икултурен процес.
5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.

Преразказ на биография.

Тренировъчни упражнения.

Дебат на тема «Актуални ли самислите на Паисий днес?».

Преразказ на биография.

62

20

19

80

79

78

77

76

75

74

73

Практическо съчинение-разсъждение
«Защото съм влюбен…»*Автобиографията на Софроний катокнига за страданията на българския
народ.
*Възрожденският летопис за човека инеговото «смутно време».
3.4. Знае биографиите на програмни- Добри Чинтулов. Жизнен и творческите автори като пример на родопът. Особености на Чинтуловата
любие.
поезия.
5.2. Използва различни начини наВзаимопроверка с елемент наредактирането на текста.
коментар на съчинение-разсъждение
«Защото съм влюбен…».
3.7. Акумулира информация за добро Добри Чинтулов. Образът на водача
разбиране на художествен тексти на бурята в стихотворенията Вятър
за: заглавие, сюжет, време, място, ечи, Балкан стене и Българи юнаци.
предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.
5.5. Познава особеностите на лириче- Добри Чинтулов. Вик за пробуждане,ските и епическите жанрове през насочен към душата на българина вВъзраждането.
стихотворението Стани, стани, юнакбалкански.
5.5. Познава особеностите на лириче- Добри Чинтулов. Посоченият от Чинските и епическите жанрове през тулов път на доброто, любовта и съВъзраждането.
гласието в стихотворението Къде си,вярна ти любов народна?

5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
4.7. Разгръща в писмен текст темите ипроблемите в литературата презВъзраждането.
4.3. Пише анотация на текста.

Песен «Къде си вярна ти любов
народна?».

Рецитал.

Преразказ на биография.

Редактиране на свой или чуждтекст.

63

22

21

88

87

86

85

84

83

*Петко Рачов Славейков. Жизнен итворчески път на писател, редактор,издател, преводач, общественик иполитически деец.
5.5. Познава особеностите на лириче- *Петко Рачов Славейков. Изповед
ските и епическите жанрове през на една дълбоко трагична личност вВъзраждането.
елегията Не пей ми се.
5.5. Познава особеностите на лириче- Лирическият диалог между Хр. Ботев
ските и епическите жанрове през и П. Р. Славейков с творбите си Не пейВъзраждането.
ми се и Хайдути.
5.2. Използва различни начини наВидове съкращения на текста:редактирането на текста.
реферат, анотация.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
5.5. Познава особеностите на лириче- *П.Р. Славейков. Драматичните терзаските и епическите жанрове през ния и патетична изповед на личността
Възраждането.
в Жестокостта ми се сломи.
5.5. Познава особеностите на лириче- Безпределната обич на лирическия
ските и епическите жанрове през герой към своя народ и родина вВъзраждането.
стихотворението Жестокостта мисе сломи.
3.7. Акумулира информация за добро **П.Р. Славейков. Традиционният
28.02
разбиране на художествен текст
повседневен живот на българската
за: заглавие, сюжет, време, място, селска общност в поемата Изворът
предварителна информация, зана Белоногата.
да се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.

3.4. Знае биографиите на програмните автори като пример на родолюбие.

82Видове съкращения на текста: план,конспект.

5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.

81Презентация на тема«П. Р. Славейков – песимист ли еили оптимист?».

Анотация.

Характеристика на жанра
елегия.

Преразказ на биография.

Словесен научен конспект напредложена картинка:

64

24

23

96

95

Л. Каравелов. Из Българи от старо
време. Портрет на Хаджи Генчо идядо Либен. Съотнасяне и противопоставяне на героите.
Къщите на Х. Генчо и дядо Либен катосвоеобразни знаци на отминалото
«старо време».
Духовният живот на главните
Каравелови герои.

3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст:за заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.

94

93

92

91

90

5.2. Използва различни начини наИзисквания за изработване наредактирането на текста.
литературно съчинение.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
5.5. Познава особеностите на лириче- ** Женският образ като символ на поските и епическите жанрове през робена България в поемата Изворът
Възраждането.
на Белоногата.
3.7. Акумулира информация за добро- Контролен тест върху творчествотото разбиране на художествен текст на Паисий Хилендарски, Софроний
за: заглавие, сюжет, време, място, Врачански, Добри Чинтулов,предварителна информация, за да П. Р. Славейков. № 6
се разбере контекстът, герои, основни събития, ред на събитията,обсъждане и резултати.
3.4. Знае биографиите на програмни- Любен Каравелов. Жизнен ите автори като пример на родотворчески път на човека творец илюбие.
революционер.
5.2. Използва различни начини наСъздаване на литературно съчинередактирането на текста.
ние: увод, теза, агрументативна
5.3. Спазва правилата за създаване част, заключение.
на добър писмен текст.

89Анализ на фрагменти от текста

Литературно съчинение на тема«Трагично противоречие между
индивидуалния избор на Герганаи историческата действителност на робството» или «Гергана като образ на идеалната
българка».

Преразказ на биография.

Контролен тест.

Аргументи, свързани с мисълта
«Свободата е най-висшето
благо».

