MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM NAȚIONAL
ARIA CURRICULARĂ
TEHNOLOGIIDISCIPLINAEDUCAȚIE TEHNOLOGICĂ
CLASELE V-IX
Curriculumul disciplinar
Ghidul de implementare a curriculumului disciplinarChișinău, 2018ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 1

28.12.2018 10:41:58

Aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației,Culturii și Cercetării nr. 1124 din 20 iulie 2018)
COORDONATORI NAȚIONALI:• Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
• Valentin CRUDU, doctor în științe pedagogice, șef Direcție Învățământ General,
MECC• Mariana GORAȘ, șef adjunct Direcție Învățământ General, MECC
• Daniela COTOVIȚCAIA, consultant principal, Direcție Învățământ General, MECC
• Angela PRISACARU, consultant principal, Direcție Învățământ General, MECC
• Viorica MARȚ, consultant principal, Direcție Învățământ General, MECC
CONSULTANȚI NAȚIONALI:• Vladimir GUȚU, doctor habilitat, profesor, Universitatea de Stat din Moldova• Ludmila URSU, doctor, profesor, Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă”,
mun. Chișinău
• Anatol GREMALSCHI, doctor habilitat, profesor, Institutul de Politici Publice
GRUPURILE DE LUCRU:EDUCAȚIE TEHNOLOGICĂ:• Ala VITCOVSCHII (coordonator), doctor, conferențiar, Universitatea Pedagogică
de Stat „Ion Creangă”, mun. Chișinău
• Angela EȘANU, grad didactic superior, IPLT „Gheorghe Asachi”, mun. Chișinău
• Lilia PRISĂCARU, grad didactic superior, IPLT „Ion și Doina Aldea-Teodorovici”,
mun. Chișinău
• Daniela HOLBAN, grad didactic unu, IPLT „Gaudeamus”, mun. ChișinăuEDUCAȚIE DIGITALĂ:• Sergiu CORLAT (coordonator), grad didactic superior, IPLT „Orizont”, mun.
Chișinău
• Dorina CHEPTĂNARU, grad didactic unu, DRÎTS or. Râșcani, IPLT „Liviu Damian”,
or. Râșcani• Gheorghe CHISTRUGA, grad didactic superior, IPLT „Mihai Eminescu”, or. Drochia• Elena ERIZANU-PÎNZARI, grad didactic superior, IPLT „Alexandru Ioan Cuza”,
mun. Chișinău
• Arcadie MALEAROVICI, grad didactic superior, LT ORT „B. Z. Herzli”, mun. Chișinău
ROBOTICĂ:• Irina CIOBANU (coordonator), grad didactic superior, CTIC, mun. Chișinău
• Sergiu BURLACU, grad didactic superior, IPLT „Alexandru Ioan Cuza”, mun.
Chișinău
• Viorica JUC, grad didactic superior, IPLT „Ion Creangă”, mun. Chișinău
• Lilia MIHALACHE, doctor, grad didactic superior, IPLT „Ion Creangă”, mun.
Chișinău
• Grigore VASILACHE, grad didactic superior, IPLT „Mircea Eliade”, mun. Chișinău
2ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 2

28.12.2018 10:41:58

AUTORII GHIDULUI DE IMPLEMENTARE A CURRICULUMULUI DISCIPLINAR:EDUCAȚIE TEHNOLOGICĂ:• Ala VITCOVSCHII (coordonator), doctor, conferențiar, Universitatea Pedagogică
de Stat „Ion Creangă”, mun. Chișinău
• Angela EȘANU, grad didactic superior, IPLT „Gheorghe Asachi”, mun. Chișinău
• Lilia PRISĂCARU, grad didactic superior, IPLT „Ion și Doina Aldea-Teodorovici”,
mun. ChișinăuEDUCAȚIE DIGITALĂ:• Sergiu CORLAT (coordonator), grad didactic superior, IPLT „Orizont”, mun.
Chișinău
• Dorina CHEPTĂNARU, grad didactic unu, DRÎTS or. Râșcani, IPLT „Liviu Damian”,
or. Râșcani• Gheorghe CHISTRUGA, grad didactic superior, IPLT „Mihai Eminescu”, or. Drochia• Elena ERIZANU-PÎNZARI, grad didactic superior, IPLT „Alexandru Ioan Cuza”,
mun. Chișinău
• Arcadie MALEAROVICI, grad didactic superior, LT ORT „B. Z. Herzli”, mun. Chișinău
ROBOTICĂ:• Irina CIOBANU (coordonator), grad didactic superior, CTIC, mun. Chișinău
• Sergiu BURLACU, grad didactic superior, IPLT „Alexandru Ioan Cuza”, mun.
Chișinău
• Viorica JUC, grad didactic superior, IPLT „Ion Creangă”, mun. Chișinău
• Lilia MIHALACHE, doctor, grad didactic superior, IPLT „Ion Creangă”, mun.
Chișinău
• Grigore VASILACHE, grad didactic superior, IPLT „Mircea Eliade”, mun. Chișinău
RECENZENȚI:• Olimpiada ARBUZ-SPATARI, doctor, conferențiar, Facultatea Arte Plastice şiDesign, UPS „Ion Creangă”, mun. Chișinău
• Nicolae ONOFREICIUC, grad didactic superior, IPLT „Ginta Latină”, mun. Chișinău• Gheorghe TURCULEŢ, grad didactic unu, IPLT „Onisifor Ghibu”, mun. Chişinău
373.5.091:64
C 95
Curriculum naţional : Aria curriculară Tehnologii : Disciplina educaţie tehnologică clasele 5-9 :Curriculumul disciplinar : Ghidul de implementare a curriculumului disciplinar / Ala Vitcovschi, AngelaEşanu Lilia Prisăcaru [et al.] ; coord. naţ.: Angela Cutasevici [et al.] ; consultanţi naţ.: Vladimir Guţu[et al.] ; Min. Educaţiei, Culturii şi Cercet. al Rep. Moldova. – Chişinău : Lyceum, 2018 (F.E.-P. "Tipografia
Centrală"). – 160 p. : tab.
Referinţe bibliogr.: p. 159-160 (38 tit.). – 2000 ex.
ISBN 978-9975-3285-0-0.
Redactori: Liliana Botnaru, Natalia Cimpac
Editura LyceumChișinău, stradela 2 Aerodromului 2, of. 7
tel/fax: +(373) 22 212636; gsm: +(373)69177975, +(373)76770175
e-mail: editura.lyceum@mail.ru
www.lyceum.md; fb.editura lyceum

ISBN 978-9975-3258-9-9.		

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 3© Ministerul Educației, Culturii și Cercetării
3
al Republicii Moldova

28.12.2018 10:41:58

Cuprins
Partea I. Curriculumul disciplinar
1. Preliminarii
2. Repere conceptuale
3. Administrarea disciplinei
4. Competențe specifice
5. Unități de învățare
6. Sugestii metodologice
7. Sugestii de evaluare
Referințe bibliografice

Partea II. Ghidul de implementare a curriculumului disciplinar
1. Argument
2. Concepția didactică a disciplinei
3. Structura și conținutul curriculumului reconceptualizat la disciplina
Educație tehnologică pentru învățământul gimnazial
4. Proiectarea didactică la disciplina Educație tehnologică
5. Lecția modernă de Educație tehnologică și specificul ei
6. Sugestii metodologice/activități de învățare recomandate
7. Sugestii de evaluare
Referințe bibliografice

5
5
7
9
10
11
103
105
107

108
108
110
113
114
126
129
153
159

4

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 4

28.12.2018 10:41:58

Partea i. Curriculumul disciplinar

1. Preliminarii
Prezentul document reprezintă curriculumul reconceptualizat al disciplinei
Educație tehnologică, elaborarea căruia a fost determinată de noile concepții cu privire la pregătirea elevilor, impusă de o societate dinamică și democratică.
Reconceptualizarea educației tehnologice tinde să asigure:• alfabetizarea tehnologică în contextul societății bazate pe cunoaștere;• formarea unei culturi de bază în domeniul tehnologiilor;• cultivarea unei viziuni de ansamblu asupra tehnologiei, formarea unei atitudini morale active și responsabile în raport cu dezvoltarea și exploatarea acesteia;• promovarea cunoașterii contextului tehnologic în care se înscriu și dexteritățile
practice.
Prin studiul disciplinei Educație tehnologică, se realizează corelarea cu exigențele
formulate în documentele de politică educațională din Republica Moldova și Comunitatea Europeană privind pregătirea elevilor pentru viață și învățare continuă, precum și permiterea posibilității de a opta pentru o anumită carieră profesională.
Disciplina Educație tehnologică, cu statut de disciplină obligatorie inclusă în Planul-cadru pentru învățământul primar și gimnazial, este o disciplină de trunchi comun, componentă a ariei curriculare Tehnologii.
Curriculumul disciplinei Educație tehnologică reconceptualizat generează unsistem de componente ierarhic organizate care realizează două funcții principale:• funcția reglatoare – vizată prin componenta teleologică;• funcția strategică – vizată prin componentele conținutală și procesuală.
Aceste componente ale curriculumului se regăsesc în următoarele compartimente ale prezentului document:• Repere conceptuale ale curriculumului disciplinei Educație tehnologică pentru învățământul gimnazial, în care se descriu, la nivel general, componentele
teleologică, conținutală și procesuală.
• Administrarea disciplinei prezintă aspectul managerial al disciplinei și repartizarea timpului necesar pentru studierea disciplinei.
• Competențe specifice și unități de învățare (programe ale modulelor disciplinei) prezintă componentele: unități de competență, unități de conținut,
activități de învățare și produse școlare recomandate, la nivelul concret al modulelor disciplinei incluse în tabelul compartimentului Administrarea disciplinei pentru fiecare clasă gimnazială.
• Sugestii metodologice, în care pedagogii sunt orientați să aplice curricula disciplinelor la nivelul proiectării și realizării demersului didactic, în conformitate
cu specificul disciplinei și particularitățile de vârstă ale elevilor.
5ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 5

28.12.2018 10:41:58

• Sugestii de evaluare, care încurajează cadrele didactice să aplice curricula disciplinei la nivelul de proiectare și realizare a procesului de evaluare.
Funcțiile reglatoare și strategică ale curriculumului pentru învățământul primarși gimnazial determină categoriile de beneficiari ai prezentului document: conceptori de curriculum, autori de resurse didactice, manageri și cadre didactice, elevi șipărinți, alte persoane interesate.
Din perspectiva abordării disciplinei de către profesor, aspectul teoretic și practic
al acesteia nu implică stabilirea unei proporții precise între cele două dimensiuni.
Raportul echilibrat teoretic – practic elimină riscul unei teoretizări excesive sau/șial unei profesionalizări timpurii. Disciplina Educație tehnologică întregește cultura
generală a elevului. Având un profund caracter interdisciplinar și practic-aplicativ,
disciplina urmărește să realizeze:• pregătirea elevilor pentru participarea activă/implicarea în tehnologiile viitorului, mereu în continuă schimbare și evoluție;• formarea unui utilizator al tehnologiilor informat;• cultivarea gândirii inovative;• învățarea prin acțiune și soluționarea problemelor;• adoptarea unei atitudini critice și integrarea în lumea tehnologică, fărăreticențe emoționale.
Viziunea pedagogică promovată prin intermediul disciplinei indicate, recomandată pentru ciclul primar și gimnazial, abordează variate subiecte în cadrul mai multor module a căror complexitate crește de la o clasă la alta, astfel încât cadrul didactic să fie capabil să răspundă așteptărilor membrilor societății, privind pregătirea
generațiilor în creștere pentru viață și integrare în mediul social.
Prin construcție și eșalonare pe clase, curriculumul reconceptualizat propune
un sistem modular coerent, alcătuit din module de diferite tipuri, fiecare dintre ele
articulându-se flexibil cu unități de competență, activități de învățare, conținuturi,
finalități prezentate într-o manieră sintetic-integratoare. Modulele pot fi studiatepe parcursul a 2 sau mai multe clase, câte două module pe an, conform tabelului de repartizare a acestora pe clase. Selectarea modulelor se va realiza în baza:
preferințelor elevilor, resurselor existente, specificului localității etc.
Drept condiții necesare pentru implementarea eficientă a curriculumului reconceptualizat, evidențiem:• promovarea unui management eficient al implementării curriculumului înînvățământul primar și gimnazial;• crearea unui climat psihologic și relațional favorabil;• crearea mediului de învățare adecvat;• crearea unui cadru motivațional pentru cadrele didactice și elevi;• acceptarea conștientă de către subiecții procesului educațional a schimbărilor
în cadrul curricular;• parteneriatul eficient cu părinții în cheia Strategiei intersectoriale de dezvoltare
a abilităților și competențelor parentale pentru anii 2016 – 2022;• parteneriatul eficient cu reprezentanții comunității.

6

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 6

28.12.2018 10:41:58

Elevii pot să-și desăvârșească procesul propriei formări, familiarizându-se cu
finalitățile proiectate pentru sfârșitul anului școlar.
Părinții se pot orienta, în baza curriculumului, pentru a monitoriza reușita copiilor
și a-i ajuta în procesul învățării.
Prezentul document vizează cadrele didactice care vor preda disciplina Educație
tehnologică, precum și posibilii parteneri educaționali, colegii de breaslă, părinții,întreaga comunitate.
Parteneriatul comunitar în domeniul Educației tehnologice poate fi un auxiliar
important pentru școli și elevi prin oferirea sprijinului elevilor și poate servi drept
model de aplicare a cunoștințelor și abilităților ce se referă la viața din afara școlii,
dobândite prin intermediul curriculumului.

2. Repere conceptuale
Curriculumul pentru disciplina Educație tehnologică este parte componentă aCurriculumului Național și reprezintă un document reglator și un act normativ prevăzut pentru a fi implementat în procesul educațional în clasele primare și gimnaziale.
Demersurile educaționale propuse prin actualul curriculum la disciplina Educație
tehnologică sunt coordonate cu recomandările documentelor naționale, europene și internaționale și prevăd implementarea schimbărilor de esență la nivelnațional: Constituția Republicii Moldova (1994); Codul Educației al Republicii Moldova (2014); Strategia Națională „Educația 2020”; Strategia Națională Moldova 2030
privind Dezvoltarea durabilă; Strategia intersectorială de dezvoltare a abilităților și
competențelor parentale pentru anii 2016 – 2022 și alte documente adiacente, careprevăd modernizarea sistemului educațional pentru a răspunde atât nevoilor individuale ale copiilor/tinerilor, cât și cerințelor societății.
Curriculumul pentru disciplina Educație tehnologică orientează activitatea cadrului didactic spre formarea la elevi a competențelor specifice domeniului. Programul
curricular propune o ofertă flexibilă, care permite cadrului didactic să modifice, săcompleteze sau să înlocuiască activitățile de învățare, astfel încât acestea să asigure
un demers didactic adecvat situației concrete a clasei.
În cadrul disciplinei Educație tehnologică, se urmărește formarea competențelor
specifice ce țin de asigurarea praxiologică a demersului tehnologic, prin activități
de achiziționare a unor cunoștințe funcționale și competențe necesare satisfacerii
nevoilor fundamentale ale omului în societatea contemporană, care vor spori capacitatea acestuia de a beneficia de progresul tehnologic în viața personală și publică,de a deveni competitiv pe piața muncii, de a aborda un stil sănătos de viață, de a seorienta din perspectivă școlară și profesională în cunoștință de cauză.
A trăi în era digitală înseamnă a avea noi competențe, iar elevii claselor gimnaziale urmează să valorifice potențialul TIC-ului pentru a le dezvolta și a face față provocărilor vieții moderne. În acest context, apare necesitatea creării condițiilor optime
pentru dezvoltarea la copii a competențelor digitale.

7

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 7

28.12.2018 10:41:58

Curriculumul la disciplina Educație tehnologică are ca finalitate formareacompetențelor prin achiziții specifice disciplinei, dar și prin valorificarea interdisciplinară a achizițiilor căpătate în cadrul altor discipline școlare.
Elemente de noutate• Redefinirea competențelor specifice în conformitate cu trei categorii definalități caracteristice disciplinei: cunoaștere și integrare; aplicare și operare;
integrare și transfer, cu specificarea abilităților și componentelor atitudinale
predominante.
• Reorganizarea/redimensionarea unităților de conținut, păstrarea principiului
modular de studiu al disciplinei pe parcursul a 2-3 ani școlari, cu eficientizareaunităților de conținut prin substituirea modulelor și studierea consecutivă aacestora.
• Reconfigurarea unităților de conținut este în corespundere cu profilul de formare al absolventului la treapta gimnazială.
• Revizuirea unităților de competențe prin corelare cu competențele specificeși unitățile de conținut, urmărind gradualitatea, complexitatea, transferabilitatea și contextualitatea competențelor.
• Diversificarea activităților de învățare recomandate, cu accent pe activități
oportune pentru formarea de valori și atitudini.
Principiile educației tehnologice, afirmate la nivel de UNESCO, vizează „reconcilierea cunoașterii cu știința de a acționa” (UNESCO, 1983, p. 13-29):
a) principiul complementarității, prin „alternanță și continuitate”, între formarea
intelectuală și formarea practică a personalității umane;b) principiul integrării personalității umane în mediul social (economic, politic,
cultural) prin acțiune;c) principiul echilibrului între acumularea cunoștințelor teoretice și dezvoltarea
experienței practice;d) principiul proiectării resurselor aplicative ale cunoașterii științifice la toate
vârstele, nivelurile și formele de educație.
Curriculumul disciplinei Educație tehnologică are la bază următoarele principii:- principiul asigurării caracterului dinamic și deschis al studiului educației tehnologice;- principiul modular de studiere a conținuturilor;- principiul asigurării conexiunii teoriei cu practica;- principiul interacțiunii procesului educațional cu factorii externi sociali, economici și culturali;- principiul includerii elevului într-un ciclu finit de: observare – cercetare – sinteză – proiectare – realizare – valorificare.

8ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 8

28.12.2018 10:41:58

Obiectivul general al disciplinei Educație tehnologică – a forma elevilorcunoștințe, abilități și atitudini care vor asigura alfabetizarea tehnologică a acestora
și vor spori capacitatea de a atinge succesul în învățământul secundar general, la
locul de muncă și în viața de zi cu zi, precum și dezvoltarea capacităților de învățare
pe tot parcursul vieții.
Scopul disciplinei Educație tehnologică – dezvoltarea gândirii centrate pe tehnică
și tehnologie, ghidate spre înțelegerea principiilor de bază, care explică descoperirileștiinței, dezvoltarea curiozității intelectuale bazate pe cercetarea personală, formarea unei anumite atitudini față de mediul tehnic și tehnologic, stimularea spiritului
creativ pentru sporirea calității vieții.
Curriculumul reconceptualizat păstrează structura modulară a conținuturilor, propunând totodată un șir de module noi: Educație digitală, Colaje și decorațiuni, Robotică, Design (de interior, grafic, al spațiilor verzi), Transport și construcții, Meșteșuguri
populare și moderne, Servicii sociale, Casă și menaj, Antreprenoriat și marketing.
Acestea sunt complexe și includ mai multe conținuturi, având un statut opțional atâtmodulele, cât și conținuturile din interiorul lor. Ex: Modulul Meșteșuguri populare și
moderne include: Arta acului, Tricotarea, Ceramica, Prelucrarea artistică a lemnului,Împletitul din fibre vegetale etc. De pildă, optând pentru modulul Meșteșuguri populare și moderne, urmează selectarea unui conținut – Prelucrarea artistică a lemnului,Arta acului sau Ceramica etc. La selecția modulelor se va ține cont de opinia elevilor,dar și de modulele studiate în anii precedenți, astfel ca să se asigure o continuitate
logică și o dezvoltare progresivă a competențelor.
Curriculumul disciplinei orientează elevii și profesorii spre formareacompetențelor-cheie, competențelor transversale, acestea cuprinzând competențe
specifice disciplinei Educație tehnologică, concretizate pentru fiecare modul și clasă
prin unități de competență.
Conținuturile propuse de curriculumul reconceptualizat nu le vor înlocui total pecele precedente, însă majoritatea lor urmează a fi integrate într-un context modern.

3. Administrarea disciplinei
Denumirea
Statutul
disciplinei
disciplinei
Educație
Obligatorie
tehnologică

Aria
curriculară
Tehnologii

Clasa
V
VI
VII
VIII
IX

Nr. de ore pesăptămână
1
1
1
1
1

Nr. de ore
pe an1
33
33
33
33
33

9

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 928.12.2018 10:41:58

Repartizarea modulelor pe clase*
Modulul
1. Arta culinară și sănătatea
2. Meșteșuguri populare și moderne
3. Colaje și decorațiuni
4. Activități agricole
5. Educație digitală
6. Robotică
7. Limbaj grafic
8. Designul spațiilor verzi
9. Design vestimentar
10. Design de interior
11. Design grafic
12. Transport și construcții
13. Energie/Electrotehnică
14. Domenii profesionale
15. Servicii sociale
16. Casă și menaj
17. Antreprenoriat și marketing

V







VI







Clasa
VII







VIII

IX


























*Note:• În fiecare an de studiu, se va asigura predarea a două module din lista celor
propuse clasei respective, la alegerea elevilor și în funcție de dotările disponibile. Selectarea modulelor se face de către elevi la începutul fiecărui an destudiu și este condiționată de modulele studiate în anul precedent.
• Pe durata unui an de studiu, se vor aloca 15 ore pentru fiecare dintre modulele alese.

4. Competențe specifice
1. Identificarea rolului și impactului istoric, cultural și social al tehnologiilor asupra
mediului și societății, demonstrând respect pentru valorile dezvoltării durabile.
2. Realizarea proiectelor tehnologice pentru soluționarea unor probleme practiceutilitare, manifestând atitudine creativă, responsabilă și etică în utilizarea tehnologiilor.
3. Crearea de produse digitale specifice situațiilor de învățare, dând dovadă de corectitudine, adecvare și respect pentru etica mediilor virtuale.
4. Transpunerea achizițiilor tehnologice în contexte educaționale și cotidiene, demonstrând spirit de inițiativă și antreprenorial în vederea dezvoltării personale.
10

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 10

28.12.2018 10:41:58

11

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 11

28.12.2018 10:41:58

Unități de competențe
Unități de conținut
1.1. Recunoașterea
1. Originea alimentelorvarietății produselor • Alimente de origine minerală: apă,alimentare.
sare
1.2. Explicarea• Alimente de origine vegetală: în
preferințelor
stare proaspătă (fructe, legume) șiîn alegerea
prelucrate (zahăr, ulei, cereale)produselor pentru • Alimente de origine animală: carne,o alimentație
lapte, ouăsănătoasă.
• Criterii de selectare a produselor
alimentare. Caracteristici
organoleptice• Vesela, tacâmurile, utilajul și
dispozitivele din bucătărie
2.1. Diferențierea
2. Prelucrarea culinară a produselor
specificului
alimentare
prelucrării• Prelucrarea primară a alimentelor
primare și termice • Prelucrarea termică a alimentelora produselor• Pregătirea, înfrumusețarea șialimentare.
servirea la masă a bucatelor din
legume fierte, crudități, ouă etc.

Conversații/discuții: importanța salatelor în meniul zilnic.
Aplicații practice: exerciții de prelucrare primară (selectarea,
sortarea, spălarea, curățarea etc.); de prelucrare termică
(fierberea, coacerea, frigerea etc.); prepararea șiînfrumusețarea bucatelor din legume fierte, din crudități
(salate etc.); prepararea bucatelor din ouă*; lucrări practicede aranjare și servire a mesei.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observări: varietatea alimentelor și
originea lor: tipurile de ambalaje.
Aplicații practice: exerciții de verificare a calității produselor
alimentare (ouă, lactate) în funcție de aspect, miros,greutate, gust etc.; de identificare a caracteristicilor
organoleptice; de selectare a produselor alimentare conform
informațiilor de pe etichete, ambalaje, prospecte etc.; deidentificare a valorii nutritive și energetice; exerciții deselectare a veselei, tacâmurilor, utilajului și a dispozitivelor
necesare; exerciții de respectare a normelor sanitar-igieniceși a regulilor de protecție a muncii în bucătărie.

Modulul: Arta culinară și sănătatea

Clasa a V-a

5. Unități de învățare

12

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 12

28.12.2018 10:41:58

3.1. Realizarea unui
3. Proiect de grup
proiect de pregătire • Alcătuirea meniului pentru dejun.
a unor bucate
Criterii de întocmire.
sănătoase conformPregătirea bucatelor pentru dejun.
meniului elaborat
Aranjarea și servirea mesei pentru
pentru dejun.
dejun
3.2. Realizarea• Terminologia specifică
activităților
necesare laaranjarea mesei cu
veselă și tacâmuri.
4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea
proces de preparareproiectelora produselor și
Profesia bucătar
a mesei servite
pentru dejun.
Conversații/discuții: descrierea etapelor tehnologice utilizateîn activitățile practice.
Aplicații practice: evaluarea proiectelor de preparare a
produselor pentru dejun; aranjarea mesei; înfrumusețarea.

Conversații/discuții/observare: reguli de conduită lamasă; întreținerea ordinii și curățeniei; folosirea corectă atacâmurilor.
Aplicații practice: exerciții de alcătuire a meniului pentru
dejun; elaborarea proiectelor de pregătire a unor bucate(salate, tartine, ouă umplute etc.) și a băuturilor simple(ceai, compot etc.) pentru dejun; aranjarea mesei (cușervețele, față de masă, cești și farfurioare, tacâmuri etc.);înfrumusețarea și servirea bucatelor la masă.

13

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 13

28.12.2018 10:41:58

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1.1. Recunoașterea
1. Specificul meșteșugului Cusutul șiConversații/discuții/observare: apariția și evoluția artei
specificului
brodatul tradițional
broderiei: studierea și analiza articolelor tradiționalemeșteșugului• Istoria și evoluția meșteșugului.
decorate cu broderii, articolelor de port popular, deCusutul și brodatul
Articole de port popular, de uz casnic uz casnic și de ritual decorate cu broderie, motivelor
tradițional.
și de ritual decorate cu broderie.
ornamentale și cromaticii broderiilor tradiționale și ale altor
1.2. Identificarea
Ornamentica și cromatica broderiilor popoare, funcțiilor utilitare, aspectului estetic, compoziției
materialelortradiționale
decorative etc.; proprietățile materialelor și ale ustensilelorși ustensilelor• Varietatea materialelor și
utilizate în broderie; studiul și cercetarea materialelor
specificeustensilelor utilizate în broderie:specifice broderiei: bumbac, in, cânepă, lână, mătase etc.;meșteșugului.
pânză de bumbac, in, cânepă; fireustensilele specifice broderiei.
colorate; ace etc. Norme sanitarAplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
igienice și de protecție a muncii
pânzei (grosimea, textura, aspectul etc.), firelor colorate
conform cerințelor; ustensilelor (ace, gherghef) adecvatematerialelor selectate.
2.1. Realizarea
2. Tehnici de cusut și brodat
Conversații/discuții/observare: specificul broderiei calculate;punctelor de• Broderia pe fire numărate (calculată) numărarea firelor; geometrizarea elementelor.
broderie calculată, • Puncte de cusut și brodat specifice
Aplicații practice: exersarea realizării punctelor de cusut și
respectând normele
broderiei pe fire numărate
brodat: rămurică, lănțișor, cruciuliță, găurică.
sanitar-igienice• Tehnica realizării punctului de
și de protecție agăurică
muncii.

Arta acului

Modulul: Meșteșuguri populare și moderne(Arta acului, Tricotarea, Ceramica, Prelucrarea artistică a lemnului, Împletitul din fibre vegetale)

14

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 14

28.12.2018 10:41:58

3.1. Elaborarea
proiectului derealizare a unuiarticol cu decor
brodat.
3.2. Realizarea unuiarticol cu decor
brodat, respectândsuccesiunea
operațiilor
tehnologice.
4.1. Aprecierea calității
lucrărilor proprii
și ale colegilor
din perspectiva
reinvestirii
beneficiilorobținute.

3. Realizarea unui articol simplu• Proiectarea unui articol simplu,
decorat cu broderie• Analizarea și selectarea resurselormateriale necesare realizării
proiectului• Realizarea practică a articolului
proiectat. Croirea stofei.
Compunerea decorului pe suprafața
articolului. Realizarea punctelor debroderie. Operații de finisare
4. Evaluarea și valorificarea articolului• Posibilități de utilizare și decorare a
articolului• Valorificarea meșteșugului Artaacului în activități cotidiene
Conversații/discuții/observare: aprecierea lucrărilor(calitatea realizării, aspectul estetic, decorativ, funcțional);
posibilități de utilizare și decorare a articolelor.
Aplicații practice: expoziție de lucrări.

Conversații/discuții/observare: legitățile cromaticii, legitățile
compoziționale.
Aplicații practice: realizarea schiței, proiectarea articolului,
selectarea mijloacelor materiale potrivite, combinarea
tehnicilor de cusut și brodat studiate într-o lucrare decreație; finisarea articolului (spălarea, scrobirea, călcareaetc.); păstrarea în ordine și curățenie a materialelor și
ustensilelor selectate; înlăturarea lacunelor depistate în
timpul lucrului.
Produse: șervețel, mini-panou, batistă etc.

15ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 15

28.12.2018 10:41:58

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Specificul meșteșugului Tricotarea Conversații/discuții/observare: varietatea articolelor
1.1. Recunoașterea
tricotate: articole vestimentare, accesorii; domenii despecificului• Varietatea articolelor tricotate
utilizare a articolelor tricotate, varietatea materialelormeșteșugului
Articole vestimentare tricotate.
specifice tricotării, proprietățile materialelor și ale
Accesorii tricotate
Tricotarea.
ustensilelor utilizate în tricotare, studiul și cercetarea• Materiale și ustensile folosite în
1.2. Identificarea
materialelor specifice tricotării: lână, mohair, acril etc.
tricotarematerialelor
Fire textile din lână naturală, mohair, Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a firelorși ustensilelor
textile (grosime, trăinicie, grad de răsucire), a ustensilelor
acril.
specifice(grosime, formă).
Andrele (de diferite numere),meșteșugului.
croșete, ace de cusut.
Norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii
Conversații/discuții/observare: specificul tricotării: tipuri de2.1. Realizarea
2. Elemente de bază ale tricotării
• Montarea ochiurilor pe andrele
ochiuri, modele de tricotare.
elementelor deAplicații practice: exerciții de montare a ochiurilor pebază ale tricotării,• Ochi pe fațăandrele, tricotarea ochiurilor pe față/pe dos, încheierea
respectând normele • Ochi pe dos
ochiurilor; obținerea modelelor de tricotare; leneș, jerseu,
sanitar-igienice și• Ochiul de încheiere a tricotului
semielastic; exerciții de efectuare a calculelor, privind
regulile de protecție • Modele de tricotare: punct leneș,stabilirea numărului de ochiuri necesar.
a muncii.
punct jerseu, semielastic
Aplicații practice: exerciții de proiectare a articolului
3.1. Proiectarea unui
3. Realizarea/tricotarea unui articol
articol tricotat
simplu(stabilirea dimensiunii, culorilor, modelului); organizarea
mijloacelor (firelor textile, andrelelor); tricotarea articolului;conform tendințelor • Proiectarea unui articol tricotat
modei actuale.
• Analizarea și selectarea resurselor
finisarea articolului tricotat (încheierea ochiurilor, spălarea);păstrarea în ordine și curățenie a materialelor și ustensilelormateriale necesare realizării
proiectului
selectate; înlăturarea lacunelor depistate în timpul lucrului.

Tricotarea

16ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 16

28.12.2018 10:41:58

Unități de conținut

1. Istoricul și dezvoltarea ceramicii• Ceramica – gen al artelor
decorativ-aplicate• Arta olăritului. Varietatea obiectelorde ceramică. Centre de ceramică
tradițională. Reprezentanți de vază• Ceramica și plastica mică• Funcțiile utilitare ale vaselor deceramică

Unități de competențe

1.1. Recunoașterea
ceramicii ca
gen al artei
decorativ-aplicate.
1.2. Deosebirea
obiectelorde ceramică
tradițională de cele
ale artei ceramicemoderne.

Conversații/discuții/observare: evoluția artei ceramicii,
obiectelor de ceramică (obiecte religioase, de uz casnic,
materiale de construcții sau decorative etc.); importanța
ceramicii în dezvoltarea civilizației și culturii naționale;
caracteristicile distinctive ale obiectelor create în diferite
centre de ceramică: Hoginești, Iurceni, Cinișeuți etc.
Aplicații practice: observarea diferențelor cromatice ale
obiectelor ceramice create în diferite centre de ceramică;activități de studiere a părților componente ale vaselor deceramică tradițională.

Activități de învățare și produse școlare recomandate

Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic, decorativ, utilitar al articolului; identificarea unor
posibilități de utilizare și decorare a articolelor tricotate.
Aplicații practice: expoziții de lucrări.

Produse recomandate: fular, căciuliță, poșetă, păpușă, suport
pentru cană etc.

Ceramica

3.2. Realizarea unui
• Realizarea practică a articolului
articol tricotat,
proiectat. Stabilirea numărului derespectândochiuri. Selectarea modelului decerințele
tricotare. Tricotarea articolului
tehnologice.
• Operații de finisare
4.1. Evaluarea calității și 4. Evaluarea și valorificarea articolului
aspectului estetic al
din punct de vedere al calității
articolelor tricotate. • Caracteristica articolului în funcție
de calitatea tricotării: conexiunea
dintre tricotare și viața cotidiană

17

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 17

28.12.2018 10:41:58

2.1. Identificarea
materiilor prime,
a utilajelor și
ustensilelor
specificedomeniului
Ceramică.
2.2. Respectarea
regulilorsanitar-igieniceși de securitate a
muncii în procesul
de modelare aobiectelor.
3.1. Identificarea
tehnicilor specifice
de modelare liberă.
3.2. Stabilirea relațiilor
proporționale
ale părților
componente ale
obiectului.
3.3. Elaborarea
proiectului deconfecționare aobiectelor din lut/argilă.