65

26

25

103

102

101

100

99

98

97

5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст:за заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.
3.4. Знае биографиите на програмните автори като пример на родолюбие.

5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст:за заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.

Отговор на литературен въпрос
«Какви са били българите отстаро време?».

Преразказ на биография.

Христо Ботев. Жизнен и ворчески път.

Рецитал.

Подробен преразказ на тема«Училището на Хаджи Генчо».

Целта на Каравелов да запознае
руснаците с един братски славянски
народ. Отговор на въпроса Какви сабългарите от старо време?

Понятието «ученост» в повестта.
Църквата и училището в «старото
време».
Отношенията между моми и ергенив спомените на дедите (интервю).
Характер на интимните чувства и формата на изразяването им в Българиот старо време. Сравнение.
Отношението на Каравелов към героите си. Ролята на хумора и сатирата визграждането им.
Редактиране на текст.

Подобряване на текста
(редактиране).

66

28

27

112

111

110

109

108

107

106

105

104

Христо Ботев, До моето първо либе.
Образът на либето.
Христо Ботев, До моето първо либе.
Понятията роб и глас.

Правописни норми в българския
книжовен език.

Христо Ботев, До моето първо либе.
Проблем за избора между личните
чувства и дълга към отечеството.

Христо Ботев, На прощаване. Найскъпият и най-светлият образ намайката.
5.2. Използва различни начини наЗнам и мога! – писмена контролноредактирането на текста.
практическа работа (с. 61).
5.3. Спазва правилата за създаване Правописни норми в българскияна добър писмен текст.
книжовен език. № 7.
3.7. Акумулира информация за добро Христо Ботев, На прощаване.
разбиране на художествен текст: Изисквания към майката в случая,за заглавие, сюжет, време, място, «ако загине юнакът».
предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,Христо Ботев, На прощаване. Майката
основни събития, ред на събития- и ритуалът как да се посрещне юнаката, обсъждане и резултати.
победител.
Христо Ботев, Пристанала. Мотивътна майчината клетва, познат отфолклора.

3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст:за заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.
5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст:за заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.

Подробен преразказ натворбата.

Изказване на мнение «Според
мене лирическият герой не е/ежесток по отношение къммайка си».
Рецитал.

Контролно-практическа работа.

Отговор на литературен въпросна тема «Какъв е гласът впесента и каква е песента вробството?».

Съобщение на тема «Граматиката на българския език играматиката на изучавания отмене чужд език е …».

27.03 Преразказ на молбата налирическия герой, отправенакъм любимата (със собственидуми).

67

30

29

120

119

118

117

116

115

114

113

5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст:за заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.
3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст
за: заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.
5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст:за заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.
5.5. Познава особеностите на лирическите и епическите жанрове презВъзраждането.
**Христо Ботев. Майце си, Хаджи
Димитър, Обесването на Васил Левски, Моята молитва – националната
героика в творбите.

*Христо Ботев, Мнението на Ботев заПариж като за столицата на развратав Смешен плач.
*Христо Ботев, Преценките на Ботевза исторически личности в памфлета
Смешен плач.

Христо Ботев, Пристанала. Вторичен
поглед на майчината клетва като наопит на предпазване на момичето
от…
*Христо Ботев, Фалш на официалната
представа за героизма и славата впамфлета Смешен плач.
Граматични норми в българския
книжовен език: форми за учтивост,местоименни форми.

Христо Ботев, Пристанала. Прегледи анализ на свободния художествен
превод на руски език на творбата отИнеса Соколова, наречен Беглянка.

Граматични норми в българския
книжовен език: определеност,бройна форма.

30.04

Отговор на литературен въпрос
«Защо според Ботев Алесандър
Македонски е варварин иразбойник?».

Определение на жанра памфлет.

Историческа справка заситуацията в Париж.

Изразително четене на руския
превод.

68

32

31

5.5. Познава особеностите налирическите и епическите
жанрове през Възраждането.

123

126

125

5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
5.5. Познава особеностите налирическите и епическите
жанрове през Възраждането.

5.5.Познава особеностите налирическите и епическите
жанрове през Възраждането.

5.5. Познава особеностите налирическите и епическите
жанрове през Възраждането.

122

124

5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.

121**Христо Ботев. Майце си, Хаджи Димитър, Обесването на Васил Левски,Моята молитва – обръщението къмблизък в творбите.
**Христо Ботев. Майце си, Хаджи
Димитър, Обесването на Васил
Левски, Моята молитва – образът иролята на природата в творбите.
Пунктуационни норми в българския
книжовен език в просто изречение, супотреба на двойни съюзи, в сложно
изречение.
**Христо Ботев. Майце си, Хаджи
Димитър, Обесването на Васил
Левски, Моята молитва – образът набългарския народ в творбите.

Пунктуационни норми в българския
книжовен език при обръщение,междуметия и частици, еднородни
части, подчинени изречения,обособени части, изрази сдеепричастие, вметнати части.
**Христо Ботев. Майце си, Хаджи
Димитър, Обесването на Васил
Левски, Моята молитва – образът иролята на майката в творбите.

Въпроси и отговори по тематана урока.

Разсъждение върху предложени
творби и картини:

69

34

33

136

135

134

133

132

131

130

129

128

127

3.7. Акумулира информация за добро
разбиране на художествен текст:за заглавие, сюжет, време, място,предварителна информация, зада се разбере контекстът, герои,основни събития, ред на събитията, обсъждане и резултати.
5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
2.7. Дава оценка на просветителскитеи революционните идеи, определящи мирогледната същност набългарските възрожденци.
2.7. Дава оценка на просветителскитеи революционни идеи, определящи мирогледната същност набългарските възрожденци.
2.7. Дава оценка на просветителскитеи революционните идеи, определящи мирогледната същност набългарските възрожденци.
5.2. Използва различни начини наредактирането на текста.
5.3. Спазва правилата за създаванена добър писмен текст.
2.7. Дава оценка на просветителскитеи революционните идеи, определящи мирогледната същност набългарските възрожденци.
Систематизиране и обобщаване назнанията.
Систематизиране и обобщаване назнанията.
Междудисциплинарна дейност

Междудисциплинарна дейност

Рецитал и презентативно представянена проект от творчеството на Христо
Ботев.

Контролно съчинение на свободна
тема. № 10.

Рецитал и презентативно представянена проект от творчеството на Любен
Каравелов.

Рецитал и презентативно представянена проект от творчеството на Константин Преславски.

Рецитал и презентативно представянена проект от творчеството на Добри
Чинтулов.

Знам и мога! – писмена контролнопрактическа работа (с. 71). № 9.

Контролен тест върху творчеството наХристо Ботев. № 8.
Анализ на контролния тест върху
творчеството на Христо Ботев.

29.05

Рецитал.

Съчинение на свободна тема.

Рецитал и презентация напроект от творчеството натвореца.

Практическа работа.

Контролен тест.

При дългосрочно проектиране важно е разбирането, че дисциплината Български език и литература обединява и интегрира две образователни области – лингвистическата и литературно-художественната, които имат обща цел – формиранена личността, способна да се приобщи към изкуството на слово. Затова трябва възосновата на интегриран подход да се планира постепенно и качествено формиране на курикулумните компетенции у учениците. Тъй като компетенцията не сеформира за един урочен час, съответно, логично е урокът да се проектира и сереализира в по-широк контекст в зависимост от функцията си в рамките на модулаи в процеса на формирането на компетенция.

2.3. Краткосрочно проектиране

Акцентиране на формирането на компетенциите не изключва понятието операционални цели, а напротив, предполага неговата актуализация при разработване на дидактическия проект на урока. Целите на урока позволяват да се конкретизират единиците на компетенциите, които се формират и се развиват.
• Учителят сам определя приоритетните единици на компетенциите за конкретния урок и ги конвертира в цели (4-6 цели за един проект) в зависимост оттемата и типа на урока.
Предлагаме вариант на дидактическия проект за 11. клас в логиката на Курикулума 2019.
УРОК ЗА НОВИ ЗНАНИЯ. (Урок втори по творбата от Иван Вазов «Дядо Йоцогледа»).
Тема: «Да видиш и да гледаш «българското» по Вазовия разказ «Дядо Йоцогледа»».
ЕДИНИЦИ НА КОМПЕТЕНЦИИТЕ:1.1. Осъзнава ролята на творчеството на Иван Вазов за историческата памет набългарския народ.
2.4. Участва в дискусия или дебат – самостоятелно или в екип, като проявява толерантност към другите участници.
2.9. Коментира естетическите възгледи на твореца и основния метод на неговото
творчество.
3.1. Обсъжда основните теми, идеи и жанрове в творчеството на твореца.
4.1. Владее нормите на съвременния български книжовен език и редактира отклоненията от тях.
4.6. Извлича информация от текстовете на документи.
4.7. Коментира особеностите на историческото време, когато твори писателят ипроизведенията му, в които то е пресъздадено.
5.2. Оценява идеи, тези и аргументи съобразно своя опит и спрямо познанията,които има за гражданското общество.
70

ЦЕЛИ И ЗАДАЧИ (слагат се в началото на урока от учениците):1. Да се определят жанровите и композиционните особености на творбата;2. Да се характеризира главният герой от разказа;3. Да се анализират отделни фрагменти от текста;4. Да се направи кратък конспект на анализа в хода на урока;Да се определят художествената идея и замисълът на автора.
РЕСУРСИ:1. Презентация към урока;2. Аудио-разказ «Дядо Йоцо гледа»;3. Принтиран текст за всеки ученик към четвърти етап на урока – навлизане везиковата тема «Стилистична грешка като нарушаване на нормата».

71

72

3.

2.

1.