3. ABC-ul tehnologic de transformare
a lutului în ceramică
• Tehnici de obținere a formelor
primare (sferă, cub, cilindru etc.)• Tehnici și metode de modelare
liberă: metoda adăugării la formă;metoda decupării din formă;metoda concreșterii etc.
• Mijloace și procedee:
proporționarea, construirea,
decorarea prin texturare, incizare

Conversații/discuții/observare: tehnici și metode demodelare a lutului; importanța respectării algoritmului deconfecționare a obiectelor din lut; respectarea regulilor desecuritate a muncii în atelier; tehnologia uscării și calcinării
obiectelor de ceramică.
Aplicații practice: obținerea formelor primare (sferă, cub,cilindru) prin aplicarea tehnicilor și metodelor de modelare;înlăturarea surplusului de lut din interiorul figurinelor,pentru a evita spargerea/plesnirea acestora la coacere/calcinare; obținerea texturii; organizarea excursiilor/vizitelorîn ateliere ale meșterilor ceramiști.
Produse: șirag de mărgele, cercei, broșe, clopoței etc.

2. Materiale și ustensile
Conversații/discuții/observare: particularitățile și• Proprietățile materialelor și
proprietățile argilei; tehnologia preparării argilei pentru
ustensilelor. Materiile prime: argilă, modelarea obiectelor; barbotina și rolul ei; roata olarului șicaolin; materiale de acoperire:
determinarea progresului semnificativ în arta olăritului.
angobă, glazuri
Aplicații practice: alegerea argilei în funcție de proprietățile
• Ustensile și utilaje: eboșare,sale (plasticitate, granulare, culoare etc.); prepararea
sucitoare, planșă, pensule etc.; roata lutului în condiții casnice/industriale (alegerea, înmuierea,
olarului, cuptor pentru calcinareafrământarea etc.).
lucrărilor etc.

18ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 18

28.12.2018 10:41:58

Conversații/discuții/observare: selectarea piesei/articolului
pentru modelare.
Aplicații practice: realizarea schiței; pregătirea locului demuncă; respectarea etapelor tehnologice de modelare;transpunerea ideii în material (modelarea, decorarea);
respectarea rigorilor tehnologice de pregătire a argilei
pentru coacere; respectarea regulilor de securitate a muncii.
Produse: țuruiace, un recipient/lădiță pentru bijuterii, un
personaj, bibelouri, decorațiuni etc.

Prelucrarea artistică a lemnului

4. Realizarea proiectului• Efectuarea schiței. Selectarea
materialelor și ustensilelor• Concretizarea tehnicii de realizare a
articolului: modelarea, decorarea,
coacerea• Evaluarea și valorificarea produselorUnități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Istoricul și evoluția meșteșugului
Conversații/discuții/observare: istoricul dezvoltării
1.1. Recunoașterea• Apariția și dezvoltarea meșteșugului meșteșugului; originea și producerea materialelor lemnoase;specificului
speciile lemnoase; proprietățile materialelor lemnoasemeșteșugului• Materiale lemnoase. Proprietățile
(fizice: umiditatea, umflarea, contragerea, densitatea;
Prelucrarea artistică
fizice și mecanice ale materialelormecanice: elasticitatea, rezistența, duritatea, durabilitatea);
lemnoase. Defectele și bolile
a lemnului.
lemnului
proprietățile instrumentelor de măsurare (a compasului de
1.2. Identificarea
grosime, a riglei etc.), de trasare (trasatorul etc.), a diferitor• Locul de muncă. Materiale și
materialelor
ustensile
tipuri de fierăstraie, a dispozitivelor pentru găurire, ași ustensilelor
specifice• Desenul tehnic al pieselor din lemn; pirogravorului etc.
reprezentările grafice; instrumentele Aplicații practice: exerciții de selectare a materialelormeșteșugului.
conform cerințelor; de alegere a ustensilelor adecvatede măsurare și de trasarematerialelor selectate; de citire și executare a desenelor• Norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii
tehnice conform standardelor; de măsurare; de trasare.

4.1. Transpunerea înmaterial a unuiproiect/schiță a/al
unui obiect/articolde ceramică.
4.2. Evaluarea lucrărilor
confecționate,ținând cont deaspectul estetic,
calitativ șifuncțional.

19

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 19

28.12.2018 10:41:58

2.1. Executarea
2. Tehnologii de prelucrare a lemnului
operațiilor• Operații de prelucrare a lemnului
tehnologice• Îmbinarea pieselor din lemnde prelucrare• Finisarea articolelor din lemn
a lemnului,• Tehnologii de prelucrare artistică arespectând normele
lemnului: traforajul, pirogravarea
sanitar-igienice și• Ornamentica tradițională
regulile de protecție
• Terminologia specifică
a muncii.
2.2. Valorificarea
informațiilor,
utilizândterminologia
specifică
domeniului
prelucrării lemnului.
3.1. Realizarea unui
3. Proiect de confecționare a unuiproiect dearticol din lemn/placaj* ornat princonfecționare a
pirogravare
unui articol din• Elaborarea și realizarea proiectului
lemn/placaj ornat
prin pirogravare,respectândsuccesiunea
operațiilor.
Conversații/discuții/observare: articole confecționate din
lemn/placaj (poliță, cutie, ramă, tocător, panou, suport,
suvenir etc.).
Aplicații practice: elaborarea proiectului (realizarea schiței;elaborarea fișei tehnologice; selectarea materialelor și
ustensilelor; trasarea; tăierea detaliilor cu fierăstrăul
de traforaj; compunerea decorului; lucrări practice deornamentare prin pirogravare; finisarea articolului);înlăturarea lacunelor depistate în timpul lucrului.
Produse: obiecte din lemn/placaj (poliță, cutie, ramă,tocător, panou, suport etc.)*.

Conversații/discuții/observare: semnificația ornamentului
tradițional (cerc, linie, zigzag etc.); construcția pirogravorului.
Aplicații practice: exerciții de trasare a dimensiunilor, detăiere, de găurire; exerciții de citire și executare a desenului
tehnic; exerciții de reprezentare grafică a unor obiecte din
lemn/placaj (poliță, cutie, ramă, tocător, panou, suportetc.)*; exerciții de tăiere cu fierăstrăul de traforaj; exerciții deîmbinare a pieselor din lemn (prin cuie, prin șuruburi, prinîncleiere); lucrări practice de ornamentare a articolelor prinpirogravare: ștanțare, desenare cu ansa; lucrări practicede finisare a articolelor din lemn/placaj.

20ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 20

28.12.2018 10:41:58

Unități de conținut
1. Istoricul și evoluția meșteșugului• Apariția și dezvoltarea meșteșugului• Proprietățile fibrelor vegetale• Varietatea materialelor și
ustensilelor utilizate la împletitul din
fibre vegetale• Norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii

2.1. Realizarea tehnicilor 2. Tehnica împletitului din pănuși
de lucru cu foile de • Resursele naturale și utilizarea
grijulie a lor. Selectarea fibrelor.
porumb, respectândnormele sanitarFierberea, despicarea, răsucireafâșiilor și formarea firului din foi deigienice și regulile
de protecție aporumb• Tehnica de formare a firului prinmuncii.
răsucire. Tehnica împletirii libere afibrelor umede• Terminologia specifică

Unități de competențe
1.1. Recunoașterea
specificuluimeșteșuguluiÎmpletitul din fibre
vegetale.
1.2. Identificarea
materialelorși ustensilelor
specificemeșteșugului.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: apariția și evoluția
meșteșugului; studierea articolelor (decorative, utilitare șide ritual); funcțiile utilitare; aspectul estetic; proprietățile
materialelor (elasticitate, luciu, duritate); studiul și
cercetarea materialelor specifice (paie, foi de porumb, lozie,
papură, cânepă) și a ustensilelor (cuțitaș sau briceag, ac cu
grosimea de 0,2-0,5 mm și lungimea de 5-8 cm, degetar, ață
nr. 10 sau 20; foarfece; vase pentru fierbere; șervețele etc.).
Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare acalității materialelor și a ustensilelor pentru lucru, conformcerințelor.
Conversații/discuții/observare: obiecte alcătuite din mai multe
detalii; tipuri de îmbinări simple în obiecte (fetiță, băiețel,suport pentru vasele fierbinți etc. confecționate din pănuși)*.
Aplicații practice: exerciții de reprezentare grafică a formei,
proporțiilor, părților componente ale unor obiecte din fibre
vegetale; lucrări practice cu foile de porumb: în tehnica deformare a firului prin răsucire, în tehnica împletirii libere afibrelor umede; excursii la expoziții și târguri ale meșterilor
populari; lucrări practice de confecționare a unui obiect dinfibre vegetale.

Împletitul din fibre vegetale

4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului; descrierea etapelor
proces de realizare • Meserii din domeniul prelucrării
a proiectului.
lemnului: lemnar, tâmplar, dulgher, tehnologice utilizate în activitățile de confecționare;
dogar
descrierea ornamentelor utilizate; prezentarea proiectului.
Aplicații practice: prezentarea unei expoziții de articole
confecționate.

21ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 21

28.12.2018 10:41:59

Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului; evaluarea lucrărilor elevilor;
descrierea etapelor tehnologice aplicate în activitățile
practice; prezentarea proiectului.
Aplicații practice: organizarea unei expoziții.

Conversații/discuții/observare: selectarea informației despre
articolele confecționate din fibre vegetale (din pănuși).
Aplicații practice: proiectarea articolului (realizarea schiței,fișei tehnologice; lucrări practice de confecționare a unuiobiect din fibre vegetale; finisarea articolului; spălarea,
bronzarea, lăcuirea); păstrarea în ordine și curățenie a locului
de lucru, a materialelor și ustensilelor selectate; înlăturarea
lacunelor depistate în timpul lucrului.
Produse: fetiță, băiețel, suport pentru vasele fierbinți etc.
confecționate din pănuși*.

Unități de competențe
Unități de conținut
1.1. Recunoașterea
1. Ce este colajul?
specificului• Materiale și ustensile utilizate înlucrărilor de colaj șirealizarea colajelor. Proprietățile
decorațiuni.
calitative ale materialelor. Reguli
sanitar-igienice și de protecție amuncii

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: varietatea lucrărilor de colaj,
varietatea felurilor de hârtie: hârtie albă de scris, hârtie
colorată (seturi), hârtie adezivă; observarea particularităților
imaginii-colaj; expresivitatea formelor, armonia culorilor,cașerarea imaginii etc.

Modulul: Colaje și decorațiuni

3. Proiect de confecționare a unui3.1. Realizarea unuiarticol din fibre vegetaleproiect de• Combinarea tehnicilor studiate
confecționare aîntr-o lucrare de creație
unui articol din fibre
vegetale, respectând succesiunea
operațiilor tehnologice.
3.2. Crearea unor articole din fibre vegetale,folosind tehnicile și
terminologia specifică domeniului.
4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea articolului
proces de realizare • Noi posibilități de utilizare și
a proiectului.
decorare a articolului• Meșterii populari din zona
geografică

22

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 22

28.12.2018 10:41:59

1.2. Identificarea• Tehnica realizării imaginilor colaj.
Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
materialelor
Cerințele esteticematerialelor; exersarea procedeelor de decupare: pe linieși ustensilelorcurbă, decuparea simetrică din foaia pliată în 2, 4, 6 etc.,
potrivite tehnicii dedin foaia pliată în formă de evantai; imagini obținute prinprelucrare artistică
perforare.
a hârtiei.
Conversații/discuții/observare: ocazii speciale de realizare
2.1. Realizarea colajelor 2. Varietatea decorațiunilor
a colajelor și decorațiunilor (sărbători calendaristice,• Decorațiuni specifice ocaziilor
și decorațiunilor,ceremonii de familie, preferințe individuale, tendințe ale
specialerespectând normele
modei etc.); regulile de selectare și îmbinare a materialelorsanitar-igienice și de • Materiale și tehnici de prelucrare(hârtie, carton, materiale reciclabile etc.); specificul lucrului
artistică a materialelor, potrivite
protecție a muncii.
pentru crearea decorațiunilor. Hârtia în tehnicile: Quilling – arta răsucirii fâșiilor, Origami – tehnicași cartonul: modelarea, decuparea. plierii hârtiei, Decupajul – tehnica șervețelului, reciclarea
creativă din hârtie, din plastic, din textile, metal (tinichea),
Plastic: transformarea, decorarea.
Textile: împletitul, decupajul, colajul sticlă etc.
Aplicații practice: exerciții de realizare a articolelor simple;
etc.
realizarea lucrărilor în tehnica Colaj, Quilling (paper filigree),• Tehnici de obținere a formelor/
Origami, Decupaj etc.; colectarea, pregătirea și depozitarea
obiectelor decorative în volum
materialelor: hârtie, carton, textile, plastic.
3. Realizarea unui articol simplu
Conversații/discuții/observare: etapele de confecționare
3.1. Proiectarea unui
• Proiectarea unui articol simplu
a articolului proiectat: elaborarea schiței, selectarea
obiect decorativ,
mijloacelor, stabilirea tehnicii de confecționare.
respectând aspectul • Analizarea și selectarea resurselormateriale necesare realizării
Aplicații practice: proiectarea unui articol; determinarea
estetic și utilitar.
proiectului
gamei cromatice potrivite; selectarea modalităților de
3.2. Confecționarea unuiarticol, folosind• Realizarea practică a articolului
prelucrare a materiei prime; confecționarea articolului;variate materiale.
proiectat
lucrări de finisare, de aranjare.
• Stabilirea și respectarea etapelor
Produse: portofel, poșetă, ramă foto, suvenir, suport pentru
tehnologice
cană, panou decorativ, coș decorativ, vază, suport pentru• Operații de finisareziare/creioane/bijuterii, decorațiune de Crăciun, bijuterii,
papion.

23

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 23

28.12.2018 10:41:59

Unități de competențe
1.1. Identificarea
condițiilor decreștere a culturilor
legumicole.
1.2. Recunoașterea
instrumentelor și
utilajelor specificeprelucrării solului.
2.1. Realizarea lucrărilor
simple de cultivarea plantelor
legumicole/
decorative,
respectând regulile
de igienă și
protecție a muncii.
2.2. Asigurarea
condițiilor optime
de creștere aplantelor.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: tipuri de plante: decorative,
legume; procesul de cultivare, recoltare, calculare a roadei;
tipuri de soluri în funcție de componență: nisipoase,argiloase, cernoziomuri; îngrășăminte organice; instrumenteși utilaje specifice prelucrării solului.

Conversații/discuții/observare: condiții de păstrare alegumelor, semințelor, plantelor cu bulbi; perioada deplantare; condiții de creștere; metode de creștere și cultivarea plantelor decorative.
Aplicații practice: sortarea semințelor colectate în cutii, saci
din stofă; curățarea solului de plante uscate; afânarea solului
cu sapa, hârlețul; administrarea îngrășămintelor organice;plantarea legumelor cu bulbi: usturoi, ceapă; condiții deînmulțire a plantelor decorative de cameră și a culturilor
legumicole; îngrijirea plantelor (înlăturarea frunzelor uscate,îngălbenite).
Produse: plante decorative; cutii/saci cu semințe depozitate;compoziții din plante decorative de cameră etc.

Unități de conținut
1. Creșterea plantelor• Tipuri de plante, soluri• Instrumente și utilaje necesare
prelucrării solului• Materialul săditor necesar

2. Lucrări agricole de toamnă
• Metode de cultivare și creștere aculturilor legumicole și decorative• Recoltarea legumelor, depozitarea
semințelor
• Sortarea, păstrarea roadei• Pregătirea solului pentru sădirea
plantelor cu bulbi• Condiții de înmulțire a culturilor
legumicole și a plantelor decorative• Desfășurarea activităților practice

Modulul: Activități agricole

4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
proces de• Posibilități de utilizare a articolului în estetic și decorativ al articolului; identificarea unor
confecționare.
viața cotidiană
posibilități de utilizare și decorare a articolelor.
Aplicații practice: expoziție de lucrări, târg de binefacere.

24

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 24

28.12.2018 10:41:59

Unități de competențe
1.1. Recunoașterea
dispozitivelor
digitale pentru
digitalizarea
informației.
1.2. Utilizarea
dispozitivelor
digitale în scopulobținerii imaginilor
și secvențelor video
digitale.

Unități de conținut
1. Hardware. Dispozitive digitalepentru digitalizarea informației
• Microfonul• Scanner-ul• Camera foto/video digitală
• Echipamente integrate

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: dispozitive digitale –componente de bază și periferice; clasificarea
componentelor periferice; dispozitive specializate;
exerciții de identificare a componentelor/echipamentelor
specializate.
Activități practice desfășurate în sala de calculatoare:conectarea scanerului, scanarea unui document/unei
imagini, înregistrarea și vizualizarea imaginii digitale;
conectarea dispozitivelor acustice, audierea și înregistrarea
secvențelor sonore.
Conversații/discuții/observare: dispozitive digitale pentruînregistrarea imaginilor și secvențelor video; camere foto/
video specializate și integrate; permisiuni și restricții.
Exerciții de: control și utilizare a camerelor foto/video
digitale.

Modulul: Educație digitală

3.1. Aprecierea calității 3. Evaluarea și valorificarea produselor Conversații/discuții/observare: întreținerea ordinii șicurățeniei, folosirea corectă a instrumentelor; identificarealucrărilor efectuate, • Calitatea semințelor, roadei
în funcție de• Factori ce favorizează obținerea unei unor posibilități de utilizare și decorare; descrierea etapelor
aspectul plantelorroade bogate
tehnologice aplicate în activitățile practice de lucru.
cultivate.
Aplicații practice: evaluarea calității și cantității recoltei
3.2. Stabilirea factorilorobținute (legume, flori decorative); evaluarea calității
ce au favorizatîngrijirii culturilor legumicole, evidențiind aspectul ecologic.
obținerea unei
roade bogate.

25

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 25

28.12.2018 10:41:59

2.1. Crearea imaginilor 2. Digitalizăm lumea din jurul nostru – Activități practice desfășurate în afara sălii de clasă (parc):
și secvențelor video
în timp realînregistrarea sunetelor naturii: ale păsărilor, fenomene
digitale.
• Creăm fotografii digitale
acustice etc.; exerciții de înregistrare foto/video a
2.2. Organizarea• Creăm filme digitaleobiectivelor istorice/naturale din localitate.
resurselor în colecții • Înregistrăm sunetul digital
Activități practice desfășurate în sala de calculatoare:(albume) – local și • Organizăm datele în colecții
identificarea aplicațiilor pentru organizarea imaginilor șipe web.
secvențelor video în colecții statice (de exemplu, Google
Photos) și dinamice (Slide Show, de exemplu, PowerPoint).
Produse: colecții tematice de fotografii digitale (albume foto) înaplicații specializate: filme tematice digitale (30 sec – 2 min).
Conversații/discuții/observare: imaginile digitale și
3. Editarea imaginilor – primii pași3.1. Identificarea
caracteristicile lor: dimensiuni, paletă de culori, rezoluție;• Ce înseamnă să edităm imagini?
elementelor/
calitate și format grafic.
• Aplicații pentru editare: locale și
proprietăților
web
Exerciții de: modificare a dimensiunii, copiere a fragmentelor,imaginii digitale,
decupare, deplasare și multiplicare a fragmentelor copiate;• Ajustări elementare: culori,
care urmează a fi
dimensiuni, rezoluție
aplicare a efectelor artistice.
editate.
Aplicații practice desfășurate în sala de calculatoare:• Aplicare de efecte artistice3.2. Utilizarea• Formate graficeexcluderea din imagine a elementelor auxiliare; aplicarea
instrumentelorefectelor automate; aplicarea și ajustarea manuală ade editare grafică
parametrilor efectelor artistice.
pentru ajustarea
Produse: fotografii digitale prelucrate artistic, în format
parametrilor
adecvat.
imaginii digitale.
3.3. Aplicarea efectelor
artistice asupra
imaginilor digitale.
3.4. Selectarea
formatului grafic
adecvat imaginii
digitale.

26

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 26

28.12.2018 10:41:59

Unități de competențe
1.1. Utilizarea corectă
a termenilor
specifici roboticii
în exprimare șiîn formulareaîntrebărilor.
1.2. Identificarea
particularităților
distinctive aleroboților.
1.3. Identificarea
domeniilor deutilizare a roboților.
2.1. Recunoaștereaunităților
funcționale și
componentelor
fizice ale robotului.
2.2. Explicarea
destinației
componentelor
fizice ale robotului.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Exerciții de:- interpretare a termenului „robotică”;- enumerare a particularităților distinctive ale roboților;- indicare a domeniilor de utilizare a roboților;- clasificare a roboților;- descriere a roboților viitorului și a impactului social al implementării pe scară largă a acestora;- explicare a legilor roboticii.

Exerciții de:- explicare a noțiunilor și a destinației unităților funcționale
și ale componentelor fizice ale robotului;- identificare a relațiilor de reciprocitate între unitățile
funcționale și componentele fizice ale roboților;- clasificare a pieselor din componența modelelorde structuri de rezistență în funcție de destinație,dimensiuni, configurație geometrică;- clasificare a senzorilor modelelor de roboți în funcție dedestinație și caracteristicile funcționale;Unități de conținut
1. Evocare/inițiere în robotică
• Istoria roboticii• Tipuri de roboți
Clasificarea roboților: industriali,
de servicii, mobili, statici,
umanoizi/androizi, autonomi,
cu control la distanță
• Legile roboticii:- relația robot – om;- relația robot – robot;- roboții și umanitatea

2. Cum este construit un robot?
• Schema funcțională a robotului:unitatea de comandă; unitatea deachiziție a informației; unitatea deextragere a informației; unitatea deacționare; unitatea de locomoție

Modulul: Robotică

27

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 27

28.12.2018 10:41:59• Structura fizică a robotului: structuri - identificare a relațiilor de reciprocitate între
2.3. Explicarea
caracteristicile sistemelor de execuție și misiunilede rezistență; sisteme de locomoție;destinației
roboților, între caracteristicile senzorilor și misiunile
sisteme de execuție; surse deelementelorroboților.
alimentare; senzori; centre de
structurii fizice a- organizare ergonomică a locului de muncă.
comandă; elemente de conexiune
robotului.
Terminologie specifică: motor, energie, Activități de modelare: asamblarea/dezasamblarea
2.4. Asamblarea și
structurilor de rezistență: cadru, arcadă, șezlong, scaun,transformare de energie, controlul
dezasamblarea
scrânciob, carusel, șasiu, carcasă, turn; fixarea unității demotoarelor, acumulatoare, baterii,componentelorcomandă pe modelul de robot; conectarea sistemului defizice ale robotului. cabluri, porturi, conexiuni fără fir
locomoție la unitatea de comandă; instalarea și dezinstalarea
Structuri de rezistență: destinația
2.5. Respectarea
senzorilor ultrasonici, tactili, de sunet, de luminozitate, destructurilor de rezistență; piesele dinregulilor deprotecție a mediului componența modelelor de structuri de culori, de orientare în spațiu.
rezistență; metode de fixare a pieselor Produse: structuri de rezistență; modele de transmisiuni
ambiant și demuncă în siguranță. din componența modelelor de structuri cu roți dințate, melc; modele ale sistemelor de locomoție
de rezistență; proceduri de asamblare cu roți, șenile, benzi transportoare; modele ale sistemelor
de execuție de tip mâini mecanice, dispozitive de apucare,a modelor de structuri de rezistență;proceduri de dezasamblare a modelor dispozitive dedicate asamblate/dezasamblate.
de structuri de rezistență
Sisteme de locomoție: destinația,procedurile de asamblare/
dezasamblare a modelelor sistemelorde locomoție a roboților

28

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 28

28.12.2018 10:41:59

3.1. Crearea subîndrumare a
mediilor simulate
de lucru aleroboților.
3.2. Identificarea
repertoriuluide comenzi aleroboților.

• Unitate de comandă:destinația unității de comandă;schimbul de informații între
unitatea de comandă și
componentele robotului;încorporarea unităților decomandă în modelele de roboți
Sisteme de execuție: destinația
sistemelor de execuție; controlul
sistemelor de execuție
• Protecția mediului ambiant șimunca în siguranță:- regulile de protecție a mediului
ambiant și de muncă în siguranță;- organizarea ergonomică a loculuide muncă
Terminologie specifică: ergonomie
3. Conducem roboții
• Mediile de lucru ale roboților:- modele de medii de lucru;- modele de medii simulate;- modele de obiecte, obstacole șidenivelări
• Sisteme de comenzi ale roboților:- comenzi de deplasare;- comenzi de introducere și deextragere a informației;- comenzi de acțiune
Exerciții de:- identificare a zonelor și obiectelor din mediile de lucru dinviața reală ale roboților și din mediile simulate propuse decătre cadrul didactic;- clasificare a comenzilor din repertoriul de comenzi al
robotului;- identificare a relațiilor de reciprocitate între comenzi,
mediul de lucru, caracteristicile roboților, metode decontrol și misiunile acestora.

29

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 29

28.12.2018 10:41:59

Unități de competențe
1.1. Recunoașterea
necesității
respectării
regimului alimentar
pentru sănătate.
1.2. Verificarea
calității produselor
alimentareîn funcție decaracteristicile
organoleptice.

Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Principiile unei alimentații raționale Conversații/discuții/observare: importanța regimului alimen• Regimul alimentar
tar pentru sănătatea omului; cauzele apariției unor boli pro• Rolul și funcțiile componentelor
vocate de alimentația incorectă.
alimentare în organism; nevoia deAplicații practice: exerciții de depistare a unor obiceiuri alicalorii a organismului; prevenirea
mentare care dăunează sănătății; exerciții de verificare aintoxicațiilor alimentare
calității produselor alimentare în funcție de caracteristicile or• Noțiuni despre o alimentație
ganoleptice: aspect, miros, gust, culoare (ouă, lactate, carne,sănătoasă și echilibrată
mezeluri etc.); selectarea vaselor și dispozitivelor pentru• Păstrarea în condiții adecvate alucru.
produselor alimentare• Păstrarea produselor perisabile șineperisabile• Păstrarea vaselor, aparatelor și
dispozitivelor. Normele sanitarigienice și regulile de protecție amunciiClasa a VI-a
Modulul: Arta culinară și sănătatea

3.3. Utilizarea
Terminologie specifică: repertoriul de Activități de modelare: crearea sub îndrumare a mediilor
metodelor decomenzi
simulate de lucru de tip: parcare auto, labirint, teren decontrol ale roboților. • Metode de control al roboților:fotbal, drum cu obstacole.
- coordonarea execuției misiunilor Activități de joc: controlul manual, automat și manumatic alde către modelele de roboți;modelelor de roboți asamblați de către elevi.
- avantajele și dezavantajele
Produse: proiect realizat: Robot în misiune.
metodelor de control ale roboților

30

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 30

28.12.2018 10:41:59

Conversații/discuții/observare: prelucrarea primară și
2. Prepararea culinară a produselor
termică a produselor alimentare; importanța introducerii înalimentare
meniul zilnic a cerealelor (fulgi de mei, orez, ovăz, orz, grâu,• Prelucrarea primară și termică aporumb, hrișcă), a pastelor făinoase și a culturilor legumicole
produselor alimentare(bob, linte, mazăre, fasole, soia); importanța consumului• Cerealele și pastele făinoase.
Carnea. Peștele
cărnii și a peștelui; obiceiurile alimentare ale altor popoare(cultura europeană, asiatică, vegetariană etc.).
• Bucatele tradiționale
Aplicații practice: prepararea bucatelor simple;• Obiceiurile culinare ale altorînfrumusețarea bucatelor; activități de aranjare și servire a
popoare• Aranjarea și servirea mesei. Limbajul mesei.
tacâmurilor• Terminologie specifică
Conversații/discuții/observare: întreținerea ordinii și
3. Proiect de grup
3.1. Realizarea• Meniul zileicurățeniei; identificarea unor posibilități de decorare aproiectului depreparare a• Importanța respectării unui regim
mesei.
alimentar pentru sănătatea omului. Aplicații practice: elaborarea proiectelor de pregătire a unor
bucatelor pentru
Ce mâncăm? Cât mâncăm? Cumbucate pentru cină; exerciții de alcătuire a meniului pentrucină conformcină; elaborarea fișei tehnologice; prepararea și ornarea
meniului elaborat.
mâncăm?
bucatelor; aranjarea mesei și servirea bucatelor tradiționale
3.2. Aranjarea și servirea • Piramida alimentară
și moderne.
mesei pentru cină. • Aranjarea și servirea mesei
Produse: aranjarea și servirea mesei pentru cină.
4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: evaluarea meniurilorîntocmite de elevi conform cerințelor alimentației
proces de realizare • Aranjarea și servirea mesei pentru
a proiectului.
prezentarea proiectului
echilibrate; explicarea, comentarea tehnologiilor de• Importanța formării obiceiurilor
preparare utilizate.
alimentare sănătoase
Aplicații practice: evaluarea aspectului mesei; evaluarea
produselor culinare: aspectul estetic, mirosul, valoarea
nutritivă, gustul.

2.1. Prepararea
bucatelor din
carne, pește*,a garniturilor șia băuturilor din
fructe, respectândnormele sanitarigienice și regulile
de protecție amuncii.

31

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 31

28.12.2018 10:41:59

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: specificul portului popular,
1. Specificul meșteșugului Cusutul și
1.1. Recunoașterea
varietatea pieselor portului popular în R. M.; aspectul
brodatul tradițional
specificului portului• Articole de port popular. Costumul estetic, compoziția decorativă, ornamentele tradiționale
popular din R. M.
etc.; proprietățile, proveniența și caracteristicile materialelor
1.2. Identificarea
tradițional femeiesc; costumul
folosite în broderie: bumbac, in, cânepă, lână, mătase etc.;
materialelortradițional bărbătesc; tipurile deustensilele specifice broderiei.
și ustensilelor
costume din zonele R. M. Motive
ornamentale tradiționale brodate pe Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
specificepânzei (grosime, textură, aspect, proveniență etc.), a firelorpiese ale portului popularmeșteșugului.
colorate conform cerințelor, a ustensilelor (ace, gherghef).
• Materiale și ustensile utilizate înbroderie.
Proprietățile, caracteristicile și
proveniența materialelor utilizate înbroderie; norme sanitar-igienice șireguli de protecție a muncii
Conversații/discuții/observare: specificul broderiei artistice.
2.1. Realizarea punctelor 2. Tehnici de cusut și brodat
Aplicații practice: exersarea realizării punctelor de brodat:de broderie artistică, • Broderia netedă (artistică)respectând normele • Puncte de cusut și brodat specifice plin (plat), de umplere, aruncat (intercalat), feston,încrucișat; tehnica realizării punctului de găurică dublă,broderiei artisticesanitar-igienice șizigzag.
regulile de protecție
a muncii.

Arta acului

Modulul: Meșteșuguri populare și moderne(Arta acului, Tricotarea, Ceramica, Prelucrarea artistică a lemnului, Împletitul din fibre vegetale)32

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 32

28.12.2018 10:41:59

Unități de conținut

1.1. Identificarea
1. Specificul tricotării
tendințelor
• Aspectul estetic și funcțiile utilitaremoderne ale
ale articolelor tricotate: actualitatea
articolelor tricotate.
articolelor tricotate; funcțiile
articolelor tricotate; tendințe
moderne în varietatea articolelortricotateUnități de competențe

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: varietatea articolelortricotate: articole vestimentare, accesorii; domenii deutilizare a articolelor tricotate; varietatea de materiale
specifice tricotării; proprietățile materialelor și ale
ustensilelor utilizate în tricotare; studiul și cercetarea
materialelor specifice tricotării: lână, mohair, acril etc.

Tricotarea

Conversații/discuții/observare: modalități de amplasare
3. Realizarea unui articol simplu
a decorului pe suprafața articolului; legitățile cromaticii;• Proiectarea unui articol simplu,
legitățile compoziționale.
decorat cu broderie
Aplicații practice: proiectarea articolului, selectarea și• Analizarea și selectarea resurselorpregătirea mijloacelor materiale potrivite, compunerea
materiale necesare realizării
proiectului
suprafeței articolului, transferarea desenului, combinarea
tehnicilor de cusut și brodat studiate într-o lucrare de• Realizarea practică a articolului
proiectat. Croirea stofei. Amplasarea creație; finisarea articolului (spălarea, scrobirea, călcareaetc.); păstrarea în ordine și curățenie a materialelor și
decorului pe suprafața articolului.
ustensilelor selectate; înlăturarea lacunelor depistate în
Realizarea punctelor de broderie.
timpul lucrului.
Operații de finisare
Produse: batistă, mini-prosop, panou, copertă pentru carte/• Terminologie specifică
agendă etc.
4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
4.1. Evaluareaîntregului proces• Posibilități de utilizare și decorare a estetic și decorativ al articolului; identificarea unor
articolului; corelația dintre meșteșug posibilități de utilizare și decorare a articolelor.
de confecționare ași activitățile cotidiene
Aplicații practice: expoziție de lucrări.
articolului cu decor
brodat.

3.1. Proiectarea unuiarticol brodat
conform principiilor
artei decorative.
3.2. Realizarea unuiarticol cu decor
brodat, respectândsuccesiunea
operațiilor
tehnologice.

33

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 33

28.12.2018 10:41:59• Materiale și ustensile folosite înAplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a firelor
tricotaretextile (proveniență, grosime, trăinicie, grad de răsucire),• Proveniența, clasificarea,
ustensilelor (grosime, formă).
proprietățile firelor textile:
modalități de selectare a materialelor și ustensilelor în funcție de articolul proiectat; norme sanitar-igienice și reguli de protecție a muncii
Conversații/discuții/observare: specificul tricotării; tipuri de
2. Elemente de bază ale tricotării
2.1. Realizarea• Ochi pe față, ochi pe dos, jeteu, ochi ochiuri; semne convenționale; modele de tricotare.
elementelor deAplicații practice: exerciții de combinare a ochiurilor,bază ale tricotării,de margine, înmulțirea și scădereaînmulțirea și scăderea ochiurilor, încheierea ochiurilor;
respectând normele
ochiurilor, ochi de încheiere aobținerea modelelor de tricotare: jerseu, elastic, tricotarea
sanitar-igienice șitricotului
cu jeteu; tricotare liniară și circulară.
regulile de protecție • Modele de tricotare: punct jerseu,
a muncii.
elastic, semielastic, tricotarea cu
jeteu• Modalități de tricotare: liniară și
circulară
• Semne convenționale
3. Realizarea/tricotarea unui articol
3.1. Proiectarea unui
Aplicații practice: exerciții de proiectare a articolului
simpluarticol tricotat,(stabilirea dimensiunii, culorilor, modelului); organizarea• Proiectarea unui articol tricotatținând cont demijloacelor (fire textile, andrele); tricotarea articolului;
criteriile funcționale • Analizarea și organizarea resurselor finisarea articolului tricotat (încheierea ochiurilor, spălarea);materiale necesare realizării
și estetice.
păstrarea în ordine și curățenie a materialelor și ustensilelor
3.2. Realizarea unuiproiectului
selectate; înlăturarea lacunelor depistate în timpul lucrului.
articol, respectând • Realizarea practică a articolului
Produse: vestă, fustă, ciupici, jucărie moale etc.
succesiunea
proiectat. Stabilirea dimensiunilor.
operațiilor
Selectarea gamei cromatice, atehnologice.
modelului de tricotare. Tricotarea
articolului. Operații de finisare

1.2. Recunoașterea
materialelorși ustensilelor
specifice tricotării.

34

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 34

28.12.2018 10:41:59

Unități de competențe
1.1. Conceperea
ceramicii ca
gen al artei
decorativ-aplicate,componentă atezaurului național.
1.2. Deosebirea obiectelor de ceramică
și a artefactelor
tradiționale/specifice arealului danubiano-pontic.
2.1. Descrierea etapelor
tehnologice detransformare aargilei în articole/
confecții.

Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic, decorativ, utilitar al articolului; identificarea unor
posibilități de utilizare și decorare a articolelor tricotate.
Aplicații practice: expoziții de lucrări.

Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: vase descoperite de arheologi
1. Istoricul și dezvoltarea
în arealul danubiano-pontic, particularitățile de: formă,• Paleoliticul superior, artefacte dinarealul danubiano-pontic, ceramica cromatică și utilitate; utilitatea vaselor de ceramică în viața
de Cucuteni – marca unei civilizații
contemporană; contribuția vasului de ceramică la sporirea• Centre de ceramică tradițională
calității și gustului bucatelor; forma vaselor tradiționale;asemănarea antropologică a vaselor; ornamentul și• Artiști plastici ceramiști, meșteri
populari
cromatica tradițională.
• Ornamentul și cromatica tradițională Aplicații practice: reprezentarea grafică a formei și
proporțiilor părților componente ale unor obiecte/vase
tradiționale din ceramică; stabilirea autenticității obiectelorde ceramică în funcție de aspect, formă, elemente deasemănare.
2. ABC-ul tehnologic de transformare Conversații/discuții/observare: proprietățile materialelorși instrumentelor (argilă, caolin, angobă, glazuri); modurile
a lutului în ceramică
• Materialele și ustensilele necesarede preparare a acestora; etapele transformării lutului înceramică: modelarea, uscarea sub folie, uscarea la aer,
pentru modelarea arhaică aformelor/obiectelorșlefuirea: biscuitarea (prima ardere la 900 grade); pictarea;
glazurarea; arderea finală (1200 grade); tehnologia folosirii
cuptorului de calcinat și regulile de securitate a muncii.

Ceramica

4.1. Evaluarea calității și 4. Evaluarea și valorificarea articolului
aspectului estetic al
din punct de vedere al calității
articolelor tricotate. • Caracteristica lucrării în funcție
de calitatea tricotării, actualitatea
articolului; conexiunea dintre
tricotare și viața cotidiană

35

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 35

28.12.2018 10:41:59• Tehnici arhaice/primitive deAplicații practice: exerciții de stabilire a calității argilei
modelare. Decorul și cromatica
și a proprietăților acesteia (aspect, culoare, plasticitate,tradițională
granulare).
• Tehnologia aplicării coloranților/
angobelor pe suprafețe umede/
uscate• Tehnologia uscării și coacerii
articolelor
Aplicații practice: realizarea schiței; pregătirea locului
3. Proiectul
3.1. Elaborarea
de muncă; pregătirea materialelor și ustensilelor;• Reprezentarea grafică a schiței/proiectului dematerializarea ideii (modelarea, decorarea); respectarealucrării preconizate (formă,confecționare arigorilor tehnologice de pregătire a argilei pentru coacere;dimensiune, proporții ale părților/
unui vas utilitar
respectarea regulilor de securitate a muncii.
elementelor componente)
sau a unui obiect
Produse: realizarea obiectelor de uz casnic, imitând forma• Materializarea ideii
decorativ.
tradițională și păstrând proporțiile specifice, executate prin
3.2. Realizarea• Decorarea prin aplicarea culorilor
metoda modelării arhaice.
și a ornamentelor tradiționale
algoritmului
specifice zonei
de modelare• Norme sanitar-igienice și reguli dea obiectului,protecție a muncii
respectând regulile
de igienă și
protecție a muncii.
4.1. Evaluarea obiectelor 4. Evaluarea și valorificarea produselor Conversații/discuții/observare: criteriile de evaluare aconfecționate sub• Determinarea sine-costuluilucrărilor practice.
Aplicații practice: determinarea sine-costului (costului
aspect tehnologic,(costului unitar) și calcularea
resurselor materiale folosite pentru unitar) și calcularea resurselor materiale folosite pentru
estetic și utilitar.
confecționarea produsului; organizarea expozițiilor cu
confecționarea produsului
vânzare a lucrărilor practice; organizarea excursiilor/vizitelorîn atelierele meșterilor ceramiști.

2.2. Organizarea
ustensilelor.
2.3. Prepararea pastei,
barbotinei șia coloranților
specifici.

36ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 36

28.12.2018 10:41:59

Unități de conținut

Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: obiecte utilitare și decorative(scăunel, blidar, tocător, cuier din lemn, cutie, suport, ramă,poliță, panou, obiecte din placaj, peisaje etc. executate pringravare).
Aplicații practice: selectarea materialelor și ustensilelorutilizate (esențe de lemn moale (tei, plop, arin); placaj;fierestrău de traforaj; tipuri de rindele; dălți cu diverse
configurații ale tăișului; cuțite pentru cioplire cu unghiuri
diverse de ascuțire: vopsele pentru tonare); pregătirea șivopsirea materialului pentru executarea gravurilor.

1. Obiecte din lemn ornamentate
1.1. Analizarea
tradițional
caracteristicilor• Obiecte din placaj, asamblate prinobiectelor din
cep și cuib
lemn/placaj• Articole executate prin gravare
ornamentate• Varietatea materialelor și
tradițional.
ustensilelor
1.2. Identificarea• Norme sanitar-igienice și reguli dematerialelor
protecție a muncii
și ustensilelor
specifice pentru
diferite tehnici delucru în lemn.
2.1. Realizarea tehnicilor 2. Tehnologii de prelucrare a lemnului: Conversații/discuții/observare: tehnologiile de prelucraremanuală a lemnului (rindeluirea, dăltuirea); construcția,rindeluirea; dăltuirea
de prelucrare• Ascuțirea și ajustarea instrumentelor metodele de lucru cu rindelele și dălțile de tâmplărie;a lemnului,de prelucrare a lemnului
construcția și funcționarea mașinii electrice de găurit;
respectând normele
regulile de protecție a muncii.
• Metode și instrumente de trasare.
sanitar-igienice șiAplicații practice: exerciții practice de trasare, rindeluire,Îmbinarea pieselor prin cepuri
regulile de protecție
dăltuire; de traforare; de găurire; de îmbinare a pieselor prin• Mașina electrică de găurit
a muncii.
cepuri; exerciții de reprezentare grafică a unor obiecte din• Tehnologii de prelucrare artistică a
2.2. Analizarea
placaj, lemn etc.*; lucrări practice: de vopsire a placajului
lemnului; gravarea în lemn
construcției șipentru gravare; de trasare a ornamentului (gen peisaj,funcționării mașinii • Ornamentica folosită în gravare
natură statică, motive fitomorfe etc.); de gravare cu dălți înelectrice de găurit.
formă de U, V etc.*; de finisare.

Unități de competențe

Prelucrarea artistică a lemnului

37ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 37

28.12.2018 10:41:59

1.1. Varietatea
obiectelor
decorativ-utilitare,a accesoriilor
vestimentare
confecționate dinfibre vegetale.
1.2. Identificarea
și prepararea
materialelor și
ustensilelor pentru
lucru.

Unități de competențe

1. Specificul meșteșugului•		Obiecte utilitare tradiționale
confecționate din fibre vegetale
combinate: paie, foi de porumb/pănuși etc.
•		Varietatea obiectelor decorative,
utilitare, accesoriilor vestimentare
confecționate din fibre vegetale•		Normele sanitar-igienice și regulile
de protecție a muncii•		Terminologie specifică

Conversații/discuții/observare: fibrele vegetale (paie, foi deporumb, papură, salcie (lozie) etc.); ustensilele specifice;obiectele decorative confecționate din fibre vegetale
combinate (paie, foi de porumb/pănuși); fluturaș, îngeraș,jucării; accesorii vestimentare (pălării, papuci etc.); obiecte
utilitare (piese de mobilier din împletitură de nuiele derăchită de diferite dimensiuni etc.); fotolii, canapele, scaune,mese, etajere; соșuri cu diferite utilizări etc.
Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
materialelor conform cerințelor (elasticitate, luciu, duritate);
exerciții de selectare a ustensilelor (cuțitaș sau briceag, ac,degetar, ață, vase, pânză).

Împletitul din fibre vegetaleUnități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate

Conversații/discuții/observare: fișa tehnologică a articolului.
Aplicații practice: lucrări practice de proiectare a articolului;realizarea schiței, ornamentarea; combinarea tehnicilor
studiate într-o lucrare de creație; confecționarea; finisarea
articolului.
Produse: scăunel, tocător, cuier din lemn, cutie, suport,
ramă, poliță, panou, obiecte din placaj; peisaje etc. executate
prin gravare.
4.1. Evaluarea proiectu- 4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului; descrierea etapelor
lui de confecționare • Noi posibilități de utilizare și
tehnologice utilizate în activitățile de confecționare.
decorare a articolului
a unui articol din
Aplicații practice: organizarea unei expoziții de articole
lemn, argumentând • Meșteri populari din domeniu.
confecționate de elevi; prezentarea proiectului.
Profesia de tâmplar
utilitatea lui.

3.1. Realizarea proiectu- 3. Proiect de confecționare a unuilui de confecționare
articol din lemn sau placaj,a unui articol din
asamblate prin cep și cuiblemn sau placaj, din • Ornarea articolului
mai multe elemen- • Terminologie specifică
te, respectând fișatehnologică.

38

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 38

28.12.2018 10:41:59

2.1. Realizarea tehnicilor 2. Tehnica împletitului din pănuși și
Conversații/discuții/observare: detaliile obiectelor din fibrede confecționare apaievegetale; desсrierea tehnicilor de lucru și materialelоr
articolelor din fibre • Tehnica de împletire cu nod: tehniсa neсesare.
vegetale combinate,răsuсirii fâșiilor și formarea firului
Aplicații practice: exersarea tehnicilor pentru confecționarea
respectând normele • Tehnica împletitului din paie
obiectelor din pănuși (соșuleț pentru dulсiuri, tavă pentru
sanitar-igienice și• Prelucrarea paielor, pregătirea
pâine); din paie (accesorii vestimentare, figurine: cățeluș,regulile de protecție
segmentelor de diferite lungimicăpriță); din fibre vegetale combinate (suvenire etc.);
a muncii.
• Tehnica împletitului din fibre
exerciții de reprezentare grafică; finisarea articolelor
vegetale combinate(spălarea, bronzarea, lăcuirea, uscarea).
Conversații/discuții/observare: studiul și selectarea
3. Proiect de confecționare a unui3.1. Realizarea
informației; fișa tehnologică pentru confecționarea
articol din fibre vegetaleunui proiect de• Seleсtarea și prepararea materialelor articolului.
confecționare a
Aplicații practice: realizarea unui соșuleț pentru dulсiuri,
și ustensilelor: schița grafică,unui articol din
unei tave pentru pâine etc.*; reprezentarea grafică afibre vegetale,fișa tehnologică, confecționarea
articolului
articolului; seleсtarea fibrelоr vegetale соnfоrm сriteriilоr
respectândde сalitate: sufiсient de grоase și tari pentru exeсutarea
succesiunea• Finisarea articolului: spălarea,
articolului; finisarea.
bronzarea, lăcuirea, uscarea
operațiilor
tehnologice.
Produse: obiecte din pănuși (соșuleț pentru dulсiuri, tavăpentru pâine); obiecte din paie (accesorii vestimentare,
figurine, cățeluș, căpriță) etc.
4.1. Aprecierea
4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului; descrierea etapelor
obiectelor create de • Noi posibilități de utilizare și
tehnologice.
meșterii populari, adecorare a articolului
Aplicații practice: evaluarea proiectelor prezentate de elevi;lucrărilor personale • Activitatea meșterilor populariși ale colegilor.
prezentarea unei expoziții; organizarea unei excursii.

39

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 39

28.12.2018 10:42:00

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Realizarea colajelor și decorațiunilor Conversații/discuții/observare: varietatea materialelor mixte
1.1. Recunoașterea
utilizate în colaj și la crearea obiectelor decorative (hârtie,
din materiale mixte
tehnologiei
de creare a colajelor • Posibilități de utilizare a materialelor pânză, materiale naturale, recipiente din plastic, metal și
sticlă etc.), colaje realizate în mai multe straturi, combinarea
reciclabile în crearea obiectelor
mixte.
materialelor mixte utilizate pentru expresivitatea imaginii,
decorativ-utilitare. Ce este
1.2. Realizarea
alegerea suportului pentru colaje în funcție de materiale,
reciclarea? Beneficiile reciclării.
colajelor și
Regulile de reciclare selectivă
de mărimea formelor decupate; selectarea materialelor,decorațiunilor plane• Materiale reciclabile potrivite pentru ustensilelor și tehnicilor; pașii de colectare separată corectă;și volumetrice,
identificarea, presarea, depozitarea, depunerea materialelor;creație. Depozitarea selectivă avalorificândposibilități de reciclare în mod creativ; principii aledeșeurilor. Deșeuri de ambalaje,tehnicile studiate
și proprietățile
hârtie, plastic, sticlă, textile. Norme schimbării vieții: reducerea, refolosirea, reciclarea.
sanitar-igienice și reguli de protecție Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
calitative alematerialelor reciclabile; studiul și cercetarea materialelor.
materialelor variate.
a muncii
2. Realizarea colajelor și decorațiunilor Conversații/discuții/observare: alegerea obiectului
2.1. Realizarea
caracteristic temei propuse, cerințe de selectare adecorațiunilor,
tematicesuportului pentru colaje/decorațiunilor tematice în funcție
respectând normele • Redarea particularităților
de materiale, mărimea formelor; selectarea materialelor,sanitar-igienice și decaracteristice ale temei: formă,ustensilelor și tehnicilor; analiza cerințelor estetice față de oculoare, dimensiune etc.
protecție a muncii.
lucrare-colaj; modalități de utilizare a materialelor reciclabile• Etape de realizare a colajelor/pentru crearea unor articole decorative.
decorațiunilor tematice: alegerea
subiectului, compunerea suprafeței, Aplicații practice: exerciții de colectare și depozitare aselectarea materialelor, decuparea materialelor; exersări de decupare a formelor din diverse
și asamblarea detaliilor, tehnologia materiale; îmbinarea formelor în compoziții tematice pediverse suporturi, cu diverse materiale.
cașerării detaliilor, uscarea lucrării

Modulul: Colaje și decorațiuni

40

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 40

28.12.2018 10:42:00

3.1. Proiectarea unui
3. Realizarea unui articol simplu
articol, respectând • Proiectarea unui articol simplu
aspectul estetic și• Analizarea și selectarea resurselor
utilitar.
materiale necesare realizării
3.2. Confecționarea
proiectului
unui articol,• Modalități de prelucrare afolosind materialelematerialelor selectate pentru
reciclabile.
crearea articolului• Realizarea practică a articolului
proiectat• Operații de finisare
4. Evaluarea și valorificarea articolului
4.1. Explicarea• Evaluarea întregului proces depreferințelor
confecționare
în alegerea
materialelor,• Posibilități de utilizare și decorare
a articolului; activități și meserii
ustensilelor,specificetehnicilor, pentru
crearea unor colaje
și decorațiuni dinmateriale mixte.
Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului; identificarea unor
posibilități de utilizare și decorare a articolelor.
Aplicații practice: expoziție de lucrări, târg de caritate cu
vânzarea lucrărilor.

Conversații/discuții/observare: etapele de confecționare
a articolului proiectat; elaborarea schiței, selectarea
mijloacelor, stabilirea tehnicii de confecționare.
Aplicații practice: proiectarea articolului, stabilirea
gamei cromatice, selectarea materialelor, confecționarea
articolului, lucrări de finisare/prezentare.
Produse: portofel, poșetă, geantă, ramă foto, suvenir, suport
pentru cană, panou decorativ, coș decorativ, vază, suport
pentru ziare/creioane/bijuterii, decorațiune de Crăciun,
bijuterii.

41ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 41

28.12.2018 10:42:00

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1.1. Identificarea
1. Creșterea plantelor
Conversații/discuții/observare: tipuri de plante: decorative,• Tipuri de plante, soluri, îngrășăminte legumicole; procesul de cultivare, recoltare, calculare a
condițiilor,
metodelor de• Instrumente și utilaje necesareroadei; tipuri de soluri în funcție de componență: nisipoase,cultivare și creștere
prelucrării solului. Materialul săditor argiloase, cernoziomuri; îngrășăminte: organice, minerale,necesar. Norme sanitar-igienice șia culturilor
bacteriene; bolile și dăunătorii plantelor, modalități dereguli de protecție a muncii
legumicole,
combatere; instrumente și utilaje specifice prelucrării solului,
plantelorcondiții de păstrare a utilajelor.
decorative.
Conversații/discuții/observare: condiții de creștere,
2.1. Efectuarea lucrărilor 2. Lucrări agricole de primăvară
• Plante decorative, culturi legumicole modalități de înmulțire (semănare directă, plantarea
agricole derăsadului), combaterea dăunătorilor.
• Condiții de înmulțire a culturilorprimăvară.
Aplicații practice: lucrări de pregătire a solului: mărunțirea,
legumicole și plantelor decorative
2.2. Asigurarea
nivelarea, semănarea culturilor legumicole/decorative,
condițiilor optime• Prelucrarea solului
plantarea răsadului, udarea terenului; aprecierea calității
de creștere a• Plantarea culturilor legumicole/
plantelor în procesul de creștere.
culturilor semănate.
decorative
Produse: compoziții din plante decorative, răzoare cu plante• Desfășurarea activităților practice.
Lucrări de combatere a dăunătorilor decorative, culturi legumicole (roșii, castraveți etc.).
3.1. Aprecierea calității 3. Evaluarea și valorificarea produselor Conversații/discuții/observare: întreținerea ordinii șicurățeniei, folosirea corectă a instrumentelor; identificarealucrărilor efectuate • Calitatea culturilor legumicole/
decorative
unor posibilități de utilizare și decorare; descrierea etapelorîn funcție deaspectul plantelor • Corelația dintre activitățile agricole tehnologice utilizate în activitățile practice de lucru.
cultivate.
și viața cotidiană, meserii specifice Aplicații practice: evaluarea calității îngrijirii în funcție deaspectul plantelor.
3.2. Stabilirea factorilor
ce au favorizatobținerea plantelorsănătoase.

Modulul: Activități agricole

42ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 42

28.12.2018 10:42:00

Unități de competențe
Unități de conținut
1. Căutăm date – inteligent!
1.1. Identificarea
operațiilor asociate • Căutarea în locații sigure. Ceînseamnă locație sigură?
procesului de• Căutarea globală. Cuvintele-cheie.
căutare.
Operații în caseta de căutare
1.2. Utilizarea opțiunilor• Căutarea în baza unei imagini. Undede excludere,și cum o putem efectua?
căutare comună,căutare exactă, înfuncție de tip șidomeniu.
1.3. Utilizarea imaginilor
în calitate decriteriu de căutare.
2. Hardware. Dispozitive de ieșire
2.1. Recunoașterea și
selectarea corectă • Conectăm corect monitoare și
sisteme de proiecție externea echipamentelor• Sisteme acustice și căști – ascultăm
pentru proiecție.
împreună sau separat?
2.2. Utilizarea adecvată
• Tipărim pe hârtie – ce trebuie săa echipamentelorcunoaștem?
pentrureproducerea
sunetului.
2.3. Selectarea
echipamentelor
pentru tipar.

Conversații/discuții/observare: opțiuni de afișare a
informației; dimensiunile și rezoluția ecranului; conectarea
câtorva dispozitive de afișare/proiecție.
Aplicații practice desfășurate în sala de calculatoare:conectarea dispozitivului de proiecție la calculator/tabletă
(dacă e aplicabil).
Conversații/discuții/observare: opțiuni de audiere șiînregistrare a informației sonore.
Aplicații practice desfășurate în sala de calculatoare:conectarea dispozitivelor acustice; conectarea dispozitivelor
pentru tipar.
Conversații/discuții/observare: imprimante: clasificări și
proprietăți; tiparul.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: Locațiile sigure – cum pot
fi identificate? De ce este important să utilizăm doar datepreluate din locații sigure?
Exerciții de: identificare a locațiilor sigure în baza adresei lor
web.
Conversații/discuții/observare: opțiuni și operații în casetade căutare; semnificația ”, + , –; căutarea în baza unei imagini
digitale.
Exerciții de căutare în programul de navigare: căutare în
baza unui set de cuvinte-cheie, cuvinte-cheie de excludere,combinații de cuvinte-cheie; căutare într-un domeniu;căutare în baza unui tip; căutare în baza unei imagini date.

Modulul: Educație digitală

43

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 43

28.12.2018 10:42:00

Modulul: Robotică
Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Evocare/inițiere în Robotică
Exerciții de:1.1. Utilizarea corectă
• Istoria roboticii
a termenilor- interpretare a termenului „robotică”;• Tipuri de roboți
specifici roboticii- enumerare a particularităților distinctive ale roboților;în exprimare și
Clasificarea roboților: industriali,- indicare a domeniilor de utilizare a roboților;de servicii, mobili, statici,- clasificare a roboților;în formularea
umanoizi/androizi, autonomi, cu- descriere a roboților viitorului și a impactului social alîntrebărilor.
1.2. Identificarea
control la distanță
implementării pe scară largă a roboților;- explicare a legilor roboticii.
particularităților
distinctive aleroboților.

3. Comunicarea în spațiul digital
Conversații/discuții/observare: comunicarea interpersonală
3.1. Identificarea• Ce înseamnă să comunicăm digital? în mediul digital: instrumente și metode. Ce trebuie să știm,modelelor deînainte de a iniția o comunicare?
comunicare digitală. • Cu cine comunicăm?
Exerciții de: completare a enunțurilor lacunare, tabelelor,
3.2. Selectarea corectă a • Instrumentele de comunicare
persoanelor cu care • Pericole: cunoscute și necunoscute schemelor.
• Contul de e-mail – ce ne oferă? De la Conversații/discuții/observare: poșta electronică și funcțiile
comunicăm.
ce vârstă este permis?
ei; contul personal de e-mail; siguranța datelor de acces;
3.3. Cunoașterea• Despre riscuri și pericole
furnizorul serviciului de poștă electronică.
regulilor deExerciții de: completare a datelor pentru deschiderea
protecție a datelor
contului.
personale.
Aplicații practice desfășurate în sala de calculatoare: crearea
3.4. Crearea și utilizarea
contului de e-mail.
corectă a contului
Conversații/discuții/observare: instrumente de comunicare;de e-mail.
comunicare prin chat și e-mail.
Exerciții de: comunicare cu colegii prin intermediul serviciilor
de mesagerie, serviciilor de poștă electronică.

44

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 44

28.12.2018 10:42:00

1.3. Identificarea• Legile roboticii:
domeniilor de- relația robot – om;utilizare a roboților.
- relația robot – robot;- roboții și umanitatea
2. Cum este construit un robot?
2.1. Recunoașterea
Schema funcțională a robotului:unităților
unitatea de comandă; unitatea defuncționale și
achiziție a informației; unitatea decomponentelor
fizice ale robotului. extragere a informației; unitatea deacționare; unitatea de locomoție
2.2. Explicarea
Structura fizică a robotului: structuri
destinației
de rezistență; sisteme de locomoție;componentelor
fizice ale robotului. sisteme de execuție; surse dealimentare; senzori; centre de2.3. Explicarea
comandă; elemente de conexiune
destinației
Terminologie specifică: motor, energie,
elementelortransformare de energie, controlul
structurii fizice a
motoarelor, acumulatoare, baterii,
robotului.
cabluri, porturi, conexiuni fără fir
2.4. Asamblarea și
Structuri de rezistență: destinația
dezasamblarea
structurilor de rezistență; piesele dincomponentelor
fizice ale robotului. componența modelelor de structuri
de rezistență; metode de fixare a
2.5. Respectarea
pieselor din componența modelelor deregulilor deprotecție a mediului structuri de rezistență; proceduri deasamblare a modelelor de structuri deambiant și demuncă în siguranță. rezistență; proceduri de dezasamblarea modelelor de structuri de rezistență
Exerciții de:- explicare a noțiunilor și a destinației unităților funcționale
și ale componentelor fizice ale robotului;- identificare a relațiilor de reciprocitate între unitățile
funcționale și componentele fizice ale roboților;- clasificare a pieselor din componența modelelor de
structuri de rezistență în funcție de destinație, dimensiuni,
configurație geometrică;- clasificare a senzorilor modelelor de roboți în funcție dedestinație și caracteristicile funcționale;- identificare a relațiilor de reciprocitate între caracteristicile
sistemelor de execuție și misiunile roboților, între
caracteristicile senzorilor și misiunile roboților;- organizare ergonomică a locului de muncă.
Activități de modelare: asamblarea/dezasamblarea
structurilor de rezistență: cadru, arcadă, șezlong, scaun,
scrânciob, carusel, șasiu, carcasă, turn; fixarea unității decomandă pe modelul de robot; conectarea sistemului delocomoție la unitatea de comandă; instalarea și dezinstalarea
senzorilor ultrasonici, tactili, de sunet, de luminozitate, deculori, de orientare în spațiu.

45

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 45

28.12.2018 10:42:00

3.1. Crearea subîndrumare a
mediilor simulate
de lucru aleroboților.

Produse: structuri de rezistență; modele de transmisiuni cu
Sisteme de locomoție: destinația,roți dințate, curea, melc; modele ale sistemelor de locomoție
procedurile de asamblare/
dezasamblare a modelelor sistemelor cu roți, șenile, benzi transportoare; modele ale sistemelor deexecuție de tip mâini mecanice, dispozitive de manevrare,de locomoție a roboților
dispozitive de apucare, dispozitive dedicate asamblate/• Unitate de comandă:dezasamblate.
destinația unității de comandă;schimbul de informații între unitatea
de comandă și componentele
robotului; încorporarea unităților decomandă în modelele de roboți
Sisteme de execuție: destinația
sistemelor de execuție; controlul
sistemelor de execuție
• Protecția mediului ambiant șimunca în siguranță
- regulile de protecție a mediului
ambiant și de muncă în siguranță;- organizarea ergonomică a loculuide muncă
Terminologie specifică: ergonomie
3. Conducem roboții
Exerciții de:- identificare a zonelor și obiectelor din mediile de lucru din• Mediile de lucru ale roboților:- modele de medii de lucru;viața reală ale roboților și mediile simulate propuse decătre cadrul didactic.
- modele de medii simulate;- modele de obiecte, obstacole și- clasificare a comenzilor din repertoriul de comenzi aldenivelări
robotului.

46

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 46

28.12.2018 10:42:00- identificare a relațiilor de reciprocitate între comenzi,
mediul de lucru, caracteristicile roboților, metode decontrol și misiunile acestora.
Activități de modelare: crearea sub îndrumare a mediilor
simulate de lucru de tip: parcare auto, labirint, teren defotbal, drum cu obstacole.
Activități de joc: controlul manual, automat și manumatic almodelelor de roboți asamblați de către elevi.
Produse: proiect realizat: Robot în misiune.

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Alimentația echilibrată
Conversații/discuții/observare: substanțele nutritive
1.1. Recunoașterea
necesare omului (macronutrienți: proteine, carbohidrați,substanțelor nutri- • Componența nutritivă ative în produsele
produselor alimentare și rolul lor
lipide; micronutrienți: minerale și vitamine); apa și fibreleîn sănătatea omului. Conținutul de alimentare, importanța mineralelor și vitaminelor pentru
alimentare.
macronutrienți și micronutrienți în om; importanța consumului cerealelor integrale pentru om;
1.2. Identificarea vaselor, uneltelor și disprodusele alimentare
componența nutritivă a fructelor și legumelor; valoarea
pozitivelor necesare • Apa – component de nutriție. Fibrele nutritivă a pâinii.
pentru prepararea
alimentare
produselor alimentare.

Clasa a VII-a
Modulul: Arta culinară și sănătatea

3.2. Identificarea• Sisteme de comenzi ale roboților
repertoriului- comenzi de deplasare;de comenzi ale- comenzi de introducere și deroboților.
extragere a informației;3.3. Utilizarea- comenzi de acțiune
metodelor deTerminologie specifică: Repertoriul decontrol al roboților. comenzi• Metode de control al roboților
- coordonarea execuției misiunilorde către modelele de roboți;- avantajele și dezavantajele
metodelor de control al roboților

47

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 47

28.12.2018 10:42:00

Aplicații practice: exerciții de identificare a produselor
alimentare – surse de substanțe nutritive; exerciții dealcătuire a unui regim alimentar propriu în funcție decheltuielile de energie a organismului etc.; lucrări deselectare a vaselor și inventarului necesare pentru lucru.
Conversații/discuții/observare: alimentația corectă în funcție
2. Prepararea culinară a produselor
2.1. Realizareade condițiile geografice, climaterice, de starea de sănătate,alimentare
tehnicilor de lucru,
vârstă, anotimp, activități desfășurate, profesii etc.
respectând normele • Relația dintre alimentația corectă
și condițiile geografice, climaterice, Aplicații practice: lucrări practice de preparare a unor bucate
sanitar-igienice șistarea de sănătate, vârstă, anotimp, și băuturi pentru masa de sărbătoare: produse de cofetărie
regulile de protecție
(biscuiți, prăjituri, torturi etc.), aperitive, salate etc.*;
profesii etc.
a muncii.
• Meniuri pentru diferite ocazii/situații înfrumusețarea/garnisirea (modelarea, compoziția etc.) și
2.2. Prezentarea
servirea bucatelor; activități de aranjare și servire a mesei
deosebite. Garnisirea produselor
unor meniuri• Metode și tehnologii de păstrare ade sărbătoare; aranjarea spațiului și a mesei, aranjarea
pentru masa desărbătoare, folosind
alimentelor în stare proaspătă
șervețelelor, tacâmurilor, paharelor.
• Terminologie specifică
terminologia
specifică.
Conversații/discuții/observare: identificarea unor posibilități
3. Proiect de grup
3.1. Realizarea
de utilizare și decorare.
• Prepararea produselor pentru ounui proiect
Aplicații practice: elaborarea proiectelor de pregătire a unor
ocazie specială
de preparare abucate simple pentru masa de sărbătoare; prepararea și
produselor pentru • Aranjarea și servirea mesei dedecorarea bucatelor; folosirea variatelor ustensile pentru
o ocazie specială,sărbătoareobținerea decorațiunilor din legume și fructe în formă de:• Elemente de design în decorarea
respectândspirală, cerc, pătrat, romb etc.
succesiunea
mesei și a bucatelor. Ustensile
folosite pentru decorarea bucatelor Produse: servirea mesei festive.
operațiilor
tehnologice.

• Vasele, dispozitivele și uneltele pentru
lucru. Normele sanitar-igienice șiregulile de protecție a muncii înbucătărie

48

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 48

28.12.2018 10:42:00

Conversații/discuții/observare: descrierea etapelor
tehnologice utilizate în activitățile practice.
Aplicații practice: evaluarea aspectului mesei; evaluarea
produselor culinare: aspectul estetic, mirosul, gustul,valoarea nutritivă.

Unități de competențe
Unități de conținut
1. Specificul meșteșugului Croșetarea
1.1. Recunoașterea
specificului• Istoria și evoluția meșteșugului.
meșteșugului
Obiecte de artă populară croșetate
sau garnisite cu dantelă croșetată.
Croșetarea.
Ornamentica folosită în croșetare
1.2. Identificarea
materialelor• Varietatea materialelor și
ustensilelor utilizate în croșetare:și ustensilelor
specificefire de lână, bumbac, acril etc.;croșete (diverse după număr);meșteșugului.
norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii
2. Elemente de bază ale croșetării
2.1. Realizarea
elementelor de• Ochi liber; ochi alunecat. Picioruș
scurt (fără jeteu); semipicioruș;bază ale croșetării,respectând normele
picioruș cu 1 jeteu.
Semne convenționale.
sanitar-igienice și deprotecție a muncii.
Scheme de croșetare

Conversații/discuții/observare: specificul croșetării liniare,
circulare; scheme pentru croșetat.
Aplicații practice: exerciții de descifrare a schemelor;exersarea croșetării elementelor de bază: ochi liber, ochi
alunecat, picioruș scurt, picioruș cu 1 jeteu;

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: apariția și evoluția croșetării;articole tradiționale croșetate/decorate cu dantelă croșetată;funcțiile utilitare; aspectul estetic, motive decorative;
materiale specifice croșetării: bumbac, lână, acril etc.;croșete (diverse după număr).
Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
firelor textile (grosime, textură, aspect, grad de răsucire),croșete potrivite firelor.

Croșetarea

Modulul: Meșteșuguri populare și moderne(Croșetarea, Arta covorului, Ceramica, Prelucrarea artistică a lemnului, Prelucrarea artistică a metalului)

4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea
proces de preparareproiectelora produselor și
Profesii din domeniu: cofetar, brutar
a mesei servite
pentru sărbătoare.

49

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 49

28.12.2018 10:42:00• Tehnici de croșetare: liniară și
circulară.
Principiile croșetării liniare și
circulare.
Consecutivitatea îndeplinirii
operațiilor tehnologice
3. Realizarea unui articol simplu• Selectarea modelului, alcătuirea
schemei• Organizarea mijloacelor• Croșetarea articolului conformmodelului• Operații de finisareexersarea croșetării rețelei de pătrățele pline și goale,obținerea unui ornament geometrizat; exersarea croșetării
circulare, croșetarea unei rozete în baza schemei.