№

Етапи на урока

Дейност на учителя

Учебна дейностна ученика

Препоръчи- Единителници наРесурси
продукти
комп.
ОрганизациоПриветства учениците. АктиОпределят основни- План на урока;1 мин.
нен момент.
визира учениците за самостоте видове дейност
ятелно поставяне на целите наот урока, съответно
урока.
темата. Поставят
пред себе си цели изадачи на урока.
Речево
Предлага на учениците да изслу- Слушат аудиоРабота с
4.1.
Първата
развитие/шат 1-та минута от аудио-разка- разказа «Дядо Йоцо тълковен иминута
активизиране
за, като акцентират вниманието гледа».
синонименот аудиона речта.
си на думите обръгнали и блян. Дават тълкование на речник;разказа
думите.
Изречения с«Дядо ЙоцоВключват думите вупотребени
гледа»
свои изречения.
нови думи.
3 мин.
Повторение иПредлага на учениците наПодреждат
Конспект
3.1.
Слайд 3.
разширения на слайд 3 с написани в объркан
жанровете в трина жанрово
теоретичнитеред различни жанрове вгрупи:
групиране
знания залитературата.
1. Епическа творба
3 мин.
жанровете в
2. Лирическа творба
българската
3. Драма
литература.

ХОД НА УРОКА

Индивидуално
оценяване наотделен ученик,извършващ задачата надъската.
Взаимопро-верка и взаимооценяване.

Словесно
оценяване.
Запис на найсполучливите
изречения надъската.

Оценяване

73

6.

5.

4.

Предлага на учениците инфор- Преписват текста,мация за историята на създакато редактират
ването на разказа на отделни
пропуснатите запринтирани листове с допуснати петаи и редактиправописни и пунктуационнират правописните
Навлизане вгрешки
грешки.
езиковата
Излиза във зборникът „Видено
тема «Стилис- и чуто” прес 1901 гудина; най- Записват важното
тична грешка вероятен повод за создаването от получената
като наруша- му – биографията на Ботев_информация.
ване на норма- написана от 3. Стояноф_ в която
та».
са споминава идин старик –Изваждат глагодядо Йоцо, единственен свиде- лите от текста ител на смърта на четници и чер- определят глаголкези при битката край милин
ното им време.
камък (Ж. Иванов – «Разказитена Вазов»).
Работа с текста. Слага на учениците задача поПреразказват творнай-краткия начин да преразка- бата по верига.
жат текста, като акцентират вниманието на времето и именатана основните герои от разказа.
Литературен
Учителят поставя задачи за реАнализират разказа,анализ нашаване и разсъждение предкато следват поразказа.
учениците:ставените въпроси.
1. Определете жанровите иРаботят устно, катокомпозиционни особености; някои моменти захронотопа; авторовата пози- писват в тетрадките
ция.
си.
2. Определете времето и пространството в разказа.

Запознаванес новия
материал.

Записани
тезиси по въпросите следзавършената
дискусия.

Преразказ.

Конспектна важна
историческа
справка къмразказа.

2.1.

4.1.

1.1.

4.7.
4.6.

Индивидуално
оценяване наотделен ученик,извършващ задачата надъската.
Взаимопро-верка и взаимооценяване.

Оценява се речта на учениците,като се поправят
допусканите
грешки.
Сравнение с Оценява сематериала от устната реч наприложение учениците, като2
се отчитат верните отговори
4 мин.
на поставените
въпроси.

2 мин.

4 мин.

Слайд 4

74

7.

Анализ върху
опозицията
«вижданегледане».

Учителят предлага на учениците Слушат.
да изслушат откъс от аудио-текст
(1 мин – 1.30 мин.) с поставена
предварителна задача:Тълкуват предложе1. Тълкувайте парадокса «виж- ния парадокс писдащ слепец».
мено.
Учителят предлага на учениците
писмена работа:2. Как авторът противопоставя
главния герой дядо Йоцо наОтговарят на въпроостаналите? Отговорете на въ- са писмено.
проса, като докоснете такива
понятия, като морал на възрожденския българин, елемен- Участват в беседа,ти от портретна характедиалог, в дискусия
ристика, активна диалогична и оспорват мнение,нагласа към света, емоциоразлично от своето,нално състояние, духовно-пси- като проявяват толехологическа реакция.
рантност и учтивост
Учителят акцентира вниманието в общуването.
на учениците на маркираните
фрази от текста за анализ и тълкование.
- авторови ремарки – „запъхтян от вълнение”, „учуден”, „въздиша от радост”;- жестове, поведение – глаголите „побара”, „попипа”,„похвана”;- сълзите, речта – „Господи,бидох!”;
Отговор налитературен
въпрос.

Мини текстразсъждение.

2.4.

4.1.

20 мин.

От 22.40 минна аудиоразказа.

Речник:Оценява сеопозиция умението за- Противо- дълбок литерадействие, турен анализ
противопос- с елементи натавяне на разсъжде-ние;решение или активно участие
предложе- в дискурса.
ние.
Аудио-текст
(1 мин – 1.30
мин.).
Приложение
4.

75Навлизане везиковата тема«Стилистична
грешка катонарушаване нанормата».

Преписват думите,като ги групират:неутрални, разговорни, диалектни.

Учителят предлага на учениците
въпроси за резюмиране:Какъв сериозен укор отправя
авторът към съвременниците си, използвайки думите
«гледаме равнодушно», «поглед безжизнен»?
Разсъждават устно, Резюме поКакво символизира смъртта
като стигат до идеята дадените двана главния герой? Защо тряб- на разказа.
въпроса.
ваше да умре? Мястото насмъртта му е високо в планината – какво според вас товаби могло да означава?