Conversații/discuții/observare: varietatea articolelorcroșetate, estimarea cantității necesare de materiale.
Aplicații practice: selectarea modelului, alcătuirea schemei;
selectarea firelor textile, croșetelor; croșetarea articolului
conform schemei; păstrarea în ordine și curățenie amaterialelor și ustensilelor selectate; înlăturarea lacunelor
depistate în timpul lucrului.
Produse: huse, bentiță, semn de carte, poșetă, rozetă micăetc.
4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
4.1. Evaluarea
estetic și decorativ al articolului; identificarea unorîntregului proces• Posibilități de utilizare și decorare
posibilități de utilizare și decorare a articolelor.
a articolului; activități și meseriide confecționare a
articolului croșetat/
specifice realizării/brodării
Aplicații practice: organizarea unei expoziții de lucrări,prezentarea articolului.
articolelor
garnisit cu dantelă
croșetată.

3.1. Realizarea unuiarticol croșetat/
decorat cu
dantelă croșetată,respectândsuccesiunea
operațiilor
tehnologice.

2.2. Descifrarea
schemelor decroșetare, utilizândterminologia
specifică.

50

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 50

28.12.2018 10:42:00

Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: istoria și evoluția țesutului;
1. Istoria și evoluția covorului
factorii ce au determinat apariția artei covorului; materia
tradiționalprimă; etapele prelucrării lânii în condiții casnice;• Tipuri de covoare tradiționale
proprietățile materialelor; varietatea de unelte și instalații
• Motive ornamentale populare
specifice covorului. Principii detradiționale folosite la țesut (război, stative, ramă de lemn).
organizare a suprafeței covorului
Aplicații practice: selectarea materialelor specifice țesutului
tradițional(lână, bumbac).
• Materie primă și unelte folosite lațesut
Varietatea de materiale folosite la țesut.
Norme sanitar-igienice și de protecție
a muncii
2.1. Executarea țesutului 2. Tehnici de confecționare
Conversații/discuții/observare: cerințe față de întinderea
firelor de urzeală; specificul imaginii obținute prin țesut;
simplu, respectând • Modalități de întindere a urzelii
normele sanitar• Tehnici de țesut simplu: țesutul
modalități de obținere a hotarului între culori (legat, în
neted legat, țesutul neted dezlegat spărturi).
igienice și regulile• Obținerea imaginilor geometrizate. Aplicații practice: urzitul pe ramă, țesutul neted, combinarea
de protecție amuncii.
Combinarea firelor de diferite culori culorilor pe orizontală (vrâste, dungi), țesutul neted legat,• Terminologie specifică meșteșugului dezlegat; hotar vertical, oblic.
3.1. Proiectarea unui
3. Realizarea unui articol simplu
Aplicații practice: schița-proiect (executarea compoziției
articol țesut, ținând • Principiile compoziției decorative
decorative tradiționale sau moderne); selectarea gamei
cont de criteriile• Elaborarea schiței-proiect
cromatice; executarea procedeelor tehnologice (țesutulfuncționale și• Selectarea materialelor și
neted legat, dezlegat); finisarea lucrării: scoaterea din ramă,estetice.
ustensilelor necesare
legarea firelor, tivirea, aranjarea (cu franjuri, în ramă).
3.2. Realizarea unui
• Confecționarea covorașului
Produse: covoraș, trăistuță, gentuță, panou decorativ etc.
covoraș conform• Operații de finisare (scoaterea dinproiectului.
ramă)Unități de competențe
1.1. Identificarea
tipurilor de covoare
tradiționale,analizând tehnica
de executare,funcțiile decorative.
1.2. Recunoașterea
materialelorși ustensilelor
specifice țesutului
covoarelor.

Arta covorului

51ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 51

28.12.2018 10:42:00

Unități de conținut
1. Istoricul și dezvoltarea• Ceramica epocii moderne. Domeniide întrebuințare a articolelor deceramică
• Evoluția obiectelor utilitare și
artistice• Centre de ceramică tradițională dințară și cele cu tradiții universale• De la tradiție la creație. Tentația
marilor artiști plastici pentru
domeniul ceramicii
2.1. Descrierea etapelor 2. ABC-ul tehnologic de transformare
tehnologice dea lutului în ceramică
• Proprietățile materialelor folosite întransformare aargilei în articole/arta ceramicii• Mijloace de expresie specifice
confecții.
ceramiciiUnități de competențe
1.1. Clasificarea/
categorisirea
obiectelorde ceramică
tradițională și cele
ale artei ceramicemoderne.

Conversații/discuții/observare: calitatea țesăturii, domenii deutilizare ale articolelor țesute:
Aplicații practice: expoziții de lucrări, prezentarea lucrării.

Conversații/discuții/observare: proprietățile diferitor tipuri
de argilă; proprietățile faianței numită și pastă egipteană;porțelanul – componență/proprietăți și țara de origine;
mijloacele de expresie specifice ceramicii; forma plană șivolumetrică, forma și negativul, relieful, modulul etc.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: evoluția ceramicii și saltul
acesteia de la tradiție la creație; experiențele artisticeîn domeniul ceramicii ale reprezentanților de vază ai
domeniului picturii (Joan Miro, Edgar Degas, Paul Gauguin);
centre cu tradiții universale.
Aplicații practice: clasificarea obiectelor de ceramică în
utilitare și decorative; determinarea țării de origine adiverselor articole de ceramică.

Ceramica

4.1. Evaluarea calității și 4. Evaluarea și valorificarea
aspectului estetic al
covorașului
articolelor țesute.
• Posibilități de utilizare și decorare
ale articolului• Activități și meserii specificețesutului articolelor

52

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 52

28.12.2018 10:42:00• Tehnologia producerii plăcilor deAplicații practice: obținerea plăcii de lut și a modalităților
ceramică
de confecționare a obiectelor cu diverse suprafețe (plane,• Tehnologia texturării suprafeței:de rotație); modelarea formelor volumetrice prin tehnica
suprapunerea de elemente, incizare, șnurului; moduri de texturare a suprafețelor prin imprimarea
amprentare etc.
modulelor prefabricate.
• Tehnologia uscării și coacerii
articolelor
Conversații/discuții/observare: importanța respectării
3. Elaborarea proiectului
3.1. Elaborarea• Elaborarea ideii. Divizarea în module etapelor tehnologice specifice domeniului ceramicii;
proiectului derespectarea regulilor de igienă și protecție a muncii.
• Selectarea materialelorconfecționare a
Aplicații practice: realizarea schiței proiectului: determinarea
unui obiect utilitar/ • Concretizarea tehnicii pentru
tehnicilor de modelare potrivite/elocvente pentru realizarea
realizarea articolului
decorativ.
• Respectarea tehnologiei de obținere proiectului; determinarea procedeelor de aplicare a texturii;
3.2. Realizarea
a texturii
materializarea ideii.
algoritmului
Produse: realizarea unei lucrări colective – panou decorativ/
tehnologic• Norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii
set de vase.
de modelarea obiectului,
respectând regulile
de igienă și
protecție a muncii.
4.1. Evaluarea obiectelor 4. Evaluarea și valorificarea
Conversații/discuții/observare: utilitatea pieselor/obiectelorde ceramică.
confecționate în
produselor
aspect tehnologic, • Domenii/profesii ce valorifică
Aplicații practice: evaluarea/autoevaluarea lucrării realizate
conform criteriilor; determinarea costului produsului
estetic/utilitar.
meșteșugul Ceramica
confecționat.

2.2. Enumerarea
mijloacelor deexpresie specificedomeniului
Ceramică.

53

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 53

28.12.2018 10:42:00

Unități de competențe
Unități de conținut
1. Metodele de prelucrare mecanică
1.1. Identificarea
a materialelor lemnoase
metodelor deprelucrare mecanică • Proprietățile fizice și mecanice alematerialelor lemnoasea materialelor• Obiecte tradiționale confecționate
lemnoase.
1.2. Selectarea
din lemn: obiecte utilitare și
decorative
materialelor și
ustensilelor pentru • Varietatea materialelor și
ustensilelor utilizate.
cioplire și sculptură
• Norme sanitar-igienice și reguli deîn volum.
protecție a muncii
2.1. Realizarea tehnicilor 2. Tehnologii de prelucrare a lemnului
de lucru la strung, • Tehnologii de uscare a lemnului.
Rindeluirea la strung. Șlefuirea
respectând normele
mecanică. Finisarea
sanitar-igienice șiregulile de protecție • Tipuri de îmbinări ale detaliilor din
lemn prin cep și cuiba muncii.
• Tehnologii de prelucrare artistică a
2.2. Identificarea
lemnului: cioplirea ornamentului
tehnicilor: cioplirea
geometric: sculptura în volum.
ornamentului
Ornamentica
geometric șisculptura în volum. • Terminologie specifică

Conversații/discuții/observare: semnificația ornamentelor cu
motive fitomorfe, zoomorfe, cosmomorfe; motive stilizate;
ornamente geometrice alcătuite din romb, pătrat, triunghi,
rozete; specificul cioplirii ornamentului geometric, al cioplirii
în volum.
Aplicații practice: exerciții de strunjire, de șlefuire; exerciții
practice de trasare; exerciții de reprezentare grafică aarticolului și a ornamentului tradițional; exerciții de cioplire
geometrică*; exerciții de confecționare a unui articol sculptat
în volum*; exerciții de finisare a articolului.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: metodele de prelucraremecanică a materialelor lemnoase; proprietățile fizice(miros, densitate, umiditate etc.); proprietățile mecanice(rigiditate, higroscopie etc.); obiectele utilitare și decorative
confecționate din lemn.
Aplicații practice: exerciții practice de selectare amaterialelor și ustensilelor (lemn de tei, arin, cireș, fag,arțar, mesteacăn; dălți pentru strunjire; cuțite și dălți pentru
cioplire).

Prelucrarea artistică a lemnului

54

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 54

28.12.2018 10:42:00

Conversații/discuții/observare: etapele realizării proiectului.
Aplicații practice: realizarea schiței; proiectarea articolului;
selectarea mijloacelor și materialelor potrivite; lucrări
practice de confecționare a unui obiect cioplit (candelabru,
lingură, căuș, farfurie, cutie decorativă, poliță, cuier,panou)*; combinarea tehnicilor studiate într-o lucrare decreație; finisarea articolului; păstrarea în ordine și curățenie
a materialelor și ustensilelor selectate; înlăturarea lacunelor
depistate în timpul lucrului.
Produse: obiect cioplit: candelabru, lingură, căuș, farfurie,
cutie decorativă, poliță, cuier, panou* etc.
Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului; etapele tehnologice utilizateîn activitățile practice de confecționare.
Aplicații practice: prezentarea proiectului; expoziție dearticole.

Unități de conținut

Conversații/discuții/observare: istoricul dezvoltării
meșteșugului și importanța lui; obiectele din sârmă;elemente utilitare (inele pentru chei, lanțuri, balamale,trasoare), decorative (suporturi, cuiere, candelabre), jucării;obiecte din tablă subțire de metal (suporturi suspendate,fărașe, elemente de decor etc.).
Aplicații practice: exerciții de selectare a materialelorși ustensilelor (sârmă, tablă subțire de metal, foarfece,
instrumente de măsurare și de trasare, clește, menghină,ciocane cu configurație diversă, diferite dălți); exerciții degăurire; exerciții de finisare.

Activități de învățare și produse școlare recomandate

Prelucrarea artistică a metalului

3. Proiectarea și realizarea unuiarticol, combinând tehnicile
studiate• Elaborarea fișei tehnologice• Analizarea și selectarea resurselormateriale necesare realizării
proiectului• Realizarea practică a articolului
proiectat. Compunerea și realizarea
decorului pe suprafața articolului.
Operații de finisare
4. Evaluarea și valorificarea articolului• Activități și meserii specificerealizării articolelor

1. Istoricul și dezvoltarea
1.1. Recunoașterea
specificului• Obiecte tradiționale confecționatemeșteșugului
din: sârmă, tablă subțire de metal.
Evoluția obiectelor utilitare și
Prelucrarea artistică
artisticea metalului.
1.2. Identificarea• Materiale și ustensile.
Utilaje și procedee de găurit
materialelorși ustensilelor• Norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii
specificemeșteșugului.

Unități de competențe

4.1. Evaluareaîntregului procesde confecționare a
articolului.

3.1. Realizarea unuiarticol prinîmbinarea mai
multor tehnici,
respectândsuccesiunea
operațiilor
tehnologice.

55

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 55

28.12.2018 10:42:00

Conversații/discuții/observare: metodele de obținere și
2.1. Realizarea tehnicilor 2. Tehnici de lucru
proprietățile diferitor tipuri de sârmă; metodele de obținere
de lucru cu sârmă
• Tehnica de lucru cu sârma:și proprietățile tablei subțiri de metal.
și tablă subțire dereprezentarea grafică și trasarea
Aplicații practice: exerciții de reprezentare grafică a unuimetal, respectândarticolelor din sârmă; îndoirea;
obiect din sârmă, din tablă subțire de metal; exerciții denormele sanitartăierea; îndreptarea; finisareamăsurare și trasare; exerciții de îndreptare; exerciții deigienice și regulile
capetelor tăiate
îndoire, de tăiere, de asamblare, de finisare; activități dede protecție a• Tehnica de lucru cu tabla subțire
analiză și executare a elementelor tradiționale folosite
muncii.
de metal: îndreptarea; trasareadupă șablon; trasarea după desenul (elemente geometrice, elemente de fronton, streașină,tehnic; tăierea; îndoirea; asamblarea poartă, fântână etc.)*.
detaliilor; finisarea• Ornamentica tradițională
• Terminologie specifică
3. Realizarea unui proiect deConversații/discuții/observare: selectarea informației.
3.1. Realizarea unuiproiect deconfecționare a unui articol:
Aplicații practice: elaborarea/proiectarea articolului,
reprezentarea grafică; trasarea; lucrări practice de executare- din sârmă;confecționare a- din tablă subțire de metala elementelor, părților obiectului confecționat; finisarea.
unui articol din
Produse: din sârmă (inele pentru chei, lanțuri, balamale,sârmă/tablă subțire • Realizarea practică a articolului
proiectat. Operații de finisaretrasoare); din tablă subțire de metal (suporturi suspendate,de metal, respecfărașe etc.)*.
tând succesiunea
operațiilor tehnologice.
4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
4.1. Autoevaluarea/
evaluarea• Noi posibilități de utilizare și
estetic și decorativ al articolului; identificarea unor
posibilități de utilizare și decorare a articolelor; discuții
proiectelor
decorare a articolului
personale și ale• Activități și meserii specificedespre etapele de confecționare; ornamentele tradiționale
utilizate.
colegilor în baza
realizării articolelor
criteriilor stabilite.
Aplicații practice: organizarea unei expoziții.

56

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 56

28.12.2018 10:42:00

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1.1. Sesizarea
1. Istoricul și dezvoltarea
Conversații/discuții/observare: rolul desenului în producția
importanței
Materiale și ustensile:modernă; materiale și ustensile specifice desenului tehnic;
desenului în• Hârtie pentru desen format A4,
Cum se lucrează cu instrumentele specifice desenului
activitatea practică
creioane de mărcile: B și F
tehnic?
a omului.
• Trusă de desen, riglă, echere cu ung- Aplicații practice: alegerea și pregătirea materialelorhiuri diferite, radieră etc.
specifice; amenajarea locului de muncă.
Conversații/discuții/observare: cerințele și regulile de2. Reguli de prezentare a desenelor
2.1. Identificareaprezentare a desenelor; formate; standarde; tipuri de linii.
• Noțiuni despre standard
simbolurilor și
Aplicații practice: interpretarea simbolurilor și a semnelor• Formatesemnelor graficeconvenționale specifice; executarea elementelor• Inscripția principală a desenului
convenționale,• Tipuri de linii și caractere de desen grafice specifice, respectând tehnicile de reprezentare
specifice diferitor• Cotarea desenelor. Scara
corespunzătoare (tipuri de linii, caractere de desen etc.).
domenii deactivitate.
2.2. Respectarea
regulilor deprezentare adesenelor.
Conversații/discuții/observare: proiectarea pe unul sau mai
3.1. Realizarea
3. Desenul proiectiv
proiecțiilor• Noțiuni generale despre proiectare multe plane de proiecții.
• Proiectarea ortogonală: pe un plan Aplicații practice: executarea amplasării vederilor pe desen;axonometriceale corpurilor
de proiecții, pe mai multe plane de alegerea/determinarea vederii principale; construirea vederiia treia în baza a două proiecții.
geometrice și ale
proiecții
Produse: construirea proiecției axonometrice a pieselor cu
pieselor după trei
• Amplasarea vederilor pe desen
suprafețe plane și a celor cu suprafețe de rotație (cilindru,
vederi.
• Proiecțiile axonometrice alecon, trunchi de con); construirea crochiului unei piese;
corpurilor geometriceobținerea desfășuratei unui corp geometric.

Modulul: Limbaj grafic

57

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 57

28.12.2018 10:42:00

Unități de competențe
1.1. Identificarea
condițiilor,
metodelor decultivare și creștere
a culturilor
legumicole
și a plantelor
decorative.
1.2. Recunoașterea
instrumentelor și
utilajelor specificeprelucrării solului.

3.2. Confecționarea învolum (machetă)a corpurilor
geometrice,prin realizareadesfășuratelor.
4.1. Aprecierea
corectitudinii
respectării regulilor
de reprezentare
grafică a desenelor
tehnice.
Conversații/discuții/observare: rigorile evaluării desenelor
tehnice; importanța competențelor formate în cadrul
cursului de desen tehnic și posibilitatea determinării viitoarei
profesii/meserii (arhitectură, design, inginerie etc.).

Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Creșterea plantelor
Conversații/discuții/observare: tipuri de plante: decorative,• Tipuri de plante, soluri, îngrășăminte legumicole; procesul de cultivare, recoltare, calculare a• Ustensile de prelucrare a solului șiroadei; tipuri de soluri în funcție de componență: nisipoase,plantelorargiloase, cernoziomuri; tipuri de îngrășăminte: organice,• Materialul săditor necesar
minerale, bacteriene; bolile și dăunătorii plantelor,• Norme sanitar-igienice și reguli demodalități de combatere; instrumente și utilaje specificeprotecție a muncii
prelucrării solului, condiții de păstrare a utilajelor.
Aplicații practice: cercetarea imaginilor, fotografiilor cugrădini decorative, studierea varietății plantelor decorative
specifice zonei.

Modulul: Designul spațiilor verzi

4. Evaluarea și valorificarea desenelor• Criterii de evaluare a desenelor
tehnice• Achiziții și posibilități de aplicare aacestora în lumea profesiilor• Ordinea de construire a
reprezentărilor pe desen. Crochiul• Desfășurate ale corpurilor
geometrice

58

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 58

28.12.2018 10:42:01

3.1. Aprecierea calității
lucrărilor efectuate
în funcție deaspectul plantelor
cultivate.
3.2. Stabilirea factorilor
ce au favorizatobținerea plantelorsănătoase.

2.1. Recunoașterea
specificuluigrădinilor
decorative.
2.2. Explicarea
preferințelor în
alegerea plantelor,materialelor
auxiliare,
ustensilelor, pentru
crearea unui răzor.

Conversații/discuții/observare: condiții de creștere,
2. Condiții de realizare a grădinii cu
modalități de selectare a plantelor decorative (formă,flori
culoare, perioadă de înflorire etc.), stiluri de planificare a• Modele și forme de grădini.
Modalități de combinare a plantelor răzoarelor (Victorian).
Aplicații practice: curățarea teritoriului, alegerea materialului• Tehnologia formării răzoarelor.
săditor, sădirea plantelor, albirea tulpinilor pomilor, albirea
Varietatea stilurilor: clasice,bordurii, repararea/vopsirea banchetelor; îngrijirea plantelor
moderne• Condiții de selectare a plantelor șisădite conform particularităților specifice acestora (irigare,plivire, recoltarea semințelor); stabilirea stării de îngrijire și
materialelor auxiliare. Plantareasănătății plantelor.
de: arbori, arbuști, plante floricole
perene, plante decorative de cameră Produse: aranjarea unui teren din apropierea instituției,aranjarea holului liceului cu diverse compoziții din plante• Activități practice de îngrijire a
decorative etc.
plantelor decorative. Combatereadăunătorilor
3. Evaluarea și valorificarea produselor Aplicații practice: evaluarea creativității proiectului, calității
de prelucrare și îngrijire a plantelor și spațiilor; identificarea• Calitatea culturilor decorative• Factori ce favorizează creșterea șidiverselor modalități de combinare a plantelor; evaluarea
dezvoltarea plantelor
calității îngrijirii în funcție de aspectul plantelor.
• Relația dintre activitățile agricole șiviața cotidiană, meserii specifice

59

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 59

28.12.2018 10:42:01

Unități de competențe
1.1. Utilizarea corectă
a termenilor
specifici Roboticii
în exprimare șiîn formulareaîntrebărilor.
1.2. Identificarea
particularităților
distinctive aleroboților.
1.3. Identificarea
domeniilor deutilizare a roboților.
2.1. Recunoaștereaunităților
funcționale și
componentelor
fizice ale robotului.
2.2. Explicarea
destinației
componentelor
fizice ale robotului.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Exerciții de:- interpretare a termenului „robotică”;- enumerare a particularităților distinctive ale roboților;- indicare a domeniilor de utilizare a roboților;- clasificare a roboților;- descriere a roboților viitorului și a impactului social al
implementării pe scară largă a acestora;- explicare a legilor roboticii.

Exerciții de:
2. Cum este construit un robot?
- explicare a noțiunilor și a destinației unităților funcționale• Schema funcțională a robotului:și ale componentelor fizice ale robotului;unitatea de comandă; unitatea de- identificare a relațiilor de reciprocitate între unitățile
achiziție a informației; unitatea defuncționale și componentele fizice ale roboților;
extragere a informației; unitatea de- clasificare a pieselor din componența modelelor deacționare; unitatea de locomoție
structuri de rezistență în funcție de destinație, dimensiuni• Structura fizică a robotului: structuri
și configurație geometrică;de rezistență; sisteme de locomoție;- clasificare a senzorilor modelelor de roboți în funcție desisteme de execuție; surse dedestinație și caracteristicile funcționale;
alimentare; senzori; centre decomandă; elemente de conexiuneUnități de conținut
1. Evocare/inițiere în robotică
• Istoria roboticii• Tipuri de roboți
Clasificarea roboților: industriali, deservicii, mobili, statici, umanoizi/
androizi, autonomi, cu control ladistanță
• Legile roboticii:- relația robot – om;- relația robot – robot;- roboții și umanitatea

Modulul: Robotică

60

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 60

28.12.2018 10:42:01

Terminologie specifică: motor, energie, - identificare a relațiilor de reciprocitate între caracteristicile
2.3. Explicarea
sistemelor de execuție și misiunile roboților, între
transformare de energie, controlul
destinației
caracteristicile senzorilor și misiunile roboților;motoarelor, acumulatoare, baterii,
elementelor- organizare ergonomică a locului de muncă.
cabluri, porturi, conexiuni fără fir
structurii fizice a
Activități de modelare: asamblarea/dezasamblarea
Structuri de rezistență: destinația
robotului.
structurilor de rezistență: cadru, arcadă, șezlong, scaun,
structurilor de rezistență; piesele din
2.4. Asamblarea șiscrânciob, carusel, șasiu, carcasă, turn; fixarea unității decomponența modelelor de structuri
dezasamblarea
comandă pe modelul de robot; conectarea sistemului dede rezistență; metode de fixare acomponentelor
fizice ale robotului. pieselor din componența modelelor de locomoție la unitatea de comandă; instalarea și dezinstalarea
senzorilor ultrasonici, tactili, de sunet, de luminozitate, destructuri de rezistență; proceduri de
2.5. Respectarea
asamblare a modelelor de structuri de culori, de orientare în spațiu.
regulilor deprotecție a mediului rezistență; proceduri de dezasamblare Produse: structuri de rezistență; modele de transmisiuni cu
a modelelor de structuri de rezistență roți dințate, curea, melc; modele ale sistemelor de locomoție
ambiant și decu roți, șenile, benzi transportoare; modele ale sistemelor demuncă în siguranță. Sisteme de locomoție: destinația,execuție de tip mâini mecanice, dispozitive de manevrare,
procedurile de asamblare/
dezasamblare a modelelor sistemelor dispozitive de apucare, dispozitive dedicate asamblate/dezasamblate.
de locomoție a roboților
• Unitate de comandă: destinația
unității de comandă; schimbul
de informații între unitatea decomandă și componentele robotului;încorporarea unităților de comandă
în modelele de roboți
Sisteme de execuție: destinația
sistemelor de execuție; controlul
sistemelor de execuție

61

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 61

28.12.2018 10:42:01• Protecția mediului ambiant șimunca în siguranță
- regulile de protecție a mediului
ambiant și de muncă în siguranță;- organizarea ergonomică a loculuide muncă
Terminologie specifică: ergonomie
Exerciții de:
3. Conducem roboții
3.1. Crearea sub- identificare a zonelor și obiectelor din mediile de lucru din• Mediile de lucru ale roboților:îndrumare aviața reală ale roboților și din mediile simulate propuse de- modele de medii de lucru;
mediilor simulatecătre cadrul didactic;- modele de medii simulate;de lucru ale- clasificare a comenzilor din repertoriul de comenzi ale- modele de obiecte, obstacole șiroboților.
robotului;denivelări
3.2. Identificarea- identificare a relațiilor de reciprocitate între comenzi,• Sisteme de comenzi ale roboților:
repertoriului
mediul de lucru, caracteristicile roboților, metodele dede comenzi ale- comenzi de deplasare;control și misiunile acestora.
- comenzi de introducere și deroboților.
Activități de modelare: crearea sub îndrumare a mediilor
extragere a informației;3.3. Utilizarea
simulate de lucru de tip: parcare auto, labirint, teren de fot- comenzi de acțiune
metodelor decontrol al roboților. Terminologie specifică: repertoriul de bal, drum cu obstacole.
Activități de joc: controlul manual, automat și manumatic al
comenzimodelelor de roboți asamblați de către elevi.
• Metode de control al roboților
- Coordonarea execuției misiunilor Produse: proiect realizat: Robot în misiune.
de către modelele de roboți;- Avantajele și dezavantajele
metodelor de control ale roboților

62

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 62

28.12.2018 10:42:01

Unități de conținut
1. Articole tradiționale și modernecroșetate/garnisite cu elementecroșetate• Tendințe ale modei contemporane• Varietatea materialelor și
ustensilelor folosite în croșetare.
Materiale utilizate în croșetare: fire,croșete, ace• Norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii
2. Elemente de bază ale croșetării
2.1. Realizarea
elementelor de• Ochi liber; ochi alunecatbază ale croșetării, • Picioruș scurt (fără jeteu), picioruș
respectând normele
cu 1, 2, 3 jeteuri, semipicioruș
sanitar-igienice și de • Grupuri de piciorușe
protecție a muncii. • Modalități de asamblare a detaliilorcroșetate
2.2. Citirea schemelor.

Unități de competențe
1.1. Recunoașterea
specificuluimeșteșuguluiCroșetarea.
1.2. Identificarea
materialelorși ustensilelor
specificemeșteșugului.

Conversații/discuții/observare: specificul croșetării liniare și
circulare; scheme pentru croșetat.
Aplicații practice: exerciții de citire a schemelor, de exersare
a croșetării elementelor de bază: ochi liber, ochi alunecat,
picioruș scurt, picioruș cu 1, 2, 3 jeteuri, grupuri de piciorușe;exerciții de combinare a elementelor de bază, obținândornamente.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: apariția și evoluția croșetării;articole tradiționale și moderne croșetate/decorate cu
dantelă croșetată; funcțiile utilitare; aspectul estetic, motive
decorative; materiale specifice croșetării: bumbac, lână,viscoză, acril etc.; croșete (diverse după număr).
Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
firelor textile (grosime, textură, aspect, grad de răsucire) șia croșetelor potrivite firelor.

Croșetarea

Modulul: Meșteșuguri populare și moderne(Croșetarea, Arta covorului, Arta mărgelitului, Prelucrarea artistică a lemnului, Prelucrarea artistică a metalului)Clasa a VIII-a

63ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 63

28.12.2018 10:42:01

Unități de competențe
1.1. Identificarea
tipurilor de covoare
tradiționale, înfuncție de tehnica
de executare șifuncțiile decorative.
1.2. Recunoașterea
materialelorși ustensilelor
specifice țesutului
covoarelor.

Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului; identificarea unor
posibilități de utilizare și decorare a articolelor.
Aplicații practice: expoziție de lucrări, prezentarea lucrărilor.

Aplicații practice: selectarea modelului, alcătuirea schemei;
selectarea firelor textile, croșetelor; croșetarea articolului
conform schemei; păstrarea în ordine și curățenie amaterialelor și ustensilelor selectate; înlăturarea lacunelor
depistate în timpul lucrului.
Produse: milieu, friză pentru față de masă, dantelă, față demasă realizată de un grup de elevi etc.

Unități de conținut
1. Istoria și evoluția covorului
tradițional• Evoluția covorului tradițional;
motive ornamentale populare
specifice covorului• Materie primă și unelte folosite lațesut. Varietatea de unelte, instalații
tradiționale și moderne folosite lațesut• Norme sanitar-igienice și deprotecție a muncii

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: istoria și evoluția țesutului,factorii ce au determinat apariția artei covorului; tipuri
de covoare: netede și facturale; materia primă; etapele
prelucrării lânii în condiții casnice și industriale; proprietățile
materialelor; varietatea uneltelor și instalațiilor tradiționaleși moderne folosite la țesut (război, stative, ramă de lemn).
Aplicații practice: selectarea materialelor specifice țesutului(lână, bumbac, fire artificiale); pregătirea ramei pentru țesut.

Arta covorului

3.1. Realizarea unui
3. Realizarea unui articol simplu
articol croșetat/• Selectarea modelului, alcătuirea
decorat cu
schemeidantelă croșetată, • Organizarea mijloacelor
respectând• Croșetarea articolului conform
succesiunea
modelului, respectând succesiunea
operațiilor
operațiilor tehnologicetehnologice.
• Operații de finisare
4.1. Evaluarea articolului 4. Evaluarea și valorificarea articolului• Posibilități de utilizare și decorarecroșetat în aspect
a articolului: activități și meserii
utilitar, tehnologic,
specifice croșetării articolelor
estetic.
tradiționale și moderne

64ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 64

28.12.2018 10:42:01

2.1. Executarea țesutului 2. Tehnici de confecționare a covorului Conversații/discuții/observare: reguli de întindere a firelor desimplu și factural,
cu diverse texturi
urzeală, modalități de obținere a hotarului dintre culori.
respectând normele • Specificul urzitului în funcție de tipul Aplicații practice: selectarea firelor de urzeală; urzitul pesanitar-igienice și
covoruluiramă; selectarea firelor de lână potrivite pentru țesut;
regulile de protecție • Tehnica țesutului neted legatțesutul neted, țesutul cu textură (nodul egiptean, sumaha muncii.
• Tehnica țesutului neted dezlegat
în una și două direcții, nod dublu, nod dublu în mițe etc.);• Tehnici ale țesutului cu diverse
exersarea obținerii formelor de diverse culori, combinarea
texturi (în bumbi, cu mițe etc.)
culorilor pe orizontală/verticală, oblic (vrâste, dungi); țesutul• Combinarea firelor de diferite culori în bumbi/mițos.
Conversații/discuții/observare: principii compoziționale:
3. Realizarea unui articol simplu
3.1. Proiectarea unuiarticol țesut, ținând • Legități ale compoziției decorative: simetria, alternanța, ritmul, asimetria/dinamica; tipuri deornamente: geometrice, vegetale/fitomorfe, zoomorfe,
plane și volumetricecont de criteriile
avimorfe, antropomorfe, scheomorfe etc.
• Elaborarea schiței-proiectfuncționale și
Aplicații practice: schița-proiect (executarea compoziției
estetice.
• Selectarea materialelor și
ustensilelor necesare
decorative tradiționale sau moderne); selectarea gamei
3.2. Realizarea unuicromatice; executarea procedeelor tehnologice (țesutul în
covoraș conform• Confecționarea covorașului
bumbi, mițos); finisarea lucrării: scoaterea din ramă, legarea• Operații de finisare (scoaterea dinproiectului.
ramă)firelor, tivirea, ornarea (cu franjuri, în ramă).
Produse: covoraș, trăistuță, panou decorativ etc.
Conversații/discuții/observare: calitatea țesăturii; domenii de
4.1. Evaluarea calității și 4. Evaluarea și valorificarea
aspectului estetic al
covorașului
utilizare a covorașelor.
Aplicații practice: expoziție de lucrări.
articolelor țesute.
• Posibilități de utilizare și decorare
ale articolului• Activități și meserii specificețesutului articolelor

65

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 65

28.12.2018 10:42:01

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1.1. Recunoașterea
1. Arta mărgelitului
Conversații/discuții/observare: broderia cu mărgelușe ca
specificului Artei• Istoricul dezvoltării artei mărgelitului meșteșug vechi; materiale din care se fabrică mărgelele:mărgelitului.
• Varietatea obiectelor și accesoriilor plastic, lemn, metal, ceramică etc.; mărgelușele figurate:
1.2. Identificarea
confecționate din mărgele
flori, conuri, frunze, scoici stilizate etc.; valorificarea
materialelor și• Varietatea materialelor și
paietelor, mărgelelor la decorarea vestimentației, crearea
ustensilelor utilizate
ustensilelor utilizate în mărgelit.
accesoriilor vestimentare.
în arta mărgelitului.
Posibilități de combinare adecvată a Aplicații practice: aprecierea calității materialelor și
materialelor
ustensilelor utilizate în mărgelit; colectarea, pregătirea și• Norme sanitar-igienice și reguli dedepozitarea materialelor.
protecție a muncii
2.1. Explorarea
2. Tehnici de lucru cu mărgelușe
Conversații/discuții/observare: aplicarea mărgelelor în
tehnicilor de lucru • Tehnici de bază în mărgelit: broderie brodatul tablourilor, icoanelor, gentuțelor, la decorarea
cu mărgelușe în
liniară orizontală, tehnica Peyote
hainelor, accesoriilor vestimentare; confecționarea
crearea accesoriilor
ca bază a mărgelitului. Tehnica
obiectelor decorative: bijuterii, copaci decorativi, flori etc.
vestimentare.
Brick Stitch (cărămidă). Tehnicile
Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
Herringbone stitch și Helix spiralmaterialelor: mărgelușe, fire, ustensile, materiale auxiliare;
stitch ș. a.
experimentarea materialelor prin diverse tehnici de lucru cu• Tehnologia creării accesoriilormărgele de diferită calitate și mărime.
vestimentare
3.1. Proiectarea unui
3. Realizarea unui articol/accesoriu
Conversații/discuții/observare: analiza materialelor,articol, respectândsimplu din mărgelemărgelușelor în funcție de formă, mărime, materie primă;aspectul estetic și• Proiectarea articolului
etapele de confecționare a articolului proiectat; elaborarea
utilitar.
• Analizarea și selectarea resurselorschiței, selectarea mijloacelor, stabilirea tehnicii de
3.2. Confecționarea unuimateriale necesare realizării
confecționare.
articol din mărgele,
proiectului
Aplicații practice: confecționarea unui articol/accesoriu
respectând normele • Realizarea practică a articolului
simplu din mărgele.
sanitar-igienice și deproiectat
Produse: brățară, colier, agrafă etc.
protecție a muncii. • Operații de finisare

Arta mărgelitului

66

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 66

28.12.2018 10:42:01

Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului, identificarea unor
posibilități de utilizare și decorare a articolelor vestimentare.
Aplicații practice: expoziție de lucrări.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: activitatea Uniunii Meșterilor
Populari din Republica Moldova; obiecte din lemn sculptate
în relief; obiecte utilitare și decorative (platou, farfurie, cuier,panou, ramă, elemente de ornamentare a ușilor, porților,
frontoanelor etc.).
Aplicații practice: selectarea materialelor și ustensilelorutilizate în sculptura în relief: lemn de esență tare (stejar,
frasin etc.), ustensile pentru sculptare.
Conversații/discuții/observare: specificul meșteșugului;noțiunile și terminologia specifică pentru sculpturaîn relief: basorelief, gorelief; noțiune de plan, spațiu,adâncime, proporție, perspectivă; varietatea și semnificația
ornamentului tradițional.
Aplicații practice: alcătuirea schițelor de ornament; lucrări
de sculptare în relief a unui panou decorativ* (trasarea
compoziției, conturarea obiectului principal, tăierea
conturului cu cuțitul de cioplit, decuparea fundalului,
executarea planului doi, rotunjirea figurilor, șlefuirea,
finisarea).