От предложените маркирани
фрази да извадят думи по категории: неутрални, разговорни, диалектни.

- съжалително отношение към Отговарят устно.
стареца – „вдетинен старец”, „смеят се на простотията Йоцова”, „ухилено”подвикват, „Някой луд?”;- свършени глаголни форми,еднократност – „един път”,„един ден”;- трите срещи на героя – с„българското”;

4.6.

4.1.

76

Домашна
работа.

9.

11. Оценяване.

10. Рефлексия.

Анализ наотзива къмразказа отлитературни
критици.

8.

Учителят се позовава към целите и задачите на урока, катосъпоставя с учениците извършената работа.
Оценява работата на учениците.
Самооценка.

Анализират дейността си по време наурока.

Учителят демонстрира цитат от Разсъждават устно
отзива за разказа на М. Цанева върху цитата насъс задача да резюмират как
М. Цанева.
разбират изказа.
Социална задача – „лебедова
Спазват нормите напесен” на възрожденския пиетет книжовния изговорна твореца към Отечеството;при свои публични
стремеж „да слее органично
изказвания.
възторга и разочарованието,критическия и строителния
патос” (М. Цанева).
1. Да намерят и препишат кул- Записват домашната
минационния момент от раз- работа.
каза.
Задават уточняващи
2. Да напишат есе на тема «При- въпроси.
оритетът на вижданетонад гледането в разказа
«Дядо Йоцо гледа»».
Творческа
работа по дадена тема.
(8-10 изречения).

Определениена думата
пиетет.

Публично
изказване

2.1.

5.2.

4.1.

1.1.

2.9.

4.1.

1 мин.

Оценява се работата на целия
клас, както и наотделни ученицис допълнителни
препоръки.

Домашната работа ще бъдеПриложение оценена на
5следващия урок,(на следва- като ще се обръщия урок). ща внимание наезиковата тема«Стилистичната
грешка катонарушаване нанормата».
1 мин.

1 мин.

Слайд 5Речник:пиетет дълбоко
уважение,благоговение, преклонение.
5 мин.

ФРАГМЕНТИ ОТ ПРЕЗЕНТАЦИЯТА КЪМ УРОКА

Приложение 2
1. Жанрови и композиционни особености; хронотоп; авторова позиция.
А) Стройна и логична постройка; следва хронологията на събитията; образът нагероя се разгръща в отделни, ярко идейно обособени и графически откроени епизоди, подредени в градация.
Б) Авторовата реч играе организираща роля между моментите и изяснява
идейния замисъл; авторът се идентифицира и с двете противоположни
гледни точки в текста – в началното встъпление задава тълкуването на последвалите събития; „ние” – идентификацията приобщава разказвача къмобщността на дочакалите свободата, но останали равнодушни към нея („обръгнали вече”, „гледаме равнодушно”); сложен емоционален тон, преплитане на противоречиви чувства (радост от осъществяването на националния
идеал и болка за онези, които не са го дочакали); в същинската част авторътсе дистанцира от съселяните на дядо Йоцо и същевременно се идентифицира с неговата позиция чрез активното съпреживяване на ставащото с героя.
Приложение 3
2. Времето и пространството в разказа.
В) Време на действието – на границата на две епохи: предосвобожденска
(„преди”, „когато си спомняме”) и следосвобожденска (система от глаголни
времена – „възкръсна”, „гледаме”); граничността – функционална за противопоставянето на високите възрожденски идеали и непълноценното имосъществяване в новото време; миналото – нравствен коректив на настоящето.
Г) Пространство – затънтено селце, горе в планината, „загнездено” (заседнало, вкоренено), оградено „с кошари” (затворено, изолирано пространство),неподвижно; откъснатостта – функционална в идейно-образно отношение
– изолация от българското социално и политическо пространство (изречението на липсите – „не идеше”, „никой не четеше”, „нямаше” и т.н.), нарушен
диалог между хората („крамоли и глъчки”), но и накърнена сетивност нахората, загубили са способността си да ценят „българското”; продължаватда носят бремето на духовни лишения, на инерция и социална пасивност,онаследени от робството.

77Приложение 4
3. Опозиция «виждане-гледане».
А) Задава се чрез парадокса („виждащият слепец”), осъществен чрез заглавието и разказа за героя, който е сляп; слепотата в началото е синоним на умирането; с умирането на очите умира и духовната същност на човека; повествованието доказва обратното – дядо Йоцо е единственият, съхранил своята
духовност; слепотата – устойчив архетипен модел, свързван с по-висок духовен статус, богоизбраност, дарба да „вижда”, прозира и тълкува неща, недостъпни за сетивата на „гледащите” простосмъртни; „възкръснал” – смърт
оживяване (прераждане).
Б) Осъществява се чрез противопоставянето на главния герой – дядо Йоцо, иостаналите:• главен изразител на патриотичната тенденция; въплъщава морала навъзрожденския българин; „архетипен български характер”, с„надличен
идеал” (С. Янев);• откроен от останалите „гледащи, но невиждащи” чрез пряко противопоставяне („обаче’”), чрез числителното „един”, чрез елементи от портретна
характеристика (84-годишен, „прост, но събуден” – метафора за духовна
свобода), чрез проследяване на житейската му съдба;• противопоставен чрез активната си диалогична нагласа към света (тойе питащ човек; въпросите му са израз на вътрешната му потребност да„види” „де българското”, да разбере, да познае свободата, която в неговата памет няма образ; двете понятия в съзнанието му са сакрализирани)и пасивната реакция на другите.
Приложение 5• противопоставен чрез активното си битие, изразено чрез емоционалните състояния и духовно-психологическите реакции (авторови ремарки – „запъхтян отвълнение”, „учуден”, „въздиша от радост”; жестове, поведение – глаголите „побара”, „попипа”, „похвана”, сълзите, речта –„Господи, бидох!”) на монотонното
съществуване (небитието) на останалите, в чиито реакции липсва емоционално отношение към ставащото, чужди са им удивлението, вълнението и възторгът на героя и се отнасят към него съжалително („вдетинен старец”, „смеят сена простотията Йоцова”, „ухилено” подвикват, „Някой луд?”);синонимното противопоставяне
„неслучване-случване”, което съответства на еднообразното, скучно, повтаряемо битие в селцето, на безвремието (несвършени глаголни форми, наречия заповторителност „пак”, „все”, определението „същите”, еднообразни описателни фрагменти) и събитията в живота на героя (свършени глаголни форми, едно-78кратност – „един път”, „един ден”); чрез трите срещи на героя с „българското”(идването на околийския началник, завръщането в отпуск на единствения войник от селото и прокарването на железен път през Искърското дефиле) Вазов
очертава модела на българската държавност;приоритет на „виждането” над „гледането”глаголът „вижда” в текста е свързан с „българското”, „свободна България”, околийския началник, войника и железницата и носи позитивна конотация, докато
глаголът „гледам” и неговите производни („гледаме равнодушно”, „поглед безжизнен” и др.) провокират негативни чувства; авторът отправя сериозен укоркъм съвременниците си, изменили на светлия възрожденски идеал и неоценили прогресивното значение на Освобождението, но с болка разкрива и прозрението си, че само слепият, който не може да познае реалността с нейните
недъзи и живее със субективната си представа за нея, може да й се зарадва
(пряката авторова намеса в кулминацията – „…Честит слепец!”).
Смъртта на дядо Йоцо – внушение за невъзможната съпоставка на видимия
свят и виденията за него, за неосъществимото пренасяне на възрожденската
ценностна йерархия в новото време; умира във високото пространство (на скалата) – метафора за високите идеали на героя, изпълнил духовната си мисия,създал света на българското.

79

3. МЕТОДОЛОГИЧНИ БЕЛЕЖКИЗА ПРЕПОДАВАНЕ-ИЗУЧАВАНЕ-ОЦЕНЯВАНЕПО ДИСЦИПЛИНАТА БЪЛГАРСКИ ЕЗИК ИЛИТЕРАТУРА
3.1. Специфика на дидактическите стратегиипри преподаване-изучаване на Български език и литератураКак да изберем адекватни методи за формиране на необходимите компетенции? Истина е, че не съществуват абсолютно некомпетентностни форми и методи на учебна работа. Обаче, някои форми и методи, ако не са натоварени съсспециален акцент или допълнение (например групово целеполагане или самооценка), не работят достатъчно ефективно за развитие на ключови компетенции
(монолог на учителя; информираща беседа; демонстрация на видеофилм; екскурзия; традиционна контролна работа и други подобни).
Учителят трябва да намери баланса между традиционните и интерактивните
методи и форми на преподаване. Но най-добре работят за формиране на компетенции техники за развитие на критическо мислене, които осигуряват трайни идостъпни знания, успешно представени от самия обучаем, а също така градят умения за работа в екип, за търсене, намиране и излагане на аргументирани доводи,за оформяне на собствено мнение, но и за зачитане това на другите.
Препоръчваме Гидовете за учителя в лицейска степен, издадени в 2007 и в2010 година, където са разгледани доста от техниките за развитие на критическото
мислене. Повечето от необходимите единици на съдържанието, посочени в Курикулума 2019 има в издадените в Молдова учебниците по Български език и литература за лицейска степен. Важното е всички текстове – художествени, публицистични, учебни и от литературната критика – да се използват с цел да се формират
КОМПЕТЕНЦИИ.
Според А. В. Хуторской, изключително важно е по време на урока да се създаде
евристична образователна ситуация, която осигурява няколко основни технологични елемента на обучение: мотивация на дейността; проблематизация натемата; лично решаване на проблема от учениците; демонстрация на образователния продукт (резултата на работата); съпоставка на резултатите, постигнати от различни ученици; търсене и съпоставка с културно-исторически аналогии; рефлексияна резултатите (оценка и осъзнаване на отношението към постигнатото); и, коетое важно, стимулира учениците за създаване на собствен образователен продукт.3
3

По-подробно за технологията на евристичното обучение виж в работата на А.В.Хуторской «Технология
эвристического обучения. Концепции и модели». – М., Школьные технологии, 1998 г., № 4.