Prelucrarea artistică a lemnului

4. Evaluarea și valorificarea articolului• Posibilități de valorificare a arteimăgelitului în viața de zi cu zi• Îngrijirea obiectelor decorate cumărgelușe

Unități de competențe
Unități de conținut
1. Speciile de conifere și de foioase.
1.1. Identificarea
speciilor de
Proprietățile fizice și mecaniceconifere, de foioase • Obiecte din lemn sculptate în relief.
Materiale și ustensile
și proprietăților lor.
• Norme sanitar-igienice și reguli de1.2. Selectarea
materialelor și
protecție a muncii
ustensilelor pentru
sculptura în relief.
2.1. Explorarea
2. Tehnologii de prelucrare artistică
a lemnului
tehnicilor deprelucrare artistică • Operații tehnologice: decuparea/
cioplirea de contur; cioplirea
a lemnului,
respectând normele
geometrică; sculptura în relief• Ornamentica: compoziții cu motive
sanitar-igienice șiregulile de protecție
fitomorfe, zoomorfe, cosmomorfe,
scheomorfe; compoziții cu peisaj,a muncii.
natură moartă; compoziții abstracte

4.1. Aprecierea lucrării
confecționate dinpunct de vedere
estetic și creativ.

67

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 67

28.12.2018 10:42:01

Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
estetic și decorativ al articolului; descrierea etapelor
tehnologice utilizate în activitățile practice de confecționare.
Aplicații practice: Prezentarea proiectului. Expoziție.

4. Evaluarea și valorificarea articolului• Meșterii populari din domeniu• Managementul organizării unui târg
al meșterilor populari

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: obținerea și utilizarea
materialelor metalice și a aliajelor, a oțelului; felurile deoțel și proprietățile acestuia; articole și detalii din metal și
utilizarea lor.
Aplicații practice: exerciții de reprezentare grafică a pieselorși articolelor din metal (bolț, știft, prizon, bucșă, șurub);Prelucrarea artistică a metalului

Conversații/discuții/observare: fișa tehnologică.
Aplicații practice: proiectarea articolului; realizarea schiței;selectarea materialelor și ustensilelor potrivite; lucrări
practice de modelare a obiectului; lucrări practice deornamentare; combinarea tehnicilor studiate într-o lucrarede creație; finisarea articolului; înlăturarea lacunelor
depistate în timpul lucrului; lucrări de reparație a tâmplăriei.
Produse: platou, farfurie, cuier, panou, ramă, elemente deornamentare a ușilor, porților, frontoanelor etc*.

3. Proiectarea și realizarea unuiarticol sculptat în relief• Reparația tâmplăriei: unelte și
dispozitive pentru reparația ușilor,
ferestrelor, mobilierului; reparația
și schimbarea lacătului; furnitura
mobilierului• Terminologie specifică

Unități de competențe
Unități de conținut
1.1. Recunoașterea
1. Metale și aliaje• Tipurile de oțel și utilizarea lor.
materialelor
Reprezentarea grafică a articolelor
metalice, a aliajelor
din metal
și a oțelului.
1.2. Pregătirea
Locul de lucru: masa (sertar cu
locului de lucru,
instrumente, menghină pentru metal,
a materialelor și
ecran de protecție, lampă de iluminat),scaun reglabil
instrumentelor
pentru prelucrarea
artistică a metalului.

3.1. Proiectarea șirealizarea unuiarticol sculptat înrelief, respectândsuccesiunea
operațiilor
tehnologice.
3.2. Executarealucrărilor simple
de reparație atâmplăriei.
4.1. Evaluarea
procesului deconfecționare aunui articol sculptat
în relief.

68ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 68

28.12.2018 10:42:01

exerciții de selectare a materialelor și ustensilelor în funcție de• Materiale și instrumente.
tehnicile de lucru (foarfece, dălți, fierăstraie, tarozi, filiere, pile,Mașini-unelte pentru așchiere,răzuitoare, cuțite de strung, burghie, lărgitoare, freze, pietretăiere, pilireabrazive etc.); studierea funcționării strungului, a mașinii de• Norme sanitar-igienice și reguli degăurit, a mașinii de frezat, a mașinii de rectificat etc.).
protecție a muncii
Conversații/discuții/observare: proprietățile fizice și chimice
2. Tehnici de executare a operațiilor
2.1. Realizarea
ale metalelor; metodele și procedeele de lucru.
• Așchierea
operațiilor deAplicații practice: exerciții de selectare a materialelor și• Tăierea materialelor metaliceașchiere, tăiere,ustensilelor pentru fiecare operație; lucrări practice depilire a materialelor • Pilirea
executare a operațiilor tehnologice.
metalice,
respectând normele
sanitar-igienice șiregulile de protecție
a muncii.
Conversații/discuții/observare: selectarea informației
3. Proiectarea și realizarea unui3.1. Proiectarea șitehnico-tehnologice.
articol din metal
realizarea unui
Aplicații practice: realizarea unul articol (suport suspendat,
articol, respectând • Analizarea și selectarea resurselorchei pentru montare/demontare, filet, făraș etc.*); realizarea
materiale, a instrumentelor și
succesiunea
schiței, selectarea mijloacelor materiale potrivite; exerciții
utilajelor necesare realizării
operațiilor
de trasare a ornamentului pe metal; exerciții de ciocănire,
proiectului
tehnologice.
îndoire, nituire și batere a metalului laminat; finisarea• Realizarea practică a articolului
3.2. Utilizarea corectă
articolului; păstrarea în ordine și curățenie a materialelorproiectat
a terminologiei
și ustensilelor selectate; înlăturarea lacunelor depistate în• Operații de finisarespecifice întimpul lucrului.
• Terminologie specifică
proiectarea
Produse: suport suspendat; chei pentru montare/și realizarea
demontare; filet; făraș etc*.
articolului.
4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: evaluarea calității lucrului,
4.1. Evaluarea• Noi posibilități de utilizare și decorare aspectul estetic și decorativ al articolului; identificarea unor
proiectului deposibilități de utilizare și decorare a articolelor.
a articolului
confecționare
Aplicații practice: organizarea unei expoziții.
• Profesia de lăcătuș
a articolului din
metal.

69

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 69

28.12.2018 10:42:01

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Reguli de reprezentare a desenelor Conversații/discuții/observare: cerințele și regulile de1.1. Sesizarea• Citirea și executarea desenelor
reprezentare a desenelor, modalități de reprezentare aimportanței
semnelor• Reguli de prezentare grafică asecțiunilor și tăieturilor în desenul tehnic.
secțiunilor și tăieturilor; de notare a Aplicații practice: observarea modalității de reprezentare
convenționale,secțiunilor/tăieturilor. Reprezentările grafică a tăieturilor și secțiunilor, desenelor de asamblaresimbolurilor
grafice ale materialelor în secțiune și de construcții, a simbolurilor, semnelor convenționale
specifice desenului
tehnic.
• Semne convenționale, simboluri și
specifice desenelor de asamblare și a celor de construcții.
1.2. Diferențierea
simplificări în desenul tehnic și cel
reprezentării graficede construcții
a tăieturii de cea asecțiunii.
1.3. Citirea desenelor deasamblare și a celor
de construcție.
Conversații/discuții/observare: realizarea proiecțiilor unei
2. Desenul proiectiv
2.1. Realizarea• Construcții geometrice necesare la figuri/piese (centrală, oblică, ortogonală, axonometrică).
proiecțiilor unei
Aplicații practice: executarea diverselor construcții
executarea desenelor (metode depiese, aplicândracordări, împărțirea cercului în părți geometrice; evidențierea formei transversale/interioare
semnele șia obiectelor prin reprezentarea secțiunilor/tăieturilor;
egale)
simbolurile• Secțiuni și tăieturi. Îmbinarea vederii studierea diverselor modalități de îmbinări; citirea desenelor
specifice.
și a tăieturii. Aplicarea tăieturilor în de asamblare.
2.2. Executarea
Produse: desenul unei piese după natură, cu aplicarea
proiecțiile axonometrice
reprezentării
grafice a tăieturilor • Desene de asamblare, de construcții secțiunilor/tăieturilor, convenționalismelor specifice,respectând regulile de reprezentare a desenelor tehnice;și secțiunilor în
proiectul unui spațiu de locuit.
desenele tehnice.

Modulul: Limbaj grafic

70ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 70

28.12.2018 10:42:01

2.3. Clasificarea tipurilorde îmbinare apieselor.
2.4. Organizarea
informațiilor
privind desenele deconstrucții.
3. Evaluarea și valorificarea desenelor Conversații/discuții/observare: criteriile de evaluare a dese3.1. Evaluarea• Criterii de evaluare a desenelor
nelor de construcții; evaluarea comparativă a portofoliilor cu
corectitudinii
tehnice și a respectării regulilor delucrări.
respectării regulilor
reprezentare
Aplicații practice: organizarea unor întâlniri cu ingineri,de reprezentare
arhitecți.
grafică a desenelorde construcție.
3.2. Argumentarea
propriei opinii
privind necesitatea
respectării rigorilorși cerințelor în
desenul tehnic.

71

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 71

28.12.2018 10:42:01

3.1. Modernizarea șitransformarea
articolelor
vestimentare,folosind diverse
tehnici.
3.2. Utilizarea creativă
a materialelor
specificedomeniului.

3. Implementarea proiectului• Realizarea schiței-proiect.
• Organizarea mijloacelor materiale.
• Transformarea/crearea unui articol
vestimentar• Garnisirea articoluluiUnități de competențe
Unități de conținut
1. Ce este designul vestimentar?
1.1. Recunoașterea
rolului și procesului
Cine dictează moda?
de design.
Stiluri în vestimentație
1.2. Identificarea mate- • Materiale, furnituri, ustensile
Proprietățile materialelor. Rolul
rialelor, furniturilor,
ustensilelor folosite
accesoriilor în vestimentație
pentru crearea pie- • Norme sanitar-igienice și reguli deselor vestimentare.
protecție a muncii
2. Proiectarea vestimentară
2.1. Aplicarea• Principiile designului vestimentar
principiilor• Selectarea modalităților dedesignului
vestimentar întransformare/decorare a articolului
vestimentar
procesul de creare aunui produs.

Conversații/discuții/observare: stabilirea criteriilor, proiectarea,
executarea, evaluarea articolului; principiile designului
vestimentar: repetiția, paralelismul, succesiunea, alternanța,gradația, tranziția, radiația, ritmul, concentrismul, contrastul,
accentul, proporția, scara, echilibrul, armonia, unitatea.
Aplicații practice: transformarea articolelor vestimentare:prin culoarea și desenul materialului textil, prin detalii/
elemente constructive și elemente decorative aplicate.
Conversații/discuții/observare: legități cromatice,compoziționale.
Aplicații practice: realizarea schiței; selectarea mijloacelor
materiale potrivite; împodobirea unui articol vestimentar cu
elemente de imprimeu, croșetare, broderie etc.; finisarea
articolului.
Produse: tricou, fustă, bluză, geantă, accesorii etc.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: funcționalitate, modă,adecvanță, înfrumusețare, design, stil.
Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
pânzei (grosime, textură, aspect) și a ustensilelor adecvatematerialelor date, furnituri moderne.

Modulul: Design vestimentar

72

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 72

28.12.2018 10:42:01

Unități de competențe
Unități de conținut
1. Amenajare și confort ambiental
1.1. Recunoașterea
specificului• Istoria designului de interior. Stiluri
designului deși tendințe. Clasificarea spațiilor
interior.
de interior, având drept reperfuncționalitatea acestora
1.2. Determinareasoluțiilor necesare • Modalități de zonare/delimitare apentru înlăturareaspațiilor ambientale
disconfortului• Ergonomia spațiului și a mobilieruluifuncțional alspațiului.
2. ABC-ul proiectării interiorului
2.1. Recunoașterea
simbolurilor,• Elemente specifice limbajului
proiectării spațiilor de interiorsemnelor• Proiecții grafice. Reguli deconvenționale dereprezentare grafică a proiectelor
reprezentare grafică
a interiorului.

Conversații/discuții/observare: elementele specificeproiectării interiorului: simboluri, semne convenționale,
reguli de cotare.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: istoricul amenajării locuinței;specificul spațiului interior: antreu, bucătărie, dormitor, bloc
sanitar, modalități de zonare a spațiilor etc.; observarea înbaza imaginilor și a analizei evoluției preocupării omului
pentru locuința sa.
Exerciții: de zonare a spațiilor prin amplasarea pieselor demobilier (elemente prefabricate); prin modificarea pereților
despărțitori (elemente prefabricate).

Modulul: Design de interior

4.1. Analiza integrității 4. Evaluarea și prezentarea proiectului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
tuturor elementelor • Analiza articolului conform
estetic și decorativ al articolului; identificarea unor
componente
cerințelor utilitare, estetice și deposibilități de utilizare și decorare a articolelor.
într-un sistem unic
calitate
Aplicații practice: expoziție de lucrări, defileu.
închegat.
• Noi posibilități de utilizare și
decorare a articolului• Activități și meserii specificetransformării articolelor vestimentare

73

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 73

28.12.2018 10:42:01• Amenajarea interiorului; tipuri demobilier; tipuri de stofe/materiale
utilizate în amenajarea interioarelor• Obiecte de iluminat și decorațiuni

3. Realizarea proiectului
3.1. Elaborarea• Determinarea suprafeței spațiului,proiectelorschițarea ideilorspațiilor deinterior, respectând • Determinarea stilului și a decorului.
Cerințele actuale pentru un spațiu
funcționalitatea
ambiental confortabil
acestora.
• Proiectarea spațiului interior. Etape
3.2. Realizarea unor
de proiectare. Măsurarea spațiilor.
obiecte simple/Schițarea ideilor.
machete deReorganizarea spațiului
decorare aspațiului interior,cu respectarea
normelor decalitate, securitate
și protecție a muncii
și mediului.

2.2. Determinareafuncționalității
spațiilor locuinței
în baza studierii
reprezentării
grafice/proiectului.
Aplicații practice: exersarea diverselor modalități de utilizare
a instrumentelor/ustensilelor pentru desen; activități decitire a desenelor; determinarea suprafețelor, dimensiunilorîncăperilor; definirea funcționalității acestora în baza
desenelor/proiectelor.
Exerciții de: proiectare grafică a mobilierului (proiecție
ortogonală), aplicând instrumentele și ustensilele
tradiționale pentru desen; proiectare grafică a diverselorspații: odaie, bucătărie etc.; potrivire/combinare armonioasă
a tipurilor de stofe pentru draperii, mobilier, covor etc.
Conversații/discuții/observare: moduri de organizare aspațiilor; ordonarea activităților necesare pentru realizarea
proiectului etc.
Aplicații practice: schițarea ideilor; desenarea planuluiîncăperii (sala de clasă); proiectarea pieselor de mobilier
potrivite încăperii; estimarea, determinarea listei și acantității de materiale necesare pentru realizarea machetei;
elaborarea și crearea unui obiect de interior în baza
propriilor schițe: abajur, vază, glastră, cuier, raft pentru cărți
etc.; confecționarea decorațiunilor de Crăciun.
Produse: executarea unor produse simple/machete,
respectând fișa tehnologică realizată cu sprijinul
profesorului.

74

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 74

28.12.2018 10:42:01

Modulul: Transport și construcții

4. Evaluarea și valorificarea produselor Conversații/discuții/observare: etapele și tehnicile aplicate
pentru confecționarea obiectelor/machetelor de interior.
• Criterii de evaluare a produsului
Aplicații practice: elaborarea criteriilor de evaluare a(machetei)• Profesii specifice domeniului
machetelor; organizarea expoziției colective de macheteși a obiectelor de interior; organizarea meselor rotunde cu
invitați din domeniul arhitecturii și a designului de interior.

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1.1. Identificarea
1. Sisteme de comunicații șiConversații/discuții/observare: istoricul dezvoltării și
tipurilor de rețele
transporturi: noțiuni generale,
importanța sistemelor de comunicații în viața omului,de comunicații și
structură
rețelele de comunicații, sistemul poștal; rețelele detransport și efectele • Rețele de comunicații; detransport: transportul de persoane, de mărfuri și delor asupra omului și
telecomunicații
informații; localitatea; evoluția sistemelor de amenajare
mediului.
• Rețele de transport: terestru, aerian, teritorială.
1.2. Identificarea
pe apă. Mijloace și tehnologii
Aplicații practice: exerciții de alcătuire a unor rețele deunor mijloace
de realizare a transportului decomunicații (căi, noduri, terminale), de telecomunicații
și tehnologii
persoane, de mărfuri și de informații (rețele informatice, telefonie mobilă și fixă, rețele dede realizare a• Organizarea mediului construit.
televiziune și radio etc.); rețele de transport (căi, noduri,transportului
Localitatea
terminale); transport terestru (feroviar, rutier), aerian,de persoane,• Locuința. Tipuri, planuri și scheme
pe apă (naval și fluvial); selectarea informațiilor desprede mărfuri și defuncționale. Norme sanitar-igienice localitate, despre clădiri (destinație, alcătuire constructivă).
informații.
și reguli de protecție a vieții
2.1. Realizarea
2. Realizarea proiectului deConversații/discuții/observare: selectarea informației
proiectului deîmbunătățire a calității serviciilor
tehnico-tehnologice.
îmbunătățire ade comunicații și transport
Aplicații practice: exerciții (și idei) de reprezentare grafică
calității serviciilor
Elaborarea unor strategii de protejare a rețelelor de transport; exerciții de selectare și folosire ade comunicații șia mediului.
limbajului grafic în transporturi; exerciții de îmbunătățire atransport.
Comunicații și limbaj grafic încalității serviciilor de comunicații și transport.
transporturi

4.1. Aprecierea calității
lucrărilor proprii
și ale colegilor din
perspectiva reînvestirii beneficiilorobținute.

75

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 75

28.12.2018 10:42:01

Unități de competențe
1.1. Identificarea
formelor deenergie, a surselorși a tehnologiilor deobținere a acesteia.
1.2. Selectarea
materialelor și
ustensilelor deelectromontaj.

4.1. Evaluarea
proiectului,
identificândinstituțiile deînvățământ din
domeniu.

Unități de conținut
1. Forme de energie: mecanică,termică, chimică, electrică etc.
• Surse de energie. Surse energetice
specifice zonei• Materiale și instrumente
de electromontaj• Norme sanitar-igienice și reguli
de protecție a muncii

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: importanța cunoașteriisurselor de energie electrică în viața cotidiană.
Aplicații practice: selectarea și păstrarea corectă amaterialelor și instrumentelor; conductori (fire electrice);
dispozitiv de simulare pentru electrotehnică; becuri,întrerupător; motor electric; șurubelnițe, clește, cuțite cu
izolatoare.

Modulul: Energie și electrotehnică

Conversații/discuții/observare: detalieri de proiect.
Aplicații practice: alcătuirea planurilor și schemelorfuncționale (realizarea schiței; proiectarea locuinței;reprezentarea grafică a planului locuinței).
Produse: planul locuinței, schema funcțională a locuinței.
4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
Impactul dezvoltării comunicațiilor,
estetic și decorativ al proiectului; identificarea unortransportului și construcțiilor asupraposibilități de utilizare; descrierea etapelor tehnologiceindividului, mediului și societății
utilizate în activitățile practice.
Aplicații practice: evaluarea schițelor; prezentarea
proiectului.

3.1. Realizarea unui plan 3. Proiect. Planul locuinței
al locuinței, folosind • Terminologie specifică
• Selectarea diferitor tipuri, planuri și
terminologia
specifică.
scheme funcționale de locuințe

76

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 76

28.12.2018 10:42:01

Conversații/discuții/observare: formele de energie și
2. Elemente de limbaj grafic specific2.1. Realizarea unei
utilizarea lor; corpurile de iluminat (schema instalațiilor
scheme de montare • Energia în gospodărie
electrice în serie și în paralel); circuitele electrice dintr-oîn serie și în paralel, • Forme de energie și utilizarea lor.
locuință; metodele de alcătuire a schemelor electrice,
respectând regulile
Corpuri de iluminatde protecție a• Circuitele electrice dintr-o locuință: utilizând semnele convenționale (conductor, legarea- circuitul electric și elementele lui; conductoarelor, ramificația conductoarelor, dulie cu bec
muncii.
electric, întrerupător, legătură de curent dezmembrabilă,- scheme electrice;
2.2. Valorificarea- semne convenționale în schemele fișă, priză etc.); materialele conductoare și izolatoare.
limbajului tehnic
Aplicații practice: exerciții de alcătuire a unei scheme despecific domeniului
electrice.
montare în serie și în paralel a două becuri.
energetic.
• Terminologie specifică
Conversații/discuții/observare: selectarea informației
3.1. Realizarea lucrărilor 3. Realizarea unei lucrări simple
tehnico-tehnologice; exerciții de reprezentare grafică ade electromontare
de electromontare,respectând regulile • Lucrări de electromontare: montarea detaliilor electromotorului; funcțiile transformatorului;în serie a două becuri; montarea în lucrări practice de montare a unui dispozitiv prin unirea
de protecție aa două becuri în serie sau în paralel; tipuri de motoare,
muncii.
paralel a două becuri; conectarea
conductorilor la accesoriile electrice; construcția și importanța lor în economie.
3.2. Montarea unui
Aplicații practice: utilizarea sculelor pentru lucrările demontarea unui motor la un circuit
motor la un circuit
reparație (șurubelnițe, clești, ciocan/pistol de lipit, creion
electric cu o fazăelectric cu o fază.
de tensiune etc.); studiu de caz: Prevenirea și stingerea• Remedierea defectelor simple a
3.3. Depistarea șielementelor de circuit
incendiilor.
remedierea
Produse: dispozitiv montat prin unirea a două becuri în serie• Prevenirea și stingerea incendiilor
defectelor în
sau în paralel; motor montat la un circuit electric cu o fază*.
circuitele electrice.
4.1. Verificarea
4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului,• Profesia de lăcătuș-electrician
identificarea unor posibilități de utilizare a lucrărilor decorectitudinii
realizării proiectelor
electromontare; descrierea etapelor tehnologice utilizate în
activitățile de confecționare.
de electromontaj
personale și ale
Aplicații practice: evaluarea schemelor de montare
colegilor.
prezentate.

77

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 77

28.12.2018 10:42:02

Unități de conținut

Activități de învățare și produse școlare
recomandate
Exerciții de:- interpretare a termenului „robotică”;- enumerare a particularităților distinctive aleroboților;- indicare a domeniilor de utilizare a roboților;- descriere a roboților viitorului;- argumentare a necesităților de a respecta
legile roboticii;- clasificare a roboților;- descriere a impactului social al implementării
pe scară largă a roboților.
Produse: mesaj argumentativ.

1. Evocare/inițiere în robotică
1.1. Utilizarea corectă atermenilor specifici • Istoria roboticii
Ce este un robot? Primul robot; evoluția
roboticii în exprimareroboților; roboții în viața noastrăși în formularea
Terminologie specifică: mecanism, automat,întrebărilor.
mecanism mecatronic, robot
1.2. Identificarea
particularităților
• Tipuri de roboți
distinctive ale
Clasificarea roboților. La ce folosim roboții?
roboților.
Misiuni ale roboților; roboții viitorului
1.3. Identificarea• Legile roboticii
domeniilor de- relația robot – om;utilizare a roboților.
- relația robot – robot;- roboții și umanitatea
Terminologie specifică: roboți industriali, roboți
de servicii, roboți mobili, roboți statici, umanoizi/
androizi, roboți autonomi, roboți cu control ladistanță
Exerciții de:2.1. Recunoașterea
2. Structura roboților
unităților funcționale • Schema funcțională a robotului: unitatea de - identificare a unităților funcționale aleroboților și explicare a destinației acestora;comandă, unitatea de achiziție a informației,și a componentelor
unitatea de extragere a informației, unitatea- identificare a componentelor fizice ale
fizice ale robotului.
de acționare, unitatea de locomoție
roboților și explicare a destinației acestora;Unități de competențe

Modulul: Robotică

78

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 78

28.12.2018 10:42:02- identificare a relațiilor de reciprocitate între
2.2. Explicarea destinației • Structura fizică a robotului:unitățile funcționale și componentele fizice ale- structuri de rezistență,unităților funcționaleroboților;- sisteme de locomoție, sisteme de execuție,și a componentelor- clasificare a pieselor din componența
surse de alimentare, senzori, centre de
fizice ale robotului.
modelelor de structuri de rezistență în funcție
comandă, elemente de conexiune
2.3. Asamblarea șide destinație, dimensiuni și configurație
Terminologie specifică: controlul motoarelor,dezasamblarea
geometrică;energie, transformare de energie, acumulatoare,modelelor de- identificare a relațiilor de reciprocitate între
baterii, cabluri, porturi, conexiuni
structuri decaracteristicile componentelor fizice ale• Structuri de rezistență: destinația structurilor
rezistență.
roboților și misiunile roboților;de rezistență, piese din componența modelelor
2.4. Asamblarea și- clasificare a senzorilor modelelor de roboți
de structuri de rezistență, metode de fixare
dezasamblarea
în funcție de destinație și caracteristicile
a pieselor din componența modelelor demodelelor sistemelorfuncționale;structuri de rezistență, proceduri de asamblarede locomoție a- organizare ergonomică a locului de muncă.
și dezasamblare a modelelor de structuri deroboților.
Activități de modelare: fixarea unității de
2.5. Încorporarea
rezistență
comandă pe modelul de robot; conectarea• Sisteme de locomoție: destinația sistemelorunităților desistemului de locomoție la unitatea de comandă;de locomoție, procedurile de asamblare și
comandă în modelele.
instalarea și dezinstalarea senzorilor ultrasonici,
dezasamblare a modelelor sistemelor dede roboți
tactili, de sunet, de luminozitate, de culori și delocomoție a roboților
2.6. Instalarea șiorientare în spațiu.
dezinstalarea
Produse: modele de structuri de rezistență
senzorilor modelelorde tip: cadru, arcadă, scaun, șezlong, carusel,de roboți.
șasiu, carcasă asamblate/dezasamblate; modelede transmisiuni cu roți dințate, curea, melc,
asamblate/dezasamblate; modelele sistemelorde locomoție cu roți, șenile, picioare, benzitransportoare, asamblate/dezasamblate;79

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 79

28.12.2018 10:42:02• Unitate de comandă: destinația unității
2.7. Asamblarea șide comandă, schimbul de informații dintre
dezasamblarea
unitatea de comandă și componentele
modelelor sistemelor
de execuție arobotului; încorporarea unităților de comandă
roboților.
în modelele de roboți
2.8. Îndeplinirea regulilor Terminologie specifică: porturile unității decomandă, interfața om-robot
de protecție a• Senzori: destinația senzorilor, senzori activi
mediului ambiant
și de muncă înși senzori pasivi, proceduri de instalare și desiguranță.
dezinstalare a senzorilor• Sisteme de execuție: destinația sistemelor deexecuție; controlul sistemelor de execuție
• Protecția mediului ambiant și munca însiguranță: regulile de protecție a mediului
ambiant și de muncă în siguranță; organizarea
ergonomică a locului de muncă
Terminologie specifică: motoare, transmisiuni,
propulsoare
3. Programăm roboții
3.1. Crearea mediilor
simulate de lucru ale • Mediile de lucru ale roboților: modele demedii de lucru; modele de medii simulate;roboților.
3.2. Utilizarea
modele de obiecte, obstacole și denivelări
• Sisteme de comenzi ale roboților: comenzi
instrumentarului
mediilor dede deplasare; comenzi de introducere și deextragere a informației; comenzi de acțiune
dezvoltare aprogramelor• Metode de control al roboților: manual, decătre ființa umană; automat, cu logică cablată;de conducere a
automat, cu logică programabilă; manumaticroboților.
(manual și automat, tiptronic)
Exerciții de:- identificare a relațiilor de reciprocitate între
mediul de lucru, caracteristicile roboților și
misiunile acestora;- clasificare a metodelor de control al roboților;- recunoaștere a elementelor de interfață ale
mediilor de dezvoltare a programelor deconducere a roboților;- gestionare a conexiunilor dintre unitatea
de comandă a roboților și calculatoarele
personale;modelele sistemelor de execuție de tip mâinimecanice, dispozitive de manevrare, dispozitive
de apucare, dispozitive dedicate asamblate/dezasamblate.
Proiecte: asamblarea modelelor de roboți propuși
de cadrul didactic.

80

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 80

28.12.2018 10:42:02- explicare a destinației blocurilor de acțiune;• Medii de dezvoltare a programelor deconducere a roboților: interfața; gestionarea - identificare a legăturilor cazuale dintre setările
blocurilor și acțiunilor efectuate de către
proiectelor; gestionarea conexiunilor între
unitatea de comandă a roboților și calculatorul
robot.
personal: încărcarea/executarea programelor Activități de modelare: crearea mediilor simulate
de lucru; elaborarea, încărcarea, executareade conducere în unitățile de comandă ale
programelor de conducere a roboților.
modelelor de roboți
Produse: proiect realizat: Robot în misiune.
Terminologie specifică: blocuri de acțiune,
blocuri de senzori, blocuri de control al fluxului,parametrii blocurilor, angrenarea blocurilorUnități de competențe
Unități de conținut
1.1. Recunoașterea
1. Podoabele și bijuteriile în portul
specificului
popularpodoabelor și• Podoabele și bijuteriile ca mărci
bijuteriilor specifice
ale individualității artistice a unuiportului popular.
costum popular. Podoabele și
bijuteriile de cap, gât, piept, brâu și
membre• Semantica podoabelor și bijuteriilor

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: elemente de împodobit ce
fac parte din complexul ornamental de piese, care intră în
compoziția de ansamblu a costumului popular.
Aplicații practice: cercetarea podoabelor și bijuteriilor
de cap, gât, piept, brâu și membre; aprecierea calității
materialelor și ustensilelor utilizate în confecționarea
podoabelor și bijuteriilor specifice portului popular.

Arta mărgelitului

Clasa a IX-a
Modulul: Meșteșuguri populare și moderne(Arta mărgelitului, Prelucrarea artistică a lemnului, Prelucrarea artistică a metalului)

3.3. Programareaalgoritmilor liniari
de conducere aroboților.

81

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 81

28.12.2018 10:42:02

2.1. Explorarea
2. Tehnologia creării accesoriilor
Conversații/discuții/observare: aplicarea mărgelelor în
tehnicilor de lucru
vestimentare din mărgele
brodatul tablourilor, icoanelor, gentuțelor, la decorarea
cu mărgelușele în• Istoricul apariției și dezvoltării unor hainelor, accesoriilor vestimentare; confecționarea
crearea accesoriilor
accesorii: agrafa, broșa, cerceii,
obiectelor decorative: bijuterii, copaci decorativi, flori etc.
vestimentare.
inelul, colierul, brâul etc.
Aplicații practice: experimentarea materialelor prin diverse• Tehnologia creării accesoriilor
tehnici de lucru cu mărgele de diferită calitate și mărime,
vestimentare.
exersarea confecționării accesoriilor simple, conform
Specificul algoritmului de lucru.
algoritmului stabilit.
Materiale auxiliare
Conversații/discuții/observare: etapele de confecționare
3. Realizarea unui accesoriu din
3.1. Realizarea
a articolului proiectat; elaborarea schiței; selectareamărgeleproiectului demijloacelor; stabilirea tehnicii de confecționare.
• Proiectarea articolului. Criterii deconfecționare aselectare a accesoriilor: vârstă, stilul Aplicații practice: confecționarea unui articol/accesoriu
unui accesoriu
din mărgele,hainelor, grupă sangvină, horoscop simplu din mărgele.
etc.
Respectarea tehnologiei de confecționare.
respectând normele
Produse: agrafă, broșă, cercei, inel, colier, brâu etc.
sanitar-igienice și de • Analizarea și selectarea resurselormateriale necesare realizării
protecție a muncii.
proiectului• Realizarea practică a accesoriului
proiectat• Operații de finisare
4.1. Aprecierea lucrării 4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: aspectul estetic și decorativ
confecționate din• Posibilități de valorificare a tehnicii al accesoriului; identificarea unor posibilități valorificare, înmărgelitului în designul vestimentar: asamblu, a unor piese vestimentare.
punct de vedere
estetic și creativ.
la crearea rochiilor de seară,Aplicații practice: prezentarea lucrărilor, organizarea uneișalurilor decorative, gulerelor,
expoziții de lucrări.
bijuteriilor festive etc.