80Всъщност, става дума за тристепенен модел за учене и преподаване с основните му етапи: 1. Събуждане на интереса; 2. Осъзнаване на смисъла; 3. Рефлексия.
Подчертаваме като важен момент: ключово звено в урочната система е Рефлексията. Това е интелектуален или емоционално-афективен процес на осъзнаванена собствената дейност от страна на учениците. Препоръчва се при проектиранеда се планират и цели уроци, посветени именно на рефлексивна дейност, което несамо гарантира обратна връзка за педагога, но е и етап от процеса на самоосъзнаване на учениците.
Ролята на учителя е да обобщава казаното от обучаваните; да задава добре
обмислени въпроси; да обяснява неясности; да поставя задачи на обучаваните; даработи заедно с тях; да създава атмосфера, в която лицеистите ще задават въпроси и внимателно ще изслушват отговорите на другите в групата.

3.2. Стратегии и инструментарий на оценяване на резултатитена обучението в логиката на модернизирания курикулум
Оценяването не бива да се свежда до количественото, а непременно трябва дасе съчетава с качествено оценяване Оценяването трябва да включва иновационни
технологии: рейтинг, многоаспектно оценяване, само- и взаимооценка.
В основата на оценките по Български език и литература трябва да са поставени преди всичко комуникативната, етносоциокултурната и интеркултурната компетенции. Освен традиционните методи на оценяване (писмени, устни и практически задачи) в практиката на съвременния учител, работещ върху формиране накомпетенции, все повече навлизат такива методи на оценяване като изследване,проекти, портфолио, оценъчни дидактични игри, тестиране.
Преди да оценяваме, първо трябва да определим: целта на конкретното оценяване; подхода за оценяване; обема на проверяваните знания и умения; адекватността на избраните форми по отношение на целта и обема; праговото ниво за„издържал” и скалата за оценяване в десетобални оценки; процедурата на оценяване – мястото, времето и реда за провеждане на изпитване; изискванията къмоценяваните; критериите за оценяване.
С какво може да помогне оценяването на лицеиста?
• Да разбере кое е най-важното от изучавания материал.
• Да разбере какво точно умее и какво още не се получава.
• Да разбере какво не знае и какво не умее да прави.
• Да наблюдава критически своето напредване в съдържанието.
Типове на оценяване в лицейската степенВ зависимост от критериите се отделят следните типове на оценяване:1. В зависимост от това кой оценява: вътрешно (учител); външно; самооценяване.
81

2. В зависимост от формата на оценяване: устно/писмено/практическо;3. В зависимост от интеграцията на учениците в образователния процес:• първично оценяване: изяснява ситуацията в началото на учебно-възпитателния процес, позволява на учениците и на учителя да придобият
адекватна представа за нивото на подготовка и за евентуалните проблеми, които трябва да се преодолеят, за да отговарят на изискванията и зада овладеят необходимите компетенции.
• формативно или динамично оценяване (текущо): систематичните проверки на целия материал у всички ученици съпровожда целия дидактико-възпитателен процес;•		нормативно оценяване (сумативно и финално): провежда се в края наопределен учебен период (семестър, година, учебна степен) с цел установяване нивото на сформираните компетенции. Обикновено товаоценяване е външно (национално оценяване, оценяване по решение напедагогическия съвета/дирекцията на учебното заведение). В края на лицейската степен се провежда външното финално сумативно оценяване– в рамките на БАК.
Методи на оценяване биват: традиционни: проверка, оценяване, сертификация, включено наблюдение, устно препитване (на черната дъска, от място),проверка на писмени работи, взаимно оценяване, поощрение, одобрение и др.;съвременни: оценяване с помощта на компютъра, учебно портфолио на ученика,концептуални карти, рефлексивен дневник и т. н.
Средствата за оценяване могат да се класифицират като: 1. Затворени въпроси (Диктовка; Преразказ; Вярно/Невярно; Двуалтернативни; Множествен избор;Съпоставяне); 2. Отворени въпроси (Съчинение по дадено начало; Доклад; Анотация; Резюме; Реферат, Конспект; Есе; Въпроси с кратък отговор; Въпроси за допълване); 3. Практически задачи (Сценично представяне; Създаване на художествена
творба; Създаване на модел (макет); Лабораторно изследване; Изследователски
проект; Презентация; Участие в дискусия; Ролева игра; Проблемна ситуация).
СРАВНЕНИЕ на средствата за оценяване
Практически задачи; Отворени въпроси
Разнообразни по формат.
Често се използват.
Лесно се формулират.
Трудно се оценяват.
Оценката е субективна.
Проверяват продуктивност.
Добри са за проверка на умения като:приложение, анализ, синтез и оценка.

Затворени въпроси
Само 4-5 формата.
Използват се по-малко.
По-трудно се създават.
Оценяват се автоматично.
Оценката е обективна.
Проверяват репродуктивност.
Добри са за проверка на: факти, събития,понятия, принципи и закони, но могат дапроверяват и умения.

82Изисквания към оценяването:• Обективност: сходни форми, еднакви критерии, без лично отношение.
• Етичност: зачитане на правата, достойнството и различността.
• Справедливост: всички трябва да имат равни възможности за успех.
• Прозрачност: кого, кога и как ще оценяваме.
• Отговорност: да отчитаме ефекта върху оценявания и институцията.
• Адекватност: изпитните форми да са адекватни на целите оценяването.
• Своевременност: да подържа ефективна обратна връзка.
• Ефективност: оценяването да не отнема цялото ви време, а и на лицеистите.
Ще назовем няколко форми, които проверяват комплексно знания и уменияза приложение на знания, анализ, синтез и оценка. Например, резюме, есе; проблемна ситуация, портфолио. Ще предложим по-нататък критерии за оценка нарезюме и примерна схема за оценяване на есе.
Критерии за оценка на резюме
1. Умее да извлича информация от текст и да я обработва в съответствие с поставената задача.
2. Умее да композира и структурира текста, като се съобразява с поставената
задача.
3. Владее и прилага книжовноезиковнте норми на съвременния български
език (правописна, граматична,пунктуационна).
4. Умее да подбира и съчетава езиковите средства с оглед на стиловата уместност.
Примерна схема за оценяване на есе
A

B

C

D

Есето съответства на темата.

Есето не съответства на темата.

Темата е разкрита дълбоко.

Темата е разкрита повърхностно.

Аргументите са логично
структурирани.
Фактите се представят точно.

Аргументите не са свързани логически, непоследователни са.
Има доста неточни факти.

Оригинално и творчески.

Четливо и добре оформено.

Банално (стандартно, без индивидуална проява).
Текстът не е стегнат, има много
повторения.
Работата трудно се чете.

Разумен обем.

Прекалено дълга/кратка работа.

Няма граматични грешки.

Има доста граматични грешки.

Няма правописни грешки.

Има правописни грешки.

Умело цитиране.

Грешки при цитиране, плагиат.

Концентриран и стегнат текст.

83Библиография
1. Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin Ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
2. Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16, MO184192/01.07.16 art.401, intrat în vigoare 01.07.16.
3. Strategia de dezvoltare a educaţiei pentru anii 2014-2020 „Educaţia-2020”.Publicat:
21.11.2014 în Monitorul Oficial Nr. 345-351.
4. Curriculumul de bază.Sistem de competențe pentru învățământul general, 2018.
5. Cadrului European Comun de Referinţă pentru Limbi, 2018.
6. Guţu, Vl. Curriculum educaţional. Chișinău: CEP USM, 2014.
7. Evaluarea curriculumului naţional în învăţământul general. Studiu. Chișinău: MECC, IȘE,2018.
8. Bucun, N.; Guţu, Vl.; Ghicov, A. [et al.] Evaluarea curriculumului școlar. Ghid metodologic.
Chișinău: IȘE, 2017.
9. Алипиева А. Литературата като култура в училищния образователен дискурс. В сп.
Български език и литература, 1998, № 4.
10. Быстрова Е. А., Черкезова М. В. О филологическом образовании в школе. В: „Педагогика”, 1997, № 6, с. 43–49.
11. Базовый куррикулум. Нормативные документы. Кишинэу: ИППИ, 1998.
12. Воробьов, В. В. Културологичната парадигма на руския език. 1994.
13. Гадамер Х.Г. Значение на хуманистичната традиция в науките за духа. В: Истина
иметод. ЕА, Плевен, 1997.
14. Гуцу В. Основы национального куррикулума. Кишинэу, 2007.
15. Дамянова А. Конструктивизмът – новата образователна парадигма? В сп. Български език и литература, 2005, № 5.
16. Демирева К. Обучението по български език и литература в Молдова. Български
език и литература. София, 2002, №1.
17. Демирева К., Рацеева Е., Кара Н. Гид за приложение на курикулума по български
език и литература в лицейските класове. Кишинэу, 2007.
18. Демирева К. Интертекстуалност, мултикултурно образование, критическо мислене. В сп. Български език и литература, 2008, № 4.
19. Димитрова Г. Лингвокултурологията – наука от постнекласическата епоха. Електронно издателство LiterNet. 2008.
20. Гейхман Л.К. Интерактивное обучение как модель межкультурной коммуникации.
– В: Вестник МГУ. Сер.19. Лингвистика и межкультурная коммуникация. 2003, N3.
21. Кара Н. Български език в Молдова. В: Българи в Северното Причерноморие. Изследвания и материали. Том осми. Велико Търново, 2004.
22. Караулов Ю. Н. Русский язык и языковая личность. Москва, 1997.
23. Маслова В. А. Лингвокультурология. Москва, 2001.
24. Милков Л. Конструктивизмът като образователна идея. Сп. Педагогика, 2006, бр. 1.
25. Узнаем друг друга лучше. Межкультурное воспитание посредством литератур
26. этносов совместно проживающих в Республике Молдова (румын, украинцев,русских,гагаузов, болгар), Кишинэу: Cartier, 2005.
27. Рацеева Е. Писателят Мишо Хаджийски//Българи в Северното Причерноморие.
28. Изследвания и материали. Том осми. Велико Търново, 2004, с. 119–131.
29. Рикьор Пол. Универсална цивилизация и национални култури. В: История и истина. София, 1993.

84