82

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 82

28.12.2018 10:42:02

Unități de competențe
Unități de conținut
1. Evoluția diferitor tehnologii de
1.1. Analiza obiectelor
din lemn: utilizare,
prelucrare a lemnului
materiale folosite, • Obiecte din lemn ornamentate
tradiționalalcătuire, formă,• Materiale și ustensile utilizate laschiță, preț.
prelucrarea artistică a lemnului:
1.2. Identificarea
traforare, gravare, cioplire,materialelor
sculptare, mozaic
și ustensilelor• Norme sanitar-igienice și reguli despecifice diferitor
protecție a muncii
tehnologii deprelucrare alemnului.
2.1. Realizarea unor
2. Tehnologii de prelucrare artistică alemnului:obiecte în diferite
tehnici de lucru,
traforajul; pirogravura; gravura
în lemn; cioplirea ornamentului
respectând normele
sanitar-igienice și
geometric; sculptura în relief;
sculptura în volum; strunjirea;
regulile de protecție
a muncii.
mozaicul• Terminologie specifică
Ornamentica: compoziții cu motive
geometrice, fitomorfe, zoomorfe,
cosmomorfe, scheomorfe,
antropomorfe

Conversații/discuții/observare: specificul meșteșugului,noțiunile și terminologia specifică tehnologiilor de prelucrare
artistică a lemnului; traforajul; pirogravura; gravura în lemn;
sculptura în relief; sculptura în volum; strunjirea; mozaicul(furniruirea); tipurile de mozaic.
Aplicații practice: exersarea realizării operațiilor tehnologiceîn diferite tehnici; lucrări practice de alcătuire a schițelor
de ornament; lucrări practice de executare a decorului pe
obiectul modelat; finisarea.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: activitatea Uniunii Meșterilor
Populari din Republica Moldova; varietatea și semnificația
ornamentului tradițional; proprietățile materialelor și ale
ustensilelor utilizate în prelucrarea lemnului.
Aplicații practice: studiul și cercetarea materialelor specifice;studiul ustensilelor specifice (gravura în lemn, cioplirea,
sculptura în relief, în volum, strunjirea, mozaicul etc.);
colectarea unor obiecte ornamentate din trecut; excursii în
regiunile în care este dezvoltat meșteșugul de prelucrare
artistică a lemnului.

Prelucrarea artistică a lemnului

83ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 83

28.12.2018 10:42:02

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: istoricul dezvoltării prelucrării
artistice a metalului forjat pe teritoriul Moldovei; elemente
decorative pentru uși, zăbrele, porți, garduri; obiecte decult; obiecte utilitare (mâner, cuier, suport etc.); obiecte degiuvaiergerie.
Aplicații practice: selectarea materialelor și ustensilelor(fâșie din metal forjat; bare cu secțiuni rotunde și pătrate;
dispozitiv de îndoire; dispozitiv de încălzire a metalului;ciocan, clește, nicovală, menghină).

Prelucrarea artistică a metaluluiUnități de competențe
Unități de conținut
1.1. Recunoașterea
1. Obiecte tradiționale confecționate
specificului
din metal forjat
prelucrării artistice • Materiale și ustensile utilizate îna metalului forjat.
prelucrarea metalului. Strungul de
1.2. Identificarea
filetat. Cuțitele de strung
materialelor,• Norme sanitar-igienice și reguli deustensilelor și aprotecție a muncii
strungului de filetat
pentru prelucrarea
metalului.

4.1. Evaluareaîntregului procesde confecționare a
articolului.

Conversații/discuții/observare: fișa tehnologică pentru
confecționarea unui articol creativ, combinând mai multetehnici de lucru studiate*.
Aplicații practice: proiectarea articolului*; realizareaschiței; selectarea materialelor și ustensilelor potrivite;efectuarea lucrărilor practice de modelare a obiectului, deornamentare; finisarea articolului; păstrarea în ordine șicurățenie a materialelor și ustensilelor selectate; înlăturarea
lacunelor depistate în timpul lucrului.
Produse: un articol creativ din lemn: pirogravat, gravat,
sculptat în relief, sculptat în volum sau mozaic etc*.
4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul• Organizarea expoziției-târg deestetic și decorativ al articolului; calcularea sine-costului
caritate cu articole confecționate de (costului unitar); promovarea.
elevi
Aplicații practice: prezentarea proiectelor; organizarea unei
expoziții de articole.

3.1. Executarea unor
3. Elaborarea unui proiect deoperații tehnologice
confecționare a unui articol(de pregătire, decreativ, combinând tehnologiile deprelucrare, deprelucrare artistică a lemnului
finisare) pentru• Analizarea și selectarea tehnicilor
realizarea unuicare pot fi combinate
articol creativ• Elaborarea fișei tehnologicepe baza fișei
• Programarea schiței grafice latehnologice.
computer

84

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 84

28.12.2018 10:42:02

2. Tehnici de executare a decorului:
Conversații/discuții/observare: tehnicile de lucru;
2.1. Realizarea
tehnicilor de lucru, prin forjare; prin strunjire; prin îndoire; semnificația ornamentelor executate din metal forjat (rozeta,
pomul vieții etc.).
respectând normele prin îndreptare; prin răsucire
sanitar-igienice și• Operații de strunjire la strungul deAplicații practice: exerciții de reprezentare grafică a unuiregulile de protecție
filetat: filetarea exterioară, filetarea obiect confecționat din metal forjat; exerciții de filetare,interioară
strunjire a metalului; exerciții de îndoire, de răsucirea muncii.
2.2. Analizarea relațiilor • Reprezentarea filetelor pe desenele a metalului; lucrări practice de asamblare prin filet;
tehnicenituire; legare cu sârmă; lucrări de finisare decorativă;dintre tipurilede activități și• Ornamentica tradițională
confecționarea buloanelor pentru reparația mobilei; exerciții
meseriile specificede alcătuire a unor ornamente: geometrice, fitomorfe,
acestora.
zoomorfe, cosmomorfe etc.
3. Proiectarea și realizarea unui articol Conversații/discuții/observare: selectarea informației
3.1. Elaborarea
tehnico-tehnologice pentru articolele: mâner pentru ușă;simpluproiectului de• Elaborarea fișei tehnologice
suport pentru fierul de călcat; suport pentru tabletă; suvenir;
confecționare amâner pentru dulăpior etc*.
unui articol din• Realizarea practică a articolului
proiectat. Compunerea decorului
Aplicații practice: realizarea schiței, proiectarea articolului,
metal, utilizândpe suprafața articolului. Operații de selectarea materialelor potrivite; exerciții de îndeplinire
terminologia
finisarea operațiilor tehnologice de confecționare a articolului;
specifică
combinarea tehnicilor studiate într-o lucrare de creație;• Terminologie specifică
domeniului.
finisarea articolului; păstrarea în ordine și curățenie a locului
3.2. Realizarea unuide lucru, a materialelor și ustensilelor selectate.
articol, respectândProduse: mâner pentru ușă; suport pentru fierul de călcat;fișa tehnologică.
suport pentru tabletă; suvenir; mâner pentru dulăpior etc*.
4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: aspectul estetic și decorativ
proces de realizare • Managementul organizării unui târg al articolului; identificarea unor posibilități de utilizare și
a proiectului.
al meșterilor populari
decorare a articolelor; etapele tehnologice parcurse laconfecționarea articolului.
Aplicații practice: prezentarea proiectelor; realizarea unor
elemente de publicitate.

85

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 85

28.12.2018 10:42:02

Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Tendințe ale designului vestimentar Conversații/discuții/observare: funcționalitate; modă;Cerințele consumatorului. Aspecte
corespundere; înfrumusețare; design; stil.
specifice ale designului vestimentar.
Aplicații practice: exerciții de selectare și evaluare a calității
Articole și accesorii vestimentare
pânzei (grosimea, textura, aspectul) și a ustensilelor
inspirate din folclor
adecvate materialelor selectate; furnituri moderne.
• Materiale, furnituri, ustensile
Proprietățile materialelor. Rolul
accesoriilor în vestimentație. Norme
sanitar-igienice și reguli de protecție amuncii2. Proiectarea vestimentară
Conversații/discuții/observare: stabilirea criteriilor, proiectarea,• Principiile designului vestimentar
executarea, evaluarea articolului; principiile designului• Selectarea modalităților devestimentar; repetiția, paralelismul, succesiunea, alternanța,transformare/decorare a articolului gradația, tranziția, radiația, ritmul, concentrismul, contrastul,
vestimentar
accentul, proporția, scara, echilibrul, armonia, unitatea.
• Efectul culorilor și al elementelor
Aplicații practice: transformarea articolelor vestimentare
graficeprin culoare și prin imprimeul materialului textil, prin detalii/
elemente constructive, prin elemente decorative aplicate.
3.1. Modernizarea și
3. Implementarea proiectului
Conversații/discuții/observare: legități cromatice,transformarea• Realizarea schiței de proiect
compoziționale.
articolelor• Organizarea mijloacelor materiale
Aplicații practice: realizarea schiței; selectarea mijloacelor
vestimentare,• Transformarea/crearea unui articol materiale potrivite; confecționarea accesoriilor
folosind diverse
vestimentar modern
vestimentare: eșarfe, broșe, agrafe, bijuterii, gentuțe, centuri
tehnici.
• Garnisirea articoluluietc.; modernizarea și transformarea articolelor vestimentare
3.2. Utilizarea creativă aprin decupare, secționare, aplicare, imprimeu etc.
materialelor specifiProduse: decorarea și aplicarea accesoriilor pe: tricou, bluză,ce domeniului.
rochie, pantaloni (blugi), geacă, geantă/ghiozdan etc.

Unități de competențe
1.1. Recunoașterea
rolului și procesuluide design.
1.2. Identificarea
materialelor,furniturilor,
ustensilelorfolosite pentru
crearea pieselor
vestimentare.
2.1. Aplicarea
principiilor
designului
vestimentar
în procesul deproiectare a unuiprodus.

Modulul: Design vestimentar

86

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 86

28.12.2018 10:42:02

Unități de competențe
Unități de conținut
1. Amenajare și confort ambiental
1.1. Recunoașterea• Stiluri și tendințe în designul departicularităților
interior. Modalități de zonare/specifice interioruluidelimitare a spațiilor
în funcție de variate• Ergonomia spațiului și a mobilierului
stiluri.
1.2. Identificarea• Relația culorii și a elementelor
grafice cu spațiul
modalităților
tradiționale și• Modalități de reorganizare aspațiilor
moderne deamenajare ainterioarelor.
1.3. Determinarea
influențelor opticeale culorilor asupraspațiilor.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: Istoricul și tendințele stilisticeîn domeniul interiorului (tradițional, modern): tendințe
cromatice specifice încăperilor cu diverse funcții.
Aplicații practice: observarea în baza imaginilor a tendințelor
stilistice de amenajare a spațiilor: analiza principalelorelemente grafice (linii, dungi, suprafețe și culori), precum și
influența lor psihologică asupra individului și a personalității
acestuia.
Exerciții de: zonare a spațiilor prin amplasarea pieselorde mobilier, modificarea pereților despărțitori (Autocad,
variante 2D, 3D).

Modulul: Design de interior

4.1. Analiza integrității 4. Evaluarea și prezentarea proiectului Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului, aspectul
tuturor elementelor • Analiza articolului conform
estetic și decorativ al articolului; identificarea unor
componente într-un
cerințelor utilitare, estetice și deposibilități de utilizare și decorare a articolelor.
sistem unic
calitate
Aplicații practice: expoziție de lucrări, defilare.
închegat.
• Posibilități de utilizare și decorare a
articolului• Activități și meserii specificedesignului vestimentar

87ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 87

28.12.2018 10:42:02

2.1. Identificarea
instrumentelorși elementelor
specifice limbajuluigrafic utilizateîn proiectareainteriorului.
2.2. Executarea
planurilor unorîncăperi simple,
cu sprijinul
profesorului,
respectând regulile
de reprezentare
grafică.
3.1. Determinarea
activităților
necesare pentru
realizarea
proiectului deinterior.
3.2. Realizarea
proiectelor deamenajare/reamenajare a unuispațiu de interior.
Aplicații practice: exersarea diverselor utilaje (computer,planșetă grafică, programa de proiectare Archicad):
activități de citire a desenelor; măsurarea perimetruluiși determinarea suprafeței/ariei sălii de clasă sau a altorîncăperi cu ajutorul instrumentelor de măsurat.
Exerciții: proiectarea grafică a diverselor spații: odaie,bucătărie, salon etc.

Aplicații practice: desenarea planului încăperii; măsurareaspațiilor; schițarea ideilor; reorganizarea spațiului;proiectarea pieselor de mobilier potrivite încăperii.
Produse: proiectarea încăperii în format 3D, programaArchicad.

2. ABC-ul proiectării
• Utilaje, instrumente și programe
specifice proiectării la computer• Simboluri, semne convenționale,
reguli de cotare etc.
• Reguli de reprezentare grafică aproiectelor

3. Realizarea proiectului• Proiectarea grafică a spațiilor
de locuit. Etapele și tehnologiile
informaționale aplicate pentru
proiectarea interioarelor. Alegerea
stilului și a decorului

88ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 88

28.12.2018 10:42:02

Conversații/discuții/observare: activități și meserii specificedomeniului.
Aplicații practice: enumerarea etapelor de proiectare,elaborarea criteriilor de evaluare a proiectelor; organizarea
expoziției colective cu proiecte de interior. Argumentarea
propriei opinii privind necesitatea respectării cerințelor
estetice, igienice, ergonomice a spațiilor de interior.

Unități de competențe
Unități de conținut
1.1. Definirea designului 1. Istoricul dezvoltării
grafic și a
Domenii:
domeniilor acestuia. • Design pentru edituri. Publicitate• Design corporativ. Design pentru
1.2. Argumentarea
Webnecesității
cunoașterii la• Design pentru ambalaje
nivel elementar adomeniului Design
grafic.
2.1. Aplicarea abilităților 2. Resurse materiale/ustensile
utilizate
de utilizare aprogramelor pentru • Programe pentru: tehnoredactare
editorială, machetarea paginii,
design grafic.
scanare• Manipularea imaginilor. Fotografia
digitală

Conversații/discuții/observare: programele specificedesignului grafic (InDesign, Ilustrator, Photoshop).
Aplicații practice: activități de exersare a scanării, adescărcării imaginilor; de realizare a fotografiei digitale etc.;
de exersare a programelor specifice designului grafic.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: istoric și domenii ale
designului grafic: evoluția design-ului în pas cu evoluția
tehnicii de imprimare; necesitatea materialelor publicitare:semnul, emblema, simbolul, sigla, marca fabricii, afișul etc.
Aplicații practice: studierea materialelor publicitare: pliante,
reviste etc.; excursii, vizite la tipografii.

Modulul: Design grafic

4.1. Aprecierea
4. Evaluarea și valorificarea
corectitudinii
produselor
proiectului realizat. • Evaluare/autoevaluare a proiectului
realizat• Achiziții și posibilități de aplicare aacestora în alte domenii de design

89ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 89

28.12.2018 10:42:02

3.1. Operarea cu
dimensiunile și
tipurile de font/caractere, spațierea
dintre litere
pentru accentuareși ierarhizare a
textului.
3.2. Aplicarea
principiilor de bazăîn machetarea unui
text cu imagini.
4.1. Elaborarea unuiproiect de realizare
a materialelorpublicitare.
4.2. Dezvoltarea
informației primite
cu referire la
realizarea lucrării.
5.1. Evaluarea
proiectului realizat
conform cerințelor
și principiilor
tehnice.
Conversații/discuții/observare: principii de bază ale
designului grafic: forma și spațiul – spațiul negativ și spațiul
pozitiv; compoziție; principii de bază ale machetării; desenede tip studiu; definiții ale culorii: contrast și armonie între
culori; anatomia tipurilor de caracter (font).
Aplicații practice: selectarea fontului; determinarea spațierii
și a dimensiunii fontului; realizarea unui fragment de pagină
după model.

Aplicații practice: studiul materialelor publicitare (albume,pliante, buclete, editoriale etc.); analiza diverselor modalități
de elaborare a materialelor publicitare.
Produse recomandate: ambalaje/etichete/diplome/
embleme/afișe ale unor evenimente organizate în școală;pliante/cataloage cu lucrări ale elevilor; calendare/ziarulșcolii etc.
Conversații/discuții/observare: etapele și tehnologiile
aplicate pentru realizarea materialelor publicitare; evoluția
domeniului Design grafic și tangența acestuia cu variate
specialități/profesii.
Aplicații practice: elaborarea criteriilor de evaluare amaterialelor publicitare; organizarea unor întâlniri cu
reprezentanți ai domeniului Design grafic; organizarea
expoziției colective de materiale publicitare create deîntreaga clasă.

3. ABC-ul tehnicilor• Limbajul designului grafic: forma,spațiul și culoarea. Introducere în
tipar. Căutarea ideilor• Instrumente și aptitudini pentru
atelier• Principii și tehnici de machetare. De
la concept la vizual

4. Realizarea proiectului• Studierea cerințelor și a conceptului• Căutarea ideilor. Procurarea
imaginilor• Fotografii sau ilustrații. Organizarea
ideilor (formă, culoare, font, spațiu
etc.). Pregătirea pentru tipar

5. Evaluarea și valorificarea
produselor• Evaluarea/autoevaluarea proiectului
realizat• Activități și meserii ce au tangențe
cu designul grafic: programator,
animator video, administrator derețele informaționale, editor etc.

90ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 90

28.12.2018 10:42:02

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1. Automobilul modern și automobilul Conversații/discuții/observare: istoricul dezvoltării și
1.1. Recunoașterea
importanța automobilului în viața omului.
viitorului
specificului tipurilor
Aplicații practice: selectarea materialelor și ustensilelor:mijloacelor de• Tipuri de mijloace de transport:
simulatoare ale pieselor mecanismelor principale ale
mijloace de transport cu motor cu
transport.
automobilului – set de chei, dispozitive de asamblare,ardere internă în 4 timpi; mijloace
1.2. Identificarea
de transport cu motor de tip Diesel dezasamblare; exerciții de alcătuire a unui traseu; exerciții
mecanismelor
de identificare și denumire a mecanismelor funcționale alefuncționale ale• Materiale și ustensile: simulatoareautomobilului; studiu de caz; examinarea articolelor din
automobilului.
ale pieselor mecanismelor
Regulamentul circulației rutiere: obligațiunile conducătorului
1.3. Respectarea
principale ale automobilului: setde vehicul; organizarea și dirijarea circulației rutiere
regulamentuluide chei, dispozitive de asamblare,(semnalele agentului de circulație, indicatoarele rutiere,
circulației rutiere.
dezasamblare
marcajele rutiere); reguli pentru circulația vehiculelor.
• Mecanisme funcționale ale
automobilului: motor, cutie detransmisie, ambreiaj, sistem defrânare, sistem de accelerare, sistemde răcire a motorului, sistem dealimentare, schema electrică
• Norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii• Regulamentul circulației rutiereConversații/discuții/observare: necesitatea amplasării
2.1. Realizarea planului 2. Școalacorecte a unităților de învățământ.
școlii și a schemelor • Amplasarea și alcătuirea
Aplicații practice: exerciții de reprezentare grafică a planuluifuncționale,constructivă
(școală, clasă, laborator, teren pentru lecțiile practice/folosind• Planul și schemele funcționale
poligon).
terminologia
specifică.

Modulul: Transport și construcții

91

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 91

28.12.2018 10:42:02

Unități de competențe
1.1. Recunoașterea
specificului
tehnologiilor deobținere a energiei.
1.2. Identificarea
materialelorși ustensilelor
specificeelectrotehnicii.

Unități de conținut
1. Tehnologii de obținere a energiei
specifice zonei geografice• Transport și distribuție prin sistemulenergetic național• Domenii de utilizare. Consumatoride energie. Circuite termice, gaze
• Materiale și ustensile• Norme sanitar-igienice și reguli deprotecție a muncii

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: importanța cunoașteriiobținerii energiei electrice; transport și distribuție
prin sistemul energetic național; domenii de utilizare;consumatori de energie; circuite termice, gaze.
Aplicații practice: selectarea, utilizarea și păstrarea corectă amaterialelor și ustensilelor (conductoare, izolatoare, tuburi
izolante, testerul, șurubelnițe, indicatorul de tensiune, becul
de control, ampermetrul, voltmetrul, cleștele, ciocanul/
pistolul de lipit etc.).

Modulul: Energie și electrotehnică

3.1. Realizarea unui
3. Proiect
Conversații/discuții/observare: selectarea informației
proiect de• Amenajarea terenului școlar/
tehnico-tehnologice.
amenajare apoligonului pentru aplicațiile
Aplicații practice: realizarea schiței; proiectarea
terenului școlar,
practice cu mijloacele de transport terenului școlar/poligonului; descrierea (informație
respectând• Utilizarea tehnologiilor moderne de tehnico-tehnologică, reprezentarea grafică, elaborarea
cerințele decomunicații pentru realizarea unor fișelor tehnologice, a traseelor etc.).
protecție a vieții și aaplicații
Produse: reprezentarea grafică a planului: unei școli/clase,sănătății.
• Proiectarea în format 3D
unui laborator, unui teren pentru lecțiile practice/poligon*.
4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: identificarea unor posibilități
de utilizare; descrierea etapelor tehnologice utilizate înproces de elaborare • Soluții de protejare a mediului
activitățile practice.
a proiectului.
Aplicații practice: prezentarea proiectului.

92ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 92

28.12.2018 10:42:02

4.1. Evaluareaîntregului procesde confecționare a
articolului.

Conversații/discuții/observare: metodele de alcătuire
a unui circuit electric cu motor prin utilizarea semnelor
convenționale; consumatori electrocasnici; metode deeconomisire a energiei.
Aplicații practice: exerciții de proiectare a unei scheme
electrice: lucrări practice de electromontare (montarea înserie a rezistențelor, montarea în paralel a rezistentelor);
exerciții de reprezentare grafică a detaliilor electromotorului;funcțiile transformatorului; evaluarea schemelor demontare; lucrări practice de reparație a aparatelor
electrocasnice.

Conversații/discuții/observare: construcția și principiul
de funcționare a electromagnetului, soneriei electrice,
releului și electromotorului, dispozitivelor automate cu
electromagnet și releu termic.
Aplicații practice: exerciții de conectare a electromagnetului,soneriei electrice, releului și electromotorului, dispozitivelor
automate cu electromagnet și releu termic.
Produse: electromagnet, sonerie electrică, releu,
electromotor, dispozitive automate cu electromagnet și releu
termic*.
4. Evaluarea și valorificarea articolului Conversații/discuții/observare: regulile de protecție a muncii• Impactul tehnologiilor de producere în timpul lucrărilor de electromontare; evaluarea lucrărilor
și utilizare a energiei asupra omului practice efectuate; discuții privind descrierea etapelor deși a mediului
montare.
• Profesia electromontor-reparator
Aplicații practice: prezentarea proiectului; organizarea unei
expoziții.

2. Lucrări de electromontare
2.1. Montarea în• Montarea în serie a rezistențelor,
serie și în paralelmontarea în paralel a rezistențelor.
a rezistențelor,respectând normele Consumatori electrocasnici• Metode de economisire a energiei
sanitar-igienice șiregulile de protecție • Reparația aparatelor electrocasnice• Terminologie specifică
a muncii.
2.2. Depistarea șiremedierea
defectelor în
circuitele electriceși în funcționarea
aparatelor.
3. Realizarea unui articol simplu
3.1. Realizarea unuiarticol, respectând • Construirea electromagnetului,soneriei electrice, releului șifișa tehnologică.
electromotorului, dispozitivelor
3.2. Identificarea
unor instituții deautomate cu electromagnet și releu
termic*învățământ carepregătesc cadre• Fișa tehnologică
pentru domeniul
energetic.

93

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 93

28.12.2018 10:42:02

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: domenii de activitate
1.1. Identificarea
1. Domenii profesionale(meserii, profesii); clasificarea meseriilor și profesiilor;
diferitor posibilități • Specificul profesional al diferitelor
evoluția meseriilor și profesiilor din domeniul tehnologic;
de formare
zone geograficeprofesională oferite • Clasificarea meseriilor și profesiilor meserii și profesii noi.
de învățământul din • Posibilități de formare profesională. Aplicații practice: organizarea unor întruniri cu reprezentanți
Competențe profesionale. Cerere și ai agenților economici din zonă; simularea unor interviuri
republică.
cu referire la obținerea unui loc de muncă; exerciții de
1.2. Analizarea cererii
ofertă pe piața muncii
elaborarea a CV-urilor; vizionarea unor materiale înregistrateși ofertei pe piața
• Calitatea muncii și relațiile demuncii.
muncă. Integrarea în câmpul muncii: în diverse ateliere, întreprinderi; exerciții de redactare a unor
mesaje (în cuvinte și simboluri) pe baza unui suport vizual.
avantaje și dezavantaje privind
profesiile și meseriile• Vocația și alegerea profesiei.
Imaginea sinelui într-un
domeniu profesional. Calități și
condiții profesionale: drepturi și
responsabilități
Conversații/discuții/observare: evoluția unor domenii
2.1. Elaborarea unor
2. Tendințe în evoluția pieței muncii
profesionale de producție și servicii.
• Dezvoltarea domeniului serviciilor,
strategii pentru
Aplicații practice: exerciții de selectare a principiilor
dezvoltarea întreprinderilor mici șiviitoarea profesie
mijlocii etc.
responsabilității angajaților în diverse domenii deîn concordanță cu
producție și servicii; observarea unor domenii profesionale
propriile interese și • Mobilitatea ocupațională
• Factorii ce influențează alegerea
revoluționare în sfera tehnologiilor și impactul acestora
aptitudini.
profesiei
asupra culturii naționale; discuții dirijate privind trasarea
unor competențe care să contureze un posibil profil
profesional.

Modul: Domenii profesionale

94

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 94

28.12.2018 10:42:02

Unități de competențe
1.1. Recunoașterea
specificului
serviciilor prestatede frizerii.
1.2. Identificarea
materialelor,
dispozitivelor și
instrumentelor
necesare activității
saloanelor decoafură.

3.1. Realizarea unuiplan de dezvoltare
profesională
în funcție decompetențele
personale și
caracteristicelepieței muncii.
4.1. Evaluareaîntregului procesde confecționare a
articolului.
Conversații/discuții/observare: descrierea etapelor utilizateîn activitățile practice.
Aplicații practice: prezentarea planului de afaceri.

4. Evaluarea și valorificarea planuluide afaceri• Protecția mediului în contextul
diverselor domenii profesionaleUnități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1.		 Profesia de frizer, coafor
Conversații/discuții/observare: apariția artei coafurii: etape•		Apariția artei coafurii. Etape istorice
istorice de dezvoltare a artei coafurii; impactul și importanța
de dezvoltare a artei coafurii
executării coafurilor pentru diferite ocazii; curente în arta
coafurii; profesia de frizer.
•		Curentele în arta coafurii. Cele mai
renumite școli. Cei mai renumiți frizeri Aplicații practice: exerciții de selectare a materialelor,
dispozitivelor și instrumentelor necesare; exerciții de•		Concursurile naționale și
executare a coafurilor din cosițe pentru diferite ocazii.
internaționale•		Serviciile prestate de frizerii. Saloanelede coafură
•		Terminologie specifică

Modulul: Servicii sociale

Aplicații practice: exerciții de identificare a cel puțin 3
activități care pot fi realizate în timp de 3 luni, cu scopul
de a dezvolta cariera profesională; realizarea planului deafaceri: condiții de elaborare, principalele etape de realizare;elaborarea modelelor ale unor planuri de afaceri.
Produs: plan de afaceri.

3. Planul de afaceri• Condițiile de elaborare• Etapele de realizare a planului deafaceri

95

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 95

28.12.2018 10:42:02

2. Cosmetologie
Conversații/discuții/observare: selectarea informației
• Apariția și dezvoltarea cosmetologiei tehnico-tehnologice.
• Echipamente cosmetologice
Aplicații practice: exerciții de selectare a produselor în• Tratamente cosmetologice speciale funcție de caracteristicile personale; exerciții de alegere a• Produse cosmetice în gerontologie tematicii, a culorilor și motivelor; selectarea materialelor• Metode avansate în cosmetologia cu și ustensilelor (pensule, creioane etc. pentru realizarea
aparatajmachiajului artistic sau de ocazie).
• Terminologie specifică
3. Proiect*
Conversații/discuții/observare: depistarea defectului(deteriorarea fișei, deteriorarea izolației firului, lipsa legăturii• Servicii de frizerie
elementului termic cu bornele de ieșire etc.); selectarea• Servicii de cosmetologie• Servicii de reparație
materialelor și instrumentelor (banda izolantă, cleștele,
becul de control etc.).
Aplicații practice: activități de reparație în caz de: deteriorarea izolației firului electric; defect al fișei firului electric;
ruptură a firului; defect al prizei de curent; lipsă a contactuluiîntre bornele de ieșire ale fierului de călcat și firul electric.
Produse: fier de călcat reparat; modele de coafuri și
machiaj*.
4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: calitate, actualitate,• Profesia de frizer
prezentare; descrierea etapelor utilizate în activitățile
proces deelaborare/realizare • Profesia de cosmetolog
practice.
• Profesia de electromontor-reparator Aplicații practice: prezentarea proiectului.
a proiectului.

2.1. Realizarea unei
investigații
personale pentru
identificarea
necesității
tratamentului
cosmetologic
special.
3.1. Elaborarea șirealizarea unuiproiect de prestarea serviciilor în
domeniile: frizerie,cosmetologie,
reparație, în scopul
orientării personaleși profesionale.

96

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 96

28.12.2018 10:42:03

Unități de competențe
Unități de conținut
1.1. Descrierea evoluției 1. Evoluția locuinței în timp
• Confortul casnic.
în organizarea
Bugetul familiei.
spațiului locativ.
Farmacia la domiciliu
1.2. Identificarea• Acordarea primului ajutor în cazul
metodelor
unor accidente casnicede evitare a
accidentelor casnice • Frumusețea și sănătatea• Normele sanitar-igienice și reguli deși de selectare aprotecție a vieții
componentelor din
trusa farmaceutică.
1.3. Respectarea stiluluide îmbrăcăminte
potrivit și
manifestarea grijii
pentru sănătate și
frumusețe.
2.1. Depistarea unor
2. Igiena îmbrăcămintei și aîncălțămintei
deteriorări și
efectuarea• Reparația elementară areparațiilorîmbrăcămintei și a încălțămintei
elementare a• Ornarea îmbrăcămintei și aîmbrăcămintei și aîncălțăminteiîncălțămintei.

Conversații/discuții/observare: cerințe față de păstrareași îngrijirea îmbrăcămintei și a încălțămintei în funcție deanotimp; cerințe față de materialele din care acestea suntconfecționate.
Aplicații practice: exerciții de reparații elementare aîmbrăcămintei și a încălțămintei; ornarea îmbrăcămintei și aîncălțămintei cu elemente decorative aplicate, furnituri etc.

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații/discuții/observare: evoluția locuinței în timp;
tipurile de locuințe; organizarea interiorului locuinței: abalconului, a terasei; dotarea tehnică; tipurile de accidentecasnice.
Aplicații practice: exerciții de organizare a interiorului
locuinței, a balconului, a terasei; iluminarea; decorul interior,gama de culori; îngrijirea apartamentului, mici reparații;întocmirea și repartizarea bugetului familiei conform
principiului echilibrului bugetar; organizarea farmacieifamiliei și a atelierului gospodăresc.
Aplicații practice: acordarea primului ajutor în caz deaccident casnic; exerciții de identificare a stilului deîmbrăcăminte potrivit; identificarea măsurilor de igienă șiîngrijire a pielii și a mâinilor.

Modulul: Casă și menaj

97

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 97

28.12.2018 10:42:03

Conversații/discuții/observare: calitatea lucrului: aspectul
estetic, utilitar și decorativ al proiectului; identificarea unor
posibilități de utilizare și decorare; evaluarea schițelor;
descrierea etapelor tehnologice utilizate în activitățile
practice; calcularea sine-costului (costului unitar).
Aplicații practice: prezentarea proiectului; promovarea
proiectului.

Conversații/discuții/observare: selectarea informației
tehnico-tehnologice.
Aplicații practice: realizarea schiței, schemei, fișei
tehnologice pentru confecționarea unui articol;
confecționarea articolului proiectat din orice domeniu
studiat anterior: meșteșuguri populare și moderne sau
design (vestimentar, de interior, grafic) etc.
Produse: panou, tablou, poliță, compoziție decorativă, cutie,
vază, milieu etc*.

Unități de competențe
Unități de conținut
Activități de învățare și produse școlare recomandate
1.1. Identificarea
1. Domenii profesionale
Conversații/discuții/observare: vocația și alegerea profesiei:diferitor posibilități • Specificul profesional al diferitelor
calități și condiții profesionale, drepturi și responsabilități;de formare
zone geografice. Clasificarea
dezvoltarea și importanța antreprenoriatului social;profesională oferite
meseriilor și profesiilor. Posibilități
evoluția marketingului: etape de dezvoltare a marketinguluide învățământul dinde formare profesională.
(extensivă și intensivă); funcțiile marketingului (investigarea
republică.
Competențe profesionale. Cererea și pieței, a nevoilor de consum).
oferta pe piața muncii

Modulul: Antreprenoriat și marketing

3. Proiect
3.1. Elaborarea și• Obiecte de artă decorativă în
realizarea unui
locuința noastră. Identificarea
proiect pentru
decorarea locuinței,articolului
respectând fișa• Elaborarea fișei tehnologice.
Selectarea materialelor și atehnologică.
ustensilelor
3.2. Respectarea• Confecționarea articolului
normelor sanitarigienice și a regulilor • Utilizarea articolului pentru
de protecție a vieții
decorarea locuinței
în timpul lucrului.
4. Evaluarea și valorificarea articolului
4.1. Evaluarea
articolelor realizate, • Noi posibilități de utilizare• Actualizarea informațiilor din
concretizânddomeniul, metodele
domeniul selectat: cerințe decalitate, cheltuieli și posibilitatea
de lucru și utilizareaobținerii unui câștig. Publicitate
lor.

98

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 98

28.12.2018 10:42:03

3.1. Realizarea unuiplan propriu
de dezvoltare
profesională
în funcție decompetențele
personale și decaracteristicilepieței muncii.

1.2. Analizarea cererii
și ofertei pe piața
muncii.
1.3. Recunoașterea
activităților deantreprenoriat
social și marketingsocial.
2.1. Realizarea unei
cercetări demarketing.
2.2. Elaborarea unor
strategii pentru
viitoarea profesie
în concordanță cu
propriile interese și
aptitudini.

• Antreprenoriatul social. Apariție șiAplicații practice: exerciții de alcătuire a unor activități pe
dezvoltare.
domenii (educație, cultură, ocrotire a sănătății, turism,
Domenii de activitate. ONG-uri șicreștere a bunăstării, activități îndreptate spre consolidarea
cooperative. Profilul antreprenorului coeziunii economice și sociale și creșterea incluziunii
socialsociale); selectarea informației despre ONG-urile din• Evoluția marketingului. Etape derepublică (meșteșugărești, agricole, de consum etc.).
dezvoltare a marketingului. Funcțiile
marketingului. Marketingul social
Conversații/discuții/observare: selectarea informației;2. Organizarea unei cercetări dediscuții dirijate privind evoluția unor domenii profesionale
marketingde producție și servicii.
• Desfășurarea investigațiilor;
prelucrarea și analiza informațiilor; Aplicații practice: exerciții de reprezentare a: unităților deobservare și sondaj; cadrului temporal și spațial; metodelor,redactarea studiului; formularea
concluziilor
tehnicilor și instrumentelor de prelucrare a informațiilor;eșantionului de selecție; exerciții de selectare a principiilor• Tendințe în evoluția pieței muncii.
responsabilității angajaților.
Dezvoltarea domeniului serviciilor,dezvoltarea întreprinderilor mici și
mijlocii etc. Mobilitate ocupațională
Conversații/discuții/observare: selectarea informației;3. Proiect de lansare a unei afaceri• Promovarea serviciilor princondiții de elaborare; principalele etape de realizare.
Aplicații practice: constituirea unei curățătorii chimice –intermediul suportului on-line cu
ajutorul broșurilor, flyere-lor etc.
calcularea cheltuielilor de înființare a firmei; închirierea• Sfera serviciilor: curățătorie chimică, spațiilor; achiziționarea echipamentului și materialelorcantină socială etc.
necesare (mașini de spălat, uscătoare, mașini de călcat,
mese de călcat, detergent, emolienți etc.) achiziționarea• Observarea unor domenii
profesionale revoluționare în sfera
unui automobil pentru ridicarea și livrarea bunurilor; calculul
tehnologiilor și impactul acestorasalariilor angajaților.
Produs: proiect de lansare a unei afaceri.
asupra culturii naționale

99

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 99

28.12.2018 10:42:03

Unități de competențe
1.1. Utilizarea corectă
a termenilor
specifici roboticii
în exprimare șiîn formulareaîntrebărilor.
1.2. Identificarea
particularităților
distinctive aleroboților.
1.3. Identificarea
domeniilor deutilizare a roboților.

Unități de conținut
1. Evocare/inițiere în robotică
• Istoria roboticii: ce este un robot;
primul robot; evoluția roboților;roboții în viața noastră
Terminologie specifică: mecanism,automat, mecanism mecatronic, robot• Tipuri de roboți: clasificarearoboților; utilizarea roboților;misiuni ale roboților; roboții
viitorului
Terminologie specifică: roboți
industriali, roboți de servicii, roboți
mobili, roboți statici, umanoizi/
androizi, roboți autonomi, roboți cu
control la distanță
• Legile roboticii: relația robot – om;relația robot – robot; roboții șiumanitatea

Activități de învățare și produse școlare recomandate
Exerciții de:- interpretare a termenului „robotică”;- enumerare a particularităților distinctive ale roboților;- indicare a domeniilor de utilizare a roboților;- descriere a roboților viitorului;- argumentare a necesităților de a respecta legile roboticii;- clasificare a roboților;- descriere a impactului social al implementării pe scară
largă a roboților.
Produse: mesaj argumentativ.

Modulul: Robotică

4.1. Evaluarea întregului 4. Evaluarea și valorificarea proiectului Conversații/discuții/observare: calitate, utilitate, prezentare,proces de• Protecția mediului în contextul
descrierea etapelor de realizare a planului de afaceri.
elaborare/realizare
diverselor domenii profesionale
Aplicații practice: prezentarea planului de afaceri.
a planului deafaceri.

100ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 100

28.12.2018 10:42:03

2.1. Recunoașterea
2. Structura roboților
Exerciții de:unităților
• Schema funcțională a robotului:- identificare a unităților funcționale ale roboților șifuncționale și aunitatea de comandă, unitatea deexplicare a destinației acestora;componentelor
achiziție a informației, unitatea de- identificare a componentelor fizice ale roboților și
fizice ale robotului.
extragere a informației, unitatea deexplicare a destinației acestora;
2.2. Explicareaacționare, unitatea de locomoție
- identificare a relațiilor de reciprocitate între unitățile
destinației unităților • Structura fizică a robotului: structurifuncționale și componentele fizice ale roboților;funcționale și ade rezistență, sisteme de locomoție, - clasificare a pieselor din componența modelelor decomponentelor
sisteme de execuție, surse de
structuri de rezistență după destinație, după dimensiuni,
fizice ale robotului.
alimentare, senzori, centre dedupă configurația geometrică;2.3. Asamblarea șicomandă, elemente de conexiune- identificare a relațiilor de reciprocitate între caracteristicile
dezasamblarea
Terminologie specifică: controlul
componentelor fizice ale roboților și misiunile roboților;
modelelor demotoarelor, energie, transformare de - clasificare a senzorilor modelelor de roboți dupăstructuri deenergie, acumulatoare, baterii, cabluri,
destinație și după caracteristicile funcționale;rezistență.
porturi, conexiuni- organizare ergonomică a locului de muncă.
2.4. Asamblarea și• Structuri de rezistență: destinația
dezasamblarea
structurilor de rezistență, piesele dinmodelelor
componența modelelor de structuri
sistemelor dede rezistență, metode de fixare alocomoție apieselor din componența modelelorroboților.
de structuri de rezistență, proceduri
2.5. Încorporarea
de asamblare și dezasamblare aunităților demodelelor de structuri de rezistență
comandă în modele • Sisteme de locomoție: destinația
de roboți.
sistemelor de locomoție, procedurile
Instalarea șide asamblare și dezasamblare adezinstalarea
modelelor sistemelor de locomoție asenzorilorroboților
modelelor deTerminologie specifică: motoare,roboți.
transmisiuni, propulsoare

101ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 101

28.12.2018 10:42:03

Activități de modelare: fixarea unității de comandă pe• Unitatea de comandă: destinația
2.6. Asamblarea șimodelul de robot; conectarea sistemului de locomoție launității de comandă, schimbul
dezasamblarea
unitatea de comandă; instalarea și dezinstalarea senzorilor
de informații între unitatea demodelelorsistemelor decomandă și componentele robotului, ultrasonici, tactili, de sunet, de luminozitate, de culori, deexecuție a roboților.
încorporarea unităților de comandă orientare în spațiu.
Produse: modele de structuri de rezistență de tip cadru,
în modelele de roboți
2.7. Îndeplinirea
arcadă, scaun, șezlong, carusel, șasiu, carcasă asamblate/Terminologie specifică: porturile
regulilor dedezasamblate; modele de transmisiuni cu roți dințate,protecție a mediului unității de comandă, interfața om –curea, melc asamblate/dezasamblate; modelele sistemelor
ambiant și derobot
de locomoție cu roți, șenile, picioare, benzi transportoaremuncă în siguranță. • Senzori: destinația senzorilor,asamblate/dezasamblate; modelele sistemelor de execuție
senzori activi și senzori pasivi,
proceduri de instalare și dezinstalare de tip mâini mecanice, dispozitive de manevrare, dispozitive
de apucare, dispozitive dedicate asamblate/dezasamblate.
a senzorilor
Proiecte: asamblarea modelelor de roboți propuși de către
• Sisteme de execuție: destinația
cadrul didactic.
sistemelor de execuție, controlul
sistemelor de execuție
• Protecția mediului ambiant șimunca în siguranță: regulile deprotecție a mediului ambiant și demuncă în siguranță, organizarea
ergonomică a locului de muncă

102

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 102

28.12.2018 10:42:03

Exerciții de:
3. Programarea roboților
3.1. Crearea mediilor
simulate de lucru al • Medii de lucru al roboților: modele - identificare a relațiilor de reciprocitate între mediul delucru, caracteristicile roboților și misiunile acestora;de medii de lucru; modele deroboților.
medii simulate; modele de obiecte, - clasificare a metodelor de control al roboților;3.2. Utilizarea- recunoaștere a elementelor de interfață a mediilor deobstacole și denivelări
instrumentaruluidezvoltare a programelor de conducere a roboților;• Sisteme de comenzi ale roboților:
mediilor de- gestionare a conexiunilor între unitatea de comandă acomenzi de deplasare; comenzi
dezvoltare aroboților și calculatoarele personale;de introducere și de extragere a
programelor- explicare a destinației blocurilor de acțiune;
informației; comenzi de acțiune
de conducere a- identificare a legăturilor cazuale între setările blocurilor și• Metode de control al roboților:roboților.
acțiunilor efectuate de către robot.
manual, de către ființa umană;3.3. Programarea
automat, cu logică cablată; automat, Activități de modelare: crearea mediilor simulate de lucru:
algoritmilor liniari,
cu logică programabilă; manumatic elaborarea, încărcarea, executarea programelor complexe
ciclici și cu ramificări
(cu ramificări și cicluri) de conducere a roboților.
de conducere a(manual și automat, tiptronic)• Medii de dezvoltare a programelor Produse: proiect Robot în misiune.
roboților.
de conducere a roboților: interfața,gestionarea proiectelor, gestionarea
conexiunilor între unitatea decomandă a roboților și calculatorul
personal, încărcarea/executarea
programelor de conducere înunitățile de comandă ale modelelorde roboți
Terminologie specifică: blocuri deacțiune, blocuri de senzori, blocuri
de control al fluxului, parametrii
blocurilor, angrenarea blocurilor

6. Sugestii metodologice
Proiectarea, organizarea și realizarea procesului didactic în cadrul disciplinei
Educație tehnologică are la bază paradigma constructivistă, care pune în valoare următoarele abordări: centrarea pe elev; învățarea experiențială; parteneriatul educațional; diversitatea tehnologiilor didactice etc. Un accent deosebit se va
pune pe noile educații: educația pentru toleranță, educația pentru timpul liber,
educația economică, educația antreprenorială etc. Se vor realiza interferențe între
educația tehnologică, educația casnică modernă, educația pentru sănătate, educația
nutrițională, educația ecologică, educația antreprenorială etc. Astfel, orientarea generală este determinată de accentul pus pe învățare, iar predarea și evaluarea seorientează pentru activizarea învățării.
Reieșind din caracterul activ și aplicativ al disciplinei Educație tehnologică, reconceptualizarea lecțiilor va asigura orientarea conținuturilor spre aplicații utile înviața cotidiană. În condițiile unui învățământ modern, în care știința reprezintă mai
mult decât un produs, iar procesul de instruire este continuu, la baza căruia stauacțiunile, profesorilor de Educație tehnologică le revin responsabilități majore în
ceea ce privește: pregătirea elevilor pentru formarea unei personalități autonomeși creative; dezvoltarea abilităților intelectuale și practice ale elevilor, prin utilizarea
unor forme variate de organizare a lecției în clasă, laborator sau în natură; formarea
unei personalități tolerante și sensibile la schimbare.
Se va urmări asigurarea accesului egal la educație al tuturor elevilor, inclusiv al celor cu cerințe educative speciale (CES), promovându-se individualizarea șidiferențierea în procesul educațional.
Strategiile didactice utilizate la disciplina Educație tehnologică vor fi axate pe centrarea pe elev, formarea competențelor generale și specifice disciplinei, dezvoltarea
gândirii critice, logice, intuitive. Selectarea strategiilor didactice va fi determinată decurriculum, dar se va realiza personalizat, prin racordare la factori multipli, cum ar fi:
necesitățile de instruire ale elevilor; specificul disciplinei; personalitatea didactică aînvățătorului; cultura organizațională a școlii; accesul la mijloacele comunicaționale
și informaționale moderne etc. Strategiile didactice vor pune accent pe crearea desituații în care elevii să-și poată manifesta inițiativa, creativitatea și responsabilitatea
prin realizarea de produse. Totodată, este importantă alegerea celei mai potrivite
metode activ-interactive, adaptabile vârstei elevilor și eficiente în vederea atingerii
obiectivelor.
Cadrele didactice vor utiliza curricula la disciplina Educație tehnologică în procesul de proiectare și realizare a procesului educațional la clasă.
Curriculumul stimulează creativitatea și libertatea cadrelor didactice. În scopul
realizării competențelor proiectate și a parcurgerii integrale a conținuturilor obligatorii, profesorul, în funcție de specificul resurselor umane și materiale, are dreptul:
să modifice timpul efectiv pentru parcurgerea conținuturilor; să aplice personalizat

103

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 103

28.12.2018 10:42:03

și să completeze activitățile de învățare și produsele școlare recomandate; să proiecteze și să realizeze strategii de predare – învățare și evaluare originale, optândpentru tehnici și metode variate.
Competențele specifice, fiind proiectate pentru întregul modul, sunt un reper
pentru proiectarea didactică de lungă durată a disciplinei, care se realizează conform
datelor din rubrica Administrarea disciplinei, ținându-se cont de Repartizarea orientativă a numărului de ore pe module și, respectiv, pe Unități de învățare.
Procesul didactic se desfășoară în baza modulelor. Conform acestei abordări, prinintermediul fiecărui modul, se contribuie prioritar la formarea competențelor specifice.
În scopul formării competențelor proiectate, profesorul poate să reeșaloneze
modulele în funcție de condițiile disponibile (doleanța elevilor, structurii anuluișcolar etc.), dar se recomandă parcurgerea integrală a modulului, ale cărui unități
de competență sunt într-un raport de inter-relaționare și contribuie, prin mesajul
educațional (unitățile de conținut), la realizarea competenței specifice.
La inițiativa cadrului didactic, proiectarea anuală poate include și alte unități
de conținut, care, după părea profesorului sau prin consultarea elevilor, părinților,
membrilor comunității, vor contribui la formarea competențelor specifice. În propunerea unităților de conținut, profesorul va ține cont de resursele disponibile.
Metoda de selectare și administrare a modulelor se va realiza de către elevi laînceputul fiecărui an de studiu și va fi condiționată de modulele studiate în anii
precedenți, deoarece modulele propuse în clasele a VII-a – a IX-a respectă o continuitate graduală. De exemplu: Arta acului din clasele a V-a – a VI-a continuă cu
Design vestimentar în clasele a VII-a – a VIII-a. Astfel, fiecare modul selectat inițial
are o dezvoltare continuă, prin alte module propuse.
Proiectarea demersurilor didactice se recomandă a fi efectuată din perspectiva
alegerii modelului de structurare a activităților:• Modelul învățării secvențiale a cunoștințelor în lecție (ISC) (R. M. Gagné,1968) este fundamentat pe o serie de evenimente ale instruirii care nu se
produc invariabil, în ordine strictă, dar în concordanță cu obiectivele prevăzute, precum și cu finalitățile urmărite. Astfel, se pot obține diferite structuri deactivități – tipuri de lecție.
Tipurile de lecție din perspectiva formării competențelor:- lecția de formare a capacităților de dobândire a cunoștințelor;- lecția de formare a capacităților de înțelegere a cunoștințelor;- lecția de formare a capacităților de aplicare a cunoștințelor;- lecția de formare a capacităților de analiză – sinteză a cunoștințelor;- lecția de formare a capacităților de evaluare a cunoștințelor;- lecția mixtă.
• Modelul Evocare – Realizarea sensului – Reflecție – Extindere (ERRE)(J. L. Meredith, K. S. Steele, 1995) este configurat ca un cadru metodologic deproiectare și învățare, favorabil dezvoltării gândirii critice. Corelarea dintre fazele ERRE și procesul de formare a competențelor poate fi prezentată printr-osuită de 6 pași, care facilitează metodologic formarea competențelor:104

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 104

28.12.2018 10:42:03

EvocareRealizarea sensului
Reflecție
Extindere

1. Implică-te!
2. Informează-te!
3. Procesează informația!
4. Comunică și decide!
5. Apreciază!
6. Acționează!

7. Sugestii de evaluare
Pentru eficientizarea procesului de pedare – învățare – evaluare a disciplinei
Educație tehnologică, pentru învățământul gimnazial, este necesară revizuirea actelor ce țin de politicile educaționale promovate de MECC al Republicii Moldova. Decâțiva ani, în învățământul primar, se implementează Paradigma evaluării criteriale
prin descriptori (ECD), care este proclamată în Codul educației al Republicii Moldova
și care necesită continuare/prelungire la treapta gimnazială.
ECD reprezintă un sistem de eficientizare permanentă și diferențiată a predării,învățării și evaluării, prin introducerea criteriilor și descriptorilor, fără acordarea notelor.
Descriptorii sunt criterii calitative de evaluare, care descriu modul de manifestare
a competențelor elevului și permit determinarea gradului de realizare a acestora(minim, mediu, maxim). În conformitate cu nivelul atins, descriptorii permit acordarea de calificative (suficient, bine, foarte bine) [4].
ECD se axează pe paradigma evaluării formatoare, focalizată pe evaluarea procesului.
Astfel, produsul școlar reprezintă un rezultat proiectat pentru a fi realizat de către
elev și măsurat, apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegi și, eventual,părinți.
Produsul, ca rezultat al operațiunii efectuate de individ asupra unui conținut, este
compus din două elemente-„dimensiuni”: conținutul – element asupra căruia se va
efectua operațiunea; operațiunea – activitate intelectuală, produsă de către individ,
care se aplică obiectului [4].
Produsele școlare modelează contexte specifice de realizare a competențelor/unităților de competențe. Nu evaluăm competențe, dar „urme” vizibile ale acestora,adică produsele prin care se ajunge la rezultatele elevilor și care pot fi de ordin intelectual, moral sau material.
Produsele școlare reperează proiectarea itemilor (sarcinilor) din care se constituie instrumentele de evaluare (probe scrise, orale, practice; teste etc.).
Produsele școlare se valorifică doar în evaluările instrumentale (realizate pe baza
unor instrumente de evaluare) [4].
105ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 105

28.12.2018 10:42:03

Relația dintre produsele școlare și unitățile de competențe nu este neapărat univocă. Există situații în care aceeași unitate de competență poate fi evaluată prinvalorificarea câtorva produse, iar același produs poate permite evaluarea câtorva unități de competențe. Cadrul didactic are libertatea și responsabilitatea de a
selecta produsele cele mai relevante în fiecare caz, manifestând cultură evaluativă,competențe aferente didacticii disciplinei, creativitate pedagogică.
Cadrul didactic va planifica evaluarea rezultatelor școlare, având în vedere următoarele considerente: scopul evaluării constituie stimularea evoluţiei experienţelor
tehnologice şi a gradului de formare a competenţelor specifice disciplinei; probele
de evaluare vor reprezenta domeniile specifice modulului selectat; formele de evaluare pot fi individuale și de grup.
Lista produselor școlare are caracter deschis și poate fi completată continuu, dareste recomandabil de a identifica produsul adecvat, proiecția cea mai veridică pentru fiecare competență/unitate de competență în contextul clasei concrete de elevi.
Tradițional, în funcție de momentul unui act evaluativ într-un parcurs de învățare,se vor aplica:- evaluarea inițială – predictivă;- evaluarea formativă – continuă;- evaluarea sumativă – finală.
Având în vedere caracterul formativ al evaluării inițiale, se va ține cont de consecutivitatea și valoarea tipurilor de evaluare care stimulează elevul printr-un feedback
permanent din partea cadrului didactic.
Evaluarea sumativă desfășurată la sfârșitul modulului se va raporta la unitățile decompetențe stipulate pentru modulul respectiv; se va realiza pe bază de instrumente: lucrare practică, probă orală/scrisă, expoziție personală/de grup; va fi aplicată
de către profesorul care își asumă responsabilitatea pregătirii elevului prin evaluări
formative, astfel elevul percepând evaluarea sumativă drept un moment așteptat,
dar nicidecum unul provocator de tensiune și stres.
Una dintre metodele alternative/complementare de evaluare este autoevaluarea. Principiul priorității autoevaluării face ca ECD să nu însemne o banală schimbarea sistemului de notare de la 1 până la 10 la un alt sistem cantitativ, pe bază de 3
calificative/niveluri de performanță, dar să marcheze o schimbare radicală, de la oapreciere cantitativă la o apreciere calitativă.
Autoevaluarea presupune:- prezentarea sarcinii de lucru (produsului) și a criteriilor de evaluare;- încurajarea elevilor pentru a-și pune întrebări care vizează modul de realizare
a sarcinii (conștientizarea criteriilor);- aplicarea controlată a unor grile de autoevaluare;- încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluarea reciprocă);- completarea unui chestionar la sfârșitul unei sarcini de lucru importante.
Metode de evaluare: urmărirea progresului personal, observarea sistematică, autoevaluarea, interevaluarea, realizarea de proiecte, alcătuirea portofoliilor,întreținerea mapelor de lucrări, a colecțiilor de articole etc.

106

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 106

28.12.2018 10:42:03

Astfel, putem concluziona că evaluarea criterială pune accent pe învățare, și nu
pe rezultat. În cadrul unei lecții de Educație tehnologică nu se vor evalua mai mult detrei capacități. Evoluția elevului va fi înregistrată, comunicată și discutată cu părinții.
În întreaga activitate de învățare și evaluare va fi urmărit, încurajat și valorizat progresul fiecărui elev.

Referințe bibliografice
1. Cadrul de referință al curriculumului național aprobat prin Ordinul ministerului
nr. 432 din 29 mai 2017.
2. Educație tehnologică. Curriculum pentru învățământul gimnazial. Clasele V-XI.
Chișinău, Editura „Lyceum”, 2010.
3. Educație tehnologică. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru clasele I-IX, Chișinău, Editura „Lyceum”, 2011.
4. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, MECC,
2017.
5. Ciavarra H. Ручная лепка. Moscova, ACT Astreli, 2006.
6. Husein Gh. Desen tehnic de specialitate. București, E. D. P. , 1996.
7. Husein Gh., Tudose M. Desen tehnic. Chișinău: Editura „Știința”, 1993.
8. Dabner D. Design grafic. Principiile și practica designului grafic. Enciclopedia
RAO, 2005.
9. Carnauhov A., Pătrașcu D. Bazele teoretico-aplicative ale creației tehnice a elevilor. Chișinău, Tipografia Centrală, 1997.
10. Matei S., Cosma D., Sârbu Ion D., Sârbu M.-A. Metodica predării educației tehnologice. Editura „Arves”, 2008.
11. Marinescu M. Manualul profesorului de educație tehnologică. București, Editura„Pro Universitaria”, 2014.
12. Șaragov I., Grosu E., Sacara A. Dicționar la educația tehnologică. Editura„Epigraf”, 2008.
13. Михайлов С. М., Кулеева Л. М. Основы дизайна. Казань: Новое Знание,1999.
14. https: //cancelaria. gov. md/ro/advanced-page-type/snd-moldova-2030.

107

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 107

28.12.2018 10:42:03

PARTEA II. Ghidul de implementare
a curriculumului disciplinar

1. Argument
Reconceptualizarea curriculumului la disciplina Educație tehnologică apare ca onecesitate dictată de cerințele evoluției societății contemporane, tehnologizate în
toate domeniile activității umane – formarea unei personalități alfabetizate tehnologic, capabile să se integreze abil în mediul social contemporan. Această modificare
presupune elaborarea curriculumului din perspectiva trecerii de la o percepere atehnologiei ca un proces îngust de confecționare, în mare parte manuală, spre cultivarea unei viziuni de ansamblu asupra tehnologiei, formarea unei atitudini active
morale și responsabile, în raport cu dezvoltarea și exploatarea acesteia.
Curriculumul la disciplina Educație tehnologică promovează formarea unei culturi
de bază în domeniul tehnologiilor, favorizând cunoașterea contextului tehnologic încare se înscriu dexteritățile practice. Implementarea eficientă a curriculumului impune respectarea coerenței componentelor lui, utilizarea flexibilă a conținuturilor și
acordarea priorității metodelor interactive de predare și metodelor activ-participative de învățare, valorificarea creativității elevilor și profesorilor în cadrul activităților
didactice.
Disciplina Educație tehnologică are un caracter specific interdisciplinar și, totodată, un caracter dual: teoretico-practic, științific și tehnologic. Domeniul de acoperire al competențelor formate în cadrul Educației tehnologice este extins și practic,
are sfere de interferență cu toate cele opt competențe-cheie recomandate, dar și
cu competențele-cheie transversale ale curriculumului național. În cadrul Educației
tehnologice se urmărește formarea competențelor specifice, ce țin de asigurarea achiziționării unor cunoștințe funcționale și competențe necesare satisfacerii
nevoilor fundamentale ale omului în societatea contemporană. Aceste achiziții vor
spori capacitatea elevului de a beneficia de progresul tehnologic în viața personală,publică și de a deveni competitiv pe piața muncii.
Actualul curriculum încurajează elevii să devină productivi, inovativi, cu spirit deinițiativă. Această abordare implică generarea ideilor, întreprinderea acțiunilor, elaborarea tehnologiilor și produselor pentru satisfacerea nevoilor umane. Elevii vorînsuși materiale, informații, procese tehnologice în care vor fi implicați. Ei vor studia
resursele, echipamentele și tehnicile relevante pentru realizarea proiectelor. Stimularea creativității tehnice concentrează elementele productive avansate și eficientesocial. Obiectivele fundamentale ale unei instruiri tehnologice moderne presupundeținerea unui grad sporit de aplicabilitate și de adaptabilitate în situații complexe,în condiții de schimbare rapidă și continuă a societății.
108

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 108

28.12.2018 10:42:03

În activitatea didactică, profesorii vor aplica metode diverse și creative, stiluri
variate de predare, pentru a-i ajuta pe elevi să-și descopere vocația și preferințele individuale pentru variate activități umane, să conștientizeze că orice problemă poate
avea multiple soluții, să cunoască și să fie în stare să soluționeze probleme elementare de ordin cotidian, aplicând competențele obținute la orele de Educație tehnologică și în procesul de studiere a altor discipline.
Curriculumul reconceptualizat la disciplina Educație tehnologică are menirea să
ofere fiecărui elev posibilitatea de a-și manifesta propriul potențial în cunoaștere,comportament și socializare, să dezvolte experiențele individuale ale elevilor și să leofere posibilitatea de formare a competențelor prin activități de învățare activă. Prinintermediul Educației tehnologice, putem dezvolta capacitatea creatoare a elevilor,ținând cont de anumite condiții:- învățarea să fie centrată pe elev, valorificând necesitatea lui de manifestare,asimilare și integrare de cunoștințe;- informația primită să fie prelucrată, și nu doar receptată, se impune trecerea
de la stocarea informației la prelucrarea logică a acesteia, pentru a putea fi
aplicată;- stimularea creativității, a imaginației și a gândirii flexibile, pentru o structurare
temeinică, sistematică a informației, aptitudinilor și capacităților;- formarea capacității elevilor de transfer logic, de la o arie curriculară la alta, aconținuturilor și de a le structura, de a le ierarhiza în funcție de necesitate șicontexte situaționale.
Disciplina Educație tehnologică orientează elevii în integrarea lor în spațiul socialeconomic și istorico-cultural, folosind în scopul acesta strategii de formare cu caracter preponderent practic, care stimulează gândirea creativă, formează competențe
necesare pentru viață.
Elementele de noutate ale curriculumului reconceptualizat:
1. Modificări la nivel de concepție didactică a disciplinei:− alfabetizarea tehnologică în contextul societății bazate pe cunoaștere;− formarea unei culturi de bază în domeniul tehnologiilor;− cultivarea unei viziuni de ansamblu asupra tehnologiei, formarea unei atitudini active, morale și responsabile în raport cu dezvoltarea și exploatarea
acesteia;− promovarea cunoașterii contextului tehnologic în care se înscriu dexteritățile
practice.
2. Redefinirea competențelor specifice în conformitate cu trei categorii de finalități
caracteristice disciplinei: cunoaștere și integrare; aplicare și operare; integrareși transfer cu specificarea abilităților și a componentelor atitudinale predominante. Asigurarea conexiunilor inter- și transdisciplinare prin formularea unei
competențe specifice de integrare și transfer.
3. Racordarea competențelor specifice disciplinei la valorile dezvoltării durabile:eficacitate economică, echitate socială și echilibrul mediului, promovate deStrategia națională Moldova 2030 [11].
109

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 109

28.12.2018 10:42:03

4. Intensificarea centrării curriculumului pe elev prin diversificarea ofertelor de module: Robotică, Educație digitală, Colaje și decorațiuni, Design (de interior, grafic,
al spațiilor verzi), Transport și construcții, Meșteșuguri populare și moderne, Servicii sociale, Casă și menaj, Antreprenoriat și marketing.
5. Reorganizarea/redimensionarea unităților de conținut, păstrarea principiului
modular de studiu al disciplinei pe parcursul a 2-3 ani de școală, cu eficientizareaunităților de conținut prin substituirea modulelor și studierea consecutivă a acestora.
6. Reconfigurarea unităților de conținut în corespundere cu profilul de formare alabsolventului pentru învățământul gimnazial.
7. Revizuirea unităților de competențe prin corelare cu competențele specifice șiunitățile de conținut, urmărindu-se gradualitatea, complexitatea, transferabilitatea și contextualitatea competențelor.
8. Diversificarea activităților de învățare recomandate, cu accent pe activități oportune pentru formarea de valori și atitudini.

2. Concepția didactică a disciplinei
Lumea modernă în care trăim constituie o multitudine de provocări și perspective,de evoluții ale tehnologiilor, ce impune asumarea unor responsabilități și moralități
adecvate în utilizarea rațională a tehnologiilor și energiilor pe care le deținem astăzi
și pe care le vom deține în viitor.
Educație tehnologică este o disciplină școlară specifică societății contemporane,tehnologizate în toate domeniile activității umane. Fiecare națiune și orice școală
sunt responsabile de oferirea unei oportunități pentru dezvoltarea înțelegerii/conștientizării fenomenului tehnologiei, abilităților și atitudinilor.
Conform definiției UNESCO din 1985, termenul tehnologie semnifică „procesele
creative și de know-how, care ajută oamenii să utilizeze instrumente, resurse și sisteme pentru soluționarea problemelor și sporirea controlului asupra mediului natural
și construit în efortul de a ameliora/îmbunătăți existența umană.”Sistemele de învățământ din toată lumea se reorientează spre schimbare și pregătesc reforme care ajustează oferta educațională la cerințele societății marcate de
rapida schimbare a tehnologiilor.
Pe lângă scopul prioritar, în fața sistemului educațional se impune sarcina formării calităților de flexibilitate, adaptabilitate, curiozitate intelectuală, receptivitate laschimbare, deschidere față de progresul și evoluția tehnologică rapidă, precum șiformarea unei culturi de bază în domeniul tehnologiilor. Acest fapt se referă la cultivarea unei viziuni de ansamblu asupra tehnologiei, formarea unei atitudini active
morale și responsabile în raport cu dezvoltarea și exploatarea ei.
În contextul provocărilor actuale, disciplina Educație tehnologică este o formație
culturală nouă, având rădăcini mai noi, ce reies din raportul omului contemporan cu
110ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 110

28.12.2018 10:42:03

tehnologia care devine o componentă indispensabilă a culturii de bază și o axă deacțiune pentru educația pe parcursul întregii vieți.
Disciplina Educație tehnologică devine o componentă de bază a educației, caretrebuie realizată la toate treptele de învățământ, în scopul formării unor valori și
principii etice, ce definesc relația societății cu natura și tehnologia.
Respectiv, Educație tehnologică este o disciplină școlară necesară societății contemporane, tehnologizate în toate domeniile de activitate umană.
Specificul acestei discipline școlare este:• Educație tehnologică nu este nici învățământ teoretico-științific, nici învățământ profesional tehnic;• Educație tehnologică are un caracter dual: teoretic și practic, științific și tehnologic;• Educație tehnologică nu se poate sprijini doar pe curricula școlară;• În condițiile societății moderne, Educație tehnologică nu poate fi doar instruire practică, inițiere într-o artă/meșteșug tradițional cu specific național sau
într-o profesie modernă, deci nu este o profesionalizare timpurie.
Diverse organizații și asociații la nivel mondial sunt preocupate de dezvoltarea
conceptului de Educație tehnologică și definirea profilului unei persoane alfabetizate din punct de vedere tehnologic.
Astfel, Asociația Mondială pentru Educație Tehnologică ITEA (SUA) a elaboratnoțiunea de persoană competentă în tehnologii. Conform acesteia, persoana alfabetizată tehnologic:- înțelege ce este tehnologia, cum ea este creată, cum aceasta influențează și
formează societatea și, la rândul ei, este formatată de societate;- poate asculta sau citi o informație referitor la tehnologii și o poate evalua în
mod inteligent, poate plasa informația într-un context și este capabilă să-și
formeze o opinie despre ea;- se simte confortabil și este obiectivă în procesul utilizării tehnologiilor.
Alfabetizarea tehnologică este importantă pentru toți elevii în scopul formării șiînțelegerii faptului că tehnologia și utilizarea ei este o forță deosebit de importantă
în economia țării.
Alfabetizarea tehnologică avantajează elevii în alegerea unei profesiei.
• Educația tehnologică reprezintă activitatea didactică proiectată și realizată
prin aplicarea rațională a cunoștințelor științifice în diferite domenii sociale,de natură economică, politică sau culturală.
• Educația tehnologică subordonează educația profesională, care vizează doar
dobândirea unor tehnici specifice anumitor domenii de specializare.
• Educația tehnologică nu are scopul inițierii în meșteșuguri sau arte moderne
aplicate.
Principiile Educației tehnologice, afirmate la nivel de UNESCO, vizează „reconcilierea cunoașterii cu știința de a acționa” (UNESCO, 1983, p. 13-29):e) principiul complementarității, prin „alternanță și continuitate”, între formarea
intelectuală și formarea practică a personalității umane;f) principiul integrării personalității umane în mediul social (economic, politic,
cultural) prin acțiune;
111

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 111

28.12.2018 10:42:03

g) principiul echilibrului între acumularea cunoașterii teoretice și dezvoltarea
experienței practice;h) principiul proiectării resurselor aplicative ale cunoașterii științifice la toate
vârstele, nivelurile și formele de educație.
Dintre principiile generale ale procesului de învățământ reflectăm principiile didactice, ce se regăsesc în învățământul tehnologic:• Principiul conexiunii teoriei cu practica – asigură îmbinarea în cadrul
activităților de educație tehnologică a actului de însușire a cunoștințelor
teoretice cu actul de formare a priceperilor și deprinderilor practice în bazacunoștințelor teoretice;• Principiul participării active și conștiente a elevilor în procesul de învățământ;• Principiul sistematizării și a continuității – presupune ordonarea informațiilor,eșalonarea acțiunilor, organizarea unitară a componentelor procesului didactic;• Principiul accesibilității – asigură transmiterea cunoștințelor la nivel deînțelegere al elevilor, luând în considerare particularitățile de vârstă ale acestora;• Principiul valorilor didactice – presupune organizarea conținuturilor în funcție
de finalități și competențe, de strategii didactice, de mijloace etc;
• Principiul intuitivității – presupune asigurarea conținuturilor teoretice cu
exemple, materiale didactice intuitive;• Principiul educației tehnologice în baza valorilor autentice naționale șiinternaționale – asigură cunoașterea și conștientizarea rolului și a impactului
istoric, cultural și social al tehnologiilor.
Disciplina Educație tehnologică, în interacțiune cu toate celelalte dimensiuni ale
educației, pregătește procesul de integrare psihosocială a personalități umane în
societate și urmărește să realizeze:- pregătirea elevilor pentru participarea și adaptarea acestora la procesul deschimbare rapidă a tehnologiilor viitorului;- devenirea unui utilizator informat al tehnologiilor;- cultivarea gândirii inovative;- învățarea prin acțiune și soluționarea problemelor;- adoptarea atitudinii critice și integrarea în lumea tehnologiei fără obstacoleemoționale.
Activitățile de învățare stimulează adoptarea de către elevi a unei atitudini responsabile față de sănătate și mediu, prin aplicarea măsurilor de securitate a muncii,
a normelor de prevenire și stingere a incendiilor, prin amenajarea corectă a loculuide muncă, prin reducerea consumului de energie, prin utilizarea rațională a resurselor materiale necesare realizării unui produs.
De asemenea, în cadrul disciplinei Educație tehnologică pot fi organizate vizite tematice la agenți economici, excursii tematice, vizite la locurile de muncă alepărinților, activități în aer liber.
În desfășurarea orelor, pot fi aplicate și alte metode, precum: investigația, dezbaterea, jocul de rol, brainstormingul, studiul de caz, modelarea, simularea, problema112

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 112

28.12.2018 10:42:03

tizarea, interviul. În curriculum, la finalul fiecărui modul, este prezentată o listă cu
produse care pot fi confecționate.
Unele produsele sunt marcate cu steluță*, ceea ce înseamnă că vor fi selectatede către elev împreună cu profesorul, reieșind din condițiile, nivelul de pregătire,
materialele și posibilitățile reale, existente. Pentru achiziționarea competențelor, peparcursul fiecărui semestru, se vor executa, individual sau în grup, în școală (clasă, atelier, laborator etc.) cel puțin două produse, utilizând diverse materiale și tehnologii. Lucrările de evaluare (inițială, formativă și finală) vor fi compuse din testul
teoretic și partea practică (confecționarea unui detaliu). Sălile de clasă sau atelierele de lucru pentru Educație tehnologică cer o dotare minimală pentru realizarea
activităților practice, prevăzute de modulele din curriculum.
În rezultatul studierii modulelor Educației tehnologice, elevii vor fi capabili: sărezolve probleme practice din realitatea cotidiană, utilizând tehnicile învățate; sărepare unele obiecte; să întrețină lucrurile personale, mobilierul locuinței; să deruleze proiecte integrate; să folosească, în mod economic, resursele (timpul, spațiul,instrumentele de lucru, resursele umane), pentru efectuarea unei sarcini; să realizeze mini-proiecte, în care să îmbine cunoștințele dobândite; să estimeze costurile
unor produse pe care ar dori să le creeze; să contribuie, prin activități practice, laprevenirea poluării mediului în care trăiesc.
Respectiv, finalitatea Educației tehnologice este formarea personalității proactive și creative, care se va integra activ în viața adultă în mediul social. Astfel, disciplina Educație tehnologică trebuie să asigure dezvoltarea în ansamblu a unei personalități
alfabetizate tehnologic, și nu formarea unui meșter cu o specializare îngustă.

3. Structura și conținutul

curriculumului reconceptualizat
la disciplina Educație tehnologică
Curriculumul reconceptualizat la disciplina Educație tehnologică include următoarele compartimente: Preliminarii, Repere conceptuale, Administrarea disciplinei,
Competențe specifice și unități de învățare, Sugestii metodologice, Sugestii de evaluare, Referințe bibliografice.
În cadrul Preliminariilor sunt prezentate informații generale privind: statutul șifuncțiile documentului; beneficiarii documentului; parcursul obiectului de studiu șialte informații necesare cadrelor didactice, elevilor, părinților, autorilor de manualeși ghiduri metodologice.
Concepția didactică a disciplinei vizează abordarea generală a curriculumului disciplinar prin: definirea curriculumului disciplinar; principiile abordării curriculare a
disciplinei; conceptele-cheie ale abordării curriculare; axarea pe competențe; axarea pe elev; metode active; interconexiunea elementelor structurale etc.; orientări
și valori ale curriculumului disciplinar ș. a.
113

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 113

28.12.2018 10:42:03

Administrarea disciplinei se axează pe aspectul managerial și prezentarea timpului necesar pentru studierea disciplinei date. Componenta este prezentată în formă
de tabel.
Competențele specifice disciplinei sunt proiectate în baza competențelor transversale/transdisciplinare, competențelor pe trepte de învățământ, taxonomiei
competențelor acceptate, dar și în conformitate cu structura logică și valențele formative ale disciplinei date.
Unitatea de învățare este constituită din trei elemente-cheie: unități decompetențe, unități de conținuturi, activități de învățare. Acestea au fost formulate respectând gradualitatea, complexitatea, transferabilitatea și contextualitatea
competențelor.
Prin Sugestii metodologice, pedagogii sunt orientați să aplice curricula disciplinară la nivelul proiectării și realizării demersului didactic, în conformitate cu specificul
disciplinei și particularitățile de vârstă ale elevilor. La fel, sunt reflectate formele deorganizare a instruirii, diversitatea lecțiilor și strategiile didactice ce pot fi aplicate.
Prin Sugestii de evaluare, cadrele didactice sunt orientate să aplice curricula disciplinară la nivelul de proiectare și realizare a procesului de evaluare.

4. Proiectarea didactică

la disciplina Educație tehnologică
Termenul de Proiectare didactică desemnează o serie de operații prin care se stabilesc, anticipat, pașii ce vor fi parcurși în realizarea lecției, obiectivelor preconizate,conținutului curricular, strategiilor selectate, modalităților de evaluare a randamentului școlar, precum și a relațiilor dintre toate acestea.
În procesul proiectării, sunt corelate și transpuse componentele curriculumului lacondiții pedagogice concrete, selectându-se mijloace, metode și forme de instruire
adecvate. Obiectivele, conținuturile, tehnologiile didactice și sugestiile de evaluare
vor fi reflectate integral în procesul proiectării.
Cadrele didactice vor utiliza curricula la disciplina Educație tehnologică în procesul de proiectare și realizare a procesului educațional la clasă. Curriculumul stimulează creativitatea și libertatea cadrelor didactice. În premisa realizării competențelor
proiectate și a parcurgerii integrale a conținuturilor obligatorii, profesorul, în funcție
de specificul resurselor umane și materiale, are dreptul: să modifice timpul efectiv
pentru parcurgerea conținuturilor; să aplice personalizat și să completeze activitățile
de învățare și produsele școlare recomandate; să proiecteze și să realizeze strategii
de predare – învățare și evaluare originale, optând pentru tehnici și metode variate.
Sistemele de unități de competențe proiectate pentru o unitate de învățare suntprevăzute integral pentru evaluarea de tip cumulativ la finele modulului și selectiv –pentru evaluarea formativă pe parcurs. Aceste sisteme ghidează proiectarea didactică a modulelor și proiectarea didactică de scurtă durată.
Sistemele de unități de competențe sintetizate la finele fiecărei clase sunt prevăzute pentru evaluarea anuală. Ele vor facilita descrierea rezultatelor elevilor în
tabelul de performanță școlară, întocmit la finalizarea clasei a V-a – a IX-a.
114

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 114

28.12.2018 10:42:03

Unitățile de conținut constituie mijloace informaționale prin, care se urmărește
realizarea sistemelor de unități de competențe proiectate pentru unitatea deînvățare dată. Respectiv, se vizează realizarea competențelor specifice disciplinei, darși a celor transversale/transdisciplinare. Activitățile de învățare și produsele școlare
recomandate reprezintă o listă deschisă de contexte semnificative de manifestare aunităților de competențe proiectate pentru formare/dezvoltare și evaluare în cadrulunității de învățare. Cadrul didactic are libertatea și responsabilitatea să valorificeaceastă listă personalizat, la nivelul proiectării și realizării lecțiilor, dar și să o completeze în funcție de specificul clasei concrete de elevi, de resursele disponibile etc.
În funcție de specificul de acțiune, deosebim: proiectarea didactică de perspectivă (anuală, semestrială) și proiectarea didactică de scurtă durată (a unei lecții).
Proiectarea didactică reprezintă acțiunea complexă de anticipare a modului dedesfășurare a activităților de educație/instruire, realizabilă prin definirea obiectivelor și a resurselor (conținuturi – metodologie – evaluare) necesare pentru îndeplinirea acestora, valorificate într-un cadru de organizare specific sistemului și procesuluide învățământ.
Proiectarea de lungă durată este un document managerial, care se întocmește decătre cadrul didactic la începutul anului școlar pentru fiecare disciplină de învățământ
și admite operarea unor ajustări, dezvoltări pe parcursul anului, în funcție de dinamica reală a clasei de elevi.
Ea trebuie să constituie un instrument funcțional, care să asigure un parcurs ritmic al conținuturilor și evaluărilor, în cheia paradigmei ECD, punctat pe structura
anului școlar și orientat spre realizarea finalităților curriculare de către elevii clasei.
De asemenea, aceasta poate purta un caracter personalizat, urmărindu-se oconfluență a normativității didactice cu creativitatea și competența profesională apedagogului, benefică, întâi de toate, elevului.
Realizarea proiectului de lungă durată presupune:- studierea curriculumului disciplinar;- stabilirea competențelor specifice urmărite prin predarea disciplinei;- cunoașterea particularităților elevilor cărora li se adresează;- structurarea conținutului disciplinei pe module/unități de conținut și stabilirea relațiilor dintre acestea;- repartizarea numărului de ore pentru fiecare unitate de conținut, dar și
pentru activitățile de recapitulare și evaluare.
În tabelul următor, este prezentată structura orientativă a planificării anuale:
Proiectarea unităților de învățare pe module
Modulul: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Nr. de ore alocate: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Unități de Detalieri decompetențe conținut

Nr. deore

Data

Resurse Evaluare Observații

115

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 115

28.12.2018 10:42:03

Indicații pentru completarea rubricilor• Modulul – se scrie denumirea modulului în conformitate cu eșalonarea din tabelul Repartizarea orientativă a orelor pe module și clase din curriculumul disciplinar.
• Administrarea disciplinei. Proiectarea la nivel de modul poate fi realizată atât laînceputul anului școlar, cât și pe parcurs, pe măsură ce se finalizează implementarea proiectului modulului anterior.
• Nr. de ore alocate – se trece numărul corespunzător din tabelul Administrarea
disciplinei.
• Unități de competențe – în variantă schematică, se transcriu numerele de ordine
ale tuturor sub-competențelor prevăzute pentru modulul dat în curriculumul disciplinar. Dacă se consideră necesar, se transcriu din curriculum.
• Detalieri de conținut – se eșalonează subiectele tematice pentru unități de 1-3ore, care sunt preluate din lista de conținuturi din curriculumul disciplinar. Apoi,în funcție de specificul disciplinei, creativitatea pedagogului și alți factori, se explică parcursul elevilor la fiecare lecție, mai succint sau mai desfășurat.
• Data – se trec datele calendaristice pentru fiecare subiect tematic indicat în coloana anterioară, ținându-se cont de structura anului școlar.
• Resurse – se indică paginile din manual și, eventual, din suporturi didactice auxiliare, pentru fiecare subiect tematic. La discreția profesorului, pot fi notate și alteelemente (materiale didactice, forme de organizare a activităților etc.).
La nivelul Unității de conținut, nu este obligatoriu de a proiecta metodele și formele activității didactice la lecții. La dorință, referințe la acest aspect pot fi făcute în
detalierea conținuturilor.
• Evaluare – înscrierile din această coloană vor indica lecțiile în cadrul cărora seproiectează evaluarea: inițială (EI), formativă (EF), sumativă (ES). Tradițional, înfuncție de momentul unui act evaluativ într-un parcurs de învățare, se disting:- evaluarea inițială – predictivă;- evaluarea formativă – continuă;- evaluarea sumativă – finală.

116

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 116

28.12.2018 10:42:03

117

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 117

28.12.2018 10:42:04

Unități de conținut

Strategii
Mijloace
Nr. deEvaluarea
didacticedidacticeore
Unitatea de conținut 1. Evocare/inițiere în robotică (total 2 ore)
2
Produse:Povestirea
Tipuri de roboți
- Utilizarea corectă a Istoria roboticii
Mesaj argumentativ
asamblați
termenilor specifici Terminologie specifică: Mecanism, ExplicareaPlanșe/scris, exerciții deDialogul
roboticii în exprimare automat, mecanism mecatronic,clasificare a roboților,
Conversația
prezentăriși în formularea
robot
colaborare în echipă.
Demonstrația electronice
Tipuri de roboți
întrebărilor.
Completarea fișei deFilmulețe/Vizionarea
Terminologie specifică: Roboții
- Identificarea
evaluare inițială ȘVI
imagini cu tipuri
industriali, roboții de servicii, roboții filmelor
particularităților
de roboți
mobili, roboții statici, umanoizi/
distinctive ale
androizi, roboții autonomi, roboți
roboților.
cu control la distanță
- Identificarea
domeniilor deLegile roboticii: relația robot – om;utilizare a roboților. relația robot – robot; roboții șiumanitatea
Unitatea de conținut 2. Construim roboți (total 5 ore)
1
Produse:Schema funcțională a robotului
Explicarea
Set educațional- RecunoaștereaRelațiile de reciprociUnitățile: de comandă, de achiziție Demonstrarea de roboți
unităților
Compararea Planșe/tate între unitățile
funcționale și a com- a informației, de extragere afuncționale și comprezentări elecponentelor fizice ale informației, de acționare, delocomoție
troniceponentele fizice ale
robotului.
roboților reprezentate
Structura fizică a robotului:- Explicarea
sub formă de desen/
destinației unităților structuri de rezistență, sisteme
tabel/schemă/hartă
funcționale și a com- de locomoție, de execuție, surse
mentală/etc. și prezenponentelor fizice ale de alimentare, senzori, centre detate în fața clasei.
comandă, elemente de conexiune
robotului.
Colaborare în echipă
Destinația componentelor fiziceUnități de competențe

Exemplu de proiect de lungă durată pentru clasa a VII-a

118ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 118

28.12.2018 10:42:04

Unități de conținut

Strategii
didactice
Instructaj- Îndeplinirea regulilor Protecția mediului ambiant și dereferitor lamuncă în siguranță: regulile dede protecție aprotecție a mediului ambiant și de regulile demediului ambiant
protecție
muncă în siguranță, organizarea
și de muncă îna mediului
ergonomică a locului de muncă
siguranță.
ambiant șiStructuri de rezistență: proceduri- Asamblarea șide muncă înde asamblare și dezasamblare adezasamblarea
modelelor de structuri de rezistență siguranță
modelelor deSisteme de locomoție: procedurile Lucrare
structuri depractică subde asamblare și dezasamblare arezistență.
modelelor sistemelor de locomoție îndrumare- Asamblarea și
Joc didactica roboților
dezasamblarea
modelelor sistemelor Terminologie specifică: motoare,transmisiuni, propulsoarede locomoție a
Unitatea de comandă: schimbulroboților.
de informații între unitatea- Încorporarea
de comandă și componenteleunităților decomandă în modele robotului, încorporarea unităților
de comandă în modelele de roboți
de roboți.
Terminologie specifică: porturileunității de comandă, interfața
om-robotUnități de competențe

Mijloace
Nr. deEvaluarea
didacticeore
2Produse:Set educațional
Locul de muncă
de roboți
organizat conform
Scheme deregulilorasamblare a
Structuri destructurilor derezistență asamblate/rezistență
dezasamblate
Scheme deasamblare a
Structuri destructurilor delocomoție asamblate/
locomoție
dezasamblate
Scheme deUnitatea de comandă
asamblare a
structurilor defixată pe modelul deexecuție
robot
Sistemul de locomoție
conectat la unitatea decomandă
Test formativ asistat decalculator

119ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 119

28.12.2018 10:42:04

Unități de conținut

Clasificarea pieselor dincomponența setului educațional,
metode de fixare a acestora.
Terminologie specifică: controlul
motoarelor, energie, transformare
de energie, acumulatoare, baterii,cabluri, porturi, conexiuni- Instalarea și
Senzori: destinația senzorilor,
senzori activi și senzori pasivi,
dezinstalarea
senzorilor modelelor proceduri de instalare și dedezinstalare a senzorilor
de roboți.
Sisteme de execuție: destinația
- Asamblarea șisistemelor de execuție, controlul
dezasamblarea
modelelor sistemelor sistemelor de execuție
de execuție aroboților.

Unități de competențe

Nr. deore

2Mijloace
didactice

Set educaționalde roboți
Scheme deîncorporare aunităților decomandă înmodelele deroboți
Scheme deinstalare a senzorilor

Strategii
didactice

Povestirea
Explicarea
Dialogul
Conversația
Demonstrația
Lucrarepractică
Evaluaresumativă

Produse:Senzorii instalați/dezinstalați pe modelulde robot
Structuri deexecuție asamblate/dezasamblate
Unitatea de comandă
fixată pe modelul derobot
Sistemul de locomoție
conectat la unitate decomandă

Evaluarea

120

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 120

28.12.2018 10:42:04- Utilizarea
instrumentarului
mediilor dedezvoltare aprogramelorde conducere aroboților.
- Programareaalgoritmilor deconducere aroboților.

- Crearea mediilor
simulate de lucru alroboților.

Unități de competențe

Strategii
Mijloace
Nr. deEvaluarea
didacticedidacticeore
Unitatea de conținut 3. Programăm roboți (total 5 ore)
Povestirea
Modele1
Produse:Mediile de lucru al roboților
Explicarea
de roboți
Medii de lucru al
Sisteme de comenzi ale roboților
roboților simulate
Conversația
asamblați de
Metode de control al roboților:
Controlul manual și
manual, de către ființa umană;Demonstrația către elevi
automat, cu logică cablată;
LucrareModele deautomat al roboților
automat, cu logică programabilă;practică
medii simulateasamblați de către elevi
Joc didactic
manumatic (manual și automat,
tiptronic)
4
Produse:ModeleMedii de dezvoltare a programelor Povestirea
Programe dede roboți
Explicarea
de conducere a roboților:
conducere a roboților
asamblați deConversația
interfața; gestionarea proiectelorce realizează misiunea
Demonstrația către elevi
și conexiunilor între unitatea depropusă elaborate,
Modele decomandă a roboților și calculatorul Lucrareîncărcate, executate
medii simulate:
practică
personal; încărcarea/executarea
modele deJoc didactic
programelor de conducere înCompetiții cu roboții
obiecte,unitățile de comandă a robotului
obstacole și
Terminologie specifică: blocuri dedenivelări
acțiune, blocuri de senzori, blocuri
de control al fluxului, parametrii
blocurilor, angrenarea blocurilorUnități de conținut

Proiectarea didactică de scurtă durată (a unei lecții)Pentru proiectarea bine gândită a unei lecții, se va răspunde la următoarele întrebări:Ce voi face?, Cu ce voi face?, Cum voi face?, Cum voi ști dacă ceea ce trebuia făcut
a fost realizat?
Răspunsurile la aceste patru întrebări vor contura etapele proiectării didactice.
Prima întrebare vizează obiectivele educaționale, care trebuie să fie formulate
corect, fixate și realizate.
Întrebarea a doua presupune resursele educaționale, de care dispune sau trebuiesă dispună pedagogul.
Întrebarea a treia conturează strategiile didactice optime, adică niște sisteme coerente de forme, metode, materiale şi mijloace educaţionale, pe baza cărora să seatingă obiectivele didactice.
Întrebarea a patra rezidă în stabilirea unei metodologii de evaluare a eficienţei
activităţii desfăşurate. În proiectul didactic, se stabileşte de la început procedura deevaluare a nivelului de realizare a obiectivelor propuse.
Proiectul didactic cuprinde o articulare armonioasă a mai multor elementecomponente, ce sunt repartizate, de regulă, în două părți: partea introductivă șidesfășurarea propriu-zisă a lecției (scenariul lecției).
Cerințe psihopedagogice față de stabilirea obiectivelor operaționale:- Un obiectiv nu descrie activitatea profesorului, ci schimbarea care se așteaptă
să se producă în urma instruirii elevului;- Obiectivul trebuie să fie formulat în termeni comportamentali expliciți, prinutilizarea unor verbe de acțiune (să numească, să explice, să creeze, sa compare etc.);- Fiecare obiectiv concret trebuie să vizeze o operație singulară, pentru a facilitamăsurarea și aprecierea ei, dar nu o asociație de operații;- Un obiectiv va fi elaborat și exprimat în cât mai puține cuvinte, pentru a ușura
referirea la conținutul său specific și va răspunde la întrebările: Ce? Cât? Cum?
Printre verbele ce pot fi utilizate la formularea obiectivelor operaționale amintim: a identifica, a denumi, a enumera, a clasifica, a rezuma, a descrie, a scrie, a rezolva, a desena, a explica, a selecta, a demonstra, a elabora, a experimenta, a defini,a preciza, a face distincție, a scrie o definiție, a formula în scris o judecată etc.
Nu se va apela la verbe intelectuale, ca cele de tipul: a cunoaște, a înțelege, aaprecia, a se familiariza, a sesiza etc., atât de importante în comunicare. Este de preferat să se recurgă la utilizarea unor verbe care descriu acțiunile prin care elevii vor
demonstra capacitatea însușirii.

121

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 121

28.12.2018 10:42:04

Exemplu de proiect de lecție pentru clasa a IX-a
Modulul: Antreprenoriat și marketing
Subiectul: Proiect de lansare a unei afaceri/planul de afaceri
Tipul lecției: mixtă
Unitatea de competență:3.1. Realizarea unui plan propriu de dezvoltare profesională în funcție decompetențele personale și de caracteristicile pieței muncii.
Obiective operaționale. Elevii vor fi capabili:
O1 – să argumenteze prin 3-4 enunțuri specificul unei sfere de servicii și afacerile
acestui domeniu (curățătorie chimică, cantină socială, sală de fitness etc.);
O2 – să recunoască activitățile de antreprenoriat și marketing social în baza domeniilor de servicii studiate;
O3 – să elaboreze o schiță a unui plan de afaceri individual, generalizând achizițiile
informaționale din cadrul lecției;O4 – să colaboreze în grup pentru completarea/ajustarea planului de afaceri conform cerințelor;
O5 – să argumenteze succint propriile intenții referitor la planul de dezvoltare
profesională;O6 – să aprecieze planurile de afaceri elaborate de către alte grupuri în baza
structurii specifice.
Strategii didactice:Forme: frontal, individual, în grup.
Metode și procedee: explicația, lucrul individual și în grup, exercițiul, cercetarea,
demonstrarea, metoda K-W-L, cadranele etc.
Materiale didactice: modele de planuri de afaceri, materiale publicitare (reviste,buclete, postere), computer.
Tipuri de evaluare: curentă, autoevaluare, evaluare reciprocă.

122

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 122

28.12.2018 10:42:04

123

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 123

28.12.2018 10:42:04

Activitatea elevului
Forme

Strategii didactice
Metode șiprocedee

1. Organizarea clasei
O1 În grup
Povestirea
Demonstrarea
Conversația
Explicația

Ob.
op.
Mijloace
didactice

Se împart în grupuri.
Fișe didacticeRăspund la întrebări: CeBroșuricunoașteți despre sfera
Flyere din sfera
serviciilor și afacerile
serviciilor
din acest domeniu?
(curățătorie chimică,cantină socială, sală defitness etc.*).
2. Reactualizarea structurilor anterioare, verificarea temei pentru acasă
Conversează. Anunță
Notează în caiet tema,
O2 Frontal
Conversația
Conspect deobiectivele scrise pepun întrebări de precizare
Explicația
repertablă sau pe poster.
a unor momente. Rezolvă
Rebusul
IndividualTabele cu noțiuni
Explică fiecare obiectiv. rebusul. Completează
Metoda K-W-L
de reperRăspunde la întrebări. primele 2 rubrici din
Lucrul în caietFișe didacticeDistribuie fișe cutabelul „Știu – Vreau să
Demonstrarea
informații.
știu – Am învățat”.
O2
Studiul de caz
Demonstrează tabeleRăspund la întrebări: Carecu noțiuni de reper,acțiuni trebuie întreprinsele explică: noțiunea
înainte de a elabora un
de antreprenor, ideea plan de afaceri? Când ede afaceri, mediul denecesar planul de afaceri?
afaceri.
etc. Notează în caietenoțiunile-cheie.

Verifică prezența
elevilor. Repartizează
elevii pe grupuri.
Adresează întrebări.

ActivitateaînvățătoruluiDesfășurarea/scenariul lecției

Activismul și
conlucrarea
în grup, lucrul
individual
Completarea
tabelului cunoțiuni șirăspunsuriFișe curăspunsuri

Evaluarea

124

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 124

28.12.2018 10:42:04

3. Prezentarea optimă a conținutului
Dezvoltă noțiunile
Fiecare grup își va alege
O1 În grup
Lucrul cu fișaFișe didacticeRăspunsuri la
principale. Propune
scopul afacerii din
Observarea
Laptop, tabletă, întrebările defiecărui grup informații lista propusă de către
Exercițiul
telefon mobil
pe fișe
și modele de planuri
profesor:
O2
Lucrul cu
pentru explorarea Lucrul în grupde afaceri. Explică
1. Inițierea unei afaceri
laptopul, tableta, informațiilor din
succint și caracterizează 2. Argumentarea luării
telefonul mobil domeniul ales
fiecare plan. Distribuie
unui împrumut
Explicația
fișe și pune întrebări:sau atragerea unor
Observați și explicați
investiții
etapele de lucru;
3. Obținerea
Relevați deosebirile
unei finanțări
dintre scopurile
nerambursabile
afacerilor propuse etc. 4. Definirea relațiilor
Perioada rezonabilă dedintre parteneri
planificare este între
5. Stabilirea valorii
1-3 ani.
afacerii pentru vânzare
6. Extinderea afacerii
4. Consolidarea materiei și formarea capacităților
Urmărește
Elaborează planul deO3 Individual
Lucrul cu
Laptop, tabletă, Îndeplinirea
corectitudinea
afaceri conform structurii:
informațiile din telefon mobil
atribuțiilor în
elaborării planurilor.
1. Cuprinsul
domeniu
pentru explorarea cadrul gruÎncurajează elevii,
2. Descrierea afacerii
Explicarea
informațiilor din puluisusține ideile.
3. Planificarea deÎn grup
Problematizarea domeniul ales
Elaborarea
Un plan de afaceri
marketing
O4
Cadranelematerialelorbun trebuie să
4. Planificarea producției
Sintezarăspundă la întrebările
și a operațiilor
investitorilor:
tehnologice

125

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 125

28.12.2018 10:42:04

5. Planificarea resurselorumane
6. Planificarea financiarcontabilă
7. Managementul
riscurilor
8. Implementarea
planului de afaceri
9. Anexe
Distribuie obligațiunileîntre membrii grupului,
pentru realizarea proprieîn cadrul firmei.
5. Evaluarea
O6 Individual

Analizează planul deExaminarea
Computerafaceri realizat de către
Observarea
alt grup. Explică unele
Comentarea
devieri de la structură,Demonstrarea
intenționate sau arbiPrezentarea
trare. Participă la comenArgumentarea
tarea planurilor de afaceri
Evaluarea
proprii și ale colegilor.
6. Bilanțul lecției. Concluzii
Propune tema pentru
Cercetează, analizează
O5 Individual
Cercetarea
Computer, proiacasă:și selectează noi modele
Analiza și sinteza ector
Descrieți acțiunilede planuri de afaceri,
Prezentarea
dumneavoastră în cazul consultându-le pe cele
computerizată
în care firma se va
ale colegilor și informația
dezvolta și va crește.
selectată din diferite
Elaborați un mesaj pub- surse.
licitar pentru promova- Completează rubricile dinrea afacerii proprii.
tabelul K-W-L.

Verifică calitatea
lucrului realizat, indică
greșelile.
Pentru a fi eficient, unplan de afaceri trebuiesă fie clar, concis,
veridic, logic și destulde optim.

De câți bani are nevoie
antreprenorul pentru
a-și iniția afacerea?,În ce direcții/scopuri
vor fi folosiți baniiîmprumutați?, Va avea
sau nu posibilitate
antreprenorul
să restituie banii
investitorului?

Tabelul K-W-L
Publicitatea
afacerii
Prezentarea

Prezentarea
planurilor deafaceri în PPT
etc.

5. Lecția modernă de Educație tehnologică
și specificul ei

Ca principală formă de organizare a activității educaționale, lecția de Educație
tehnologică trebuie să răspundă anumitor cerințe didactice, pentru a avea un randament așteptat:- stabilirea locului și importanței sale în sistemul de lecții în care se încadrează,pentru a se asigura o succesiune logică și integrarea lor într-un tot unitar;- clasificarea obiectivelor urmărite în funcție de care se stabilește structuralecției și se aleg strategiile adecvate;- elaborarea structurii metodologice specifice tipului respectiv de lecție;- alegerea strategiilor didactice necesare realizării lecției;- asigurarea relațiilor interdisciplinare și transdisciplinare;- abordarea diferențiată în funcție de particularitățile individuale ale elevilor;- dirijarea de către cadrul didactic a activității independente a elevilor.
Indiferent de tip, lecția de Educație tehnologică, pentru a fi modernă și adecvată
învățământului formativ, trebuie să corespundă următoarelor caracteristici: să fie
orientată pe obiective și, în final, pe formare de competențe; să fie centrată pe elevi:
activitatea profesorului – 30 %, iar cea a elevilor – 70 % din timpul lecției; să fie axată
pe metode optime de predare – învățare – evaluare, corelate cu mijloace eficientede învățământ.
Tipuri de lecții și secvențele acestora după criteriul competenței
Lecție de formare a capacităților dedobândire a cunoștințelor

Lecție de formare a capacităților deanaliză – sinteză a cunoștințelor

Secvențele lecției:Organizarea clasei
Verificarea temei pentru acasă
Reactualizarea cunoștințelor și
capacităților
Predarea – învățarea materiei noi
Consolidarea materiei și formarea
capacităților (la nivel de reproducere)
Evaluarea (curentă, instructivă, fărăaprecieri cu note)
Bilanțul lecției. ConcluziiAnunțarea temei pentru acasă

Secvențele lecției:Organizarea clasei
Verificarea temei pentru acasă
Analiza – sinteza metodelor de rezolvare studiate:- la nivel productiv, cu transferuri înalte domenii;- la nivel creativ.
Evaluarea (formativă de tip sumativ,
aprecieri cu note)
Bilanțul lecției. ConcluziiAnunțarea temei pentru acasă

126

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 126

28.12.2018 10:42:04

Lecție de formare a capacităților deînțelegere a cunoștințelor

Lecție de evaluare
a cunoștințelor

Secvențele lecției:Organizarea clasei
Verificarea temei pentru acasă
Reactualizarea cunoștințelor și
capacităților
Consolidarea materiei și formarea
capacităților
- la nivel de reproducere;- la nivel productiv.
Evaluarea (curentă, instructivă, fărăaprecieri cu note)
Bilanțul lecției. ConcluziiAnunțarea temei pentru acasă

Secvențele lecției:Organizarea clasei
Instrucțiuni privind realizarea lucrării
de evaluare
Realizarea lucrării de evaluare (testul,
lucrarea practică, lucrarea de laborator,
proiectul, autoevaluarea etc.)
Bilanțul lecției. ConcluziiAnunțarea temei pentru acasă

Lecție de formare a capacităților deaplicare a cunoștințelor
Secvențele lecției:Organizarea clasei
Verificarea temei pentru acasă
Reactualizarea cunoștințelor și
capacităților
Consolidarea materiei și formarea
capacităților:- la nivel productiv;- la nivel de transferuri în altedomenii.
Evaluarea (formativă de tip sumativ,
aprecieri cu note)
Bilanțul lecției. ConcluziiAnunțarea temei pentru acasă

Lecție mixtă
Secvențele lecției:Organizarea clasei
Verificarea temei pentru acasă
Reactualizarea cunoștințelor și
capacităților
Predarea – învățarea materiei noi
Consolidarea materiei și formarea
capacităților:- la nivel de reproducere;- la nivel productiv, cu unele
transferuri în alte domenii.
Evaluarea:- curentă, fără aprecieri cu note
pentru materia nouă;- sumativă, în bază de descriptori.
Bilanțul lecției. ConcluziiAnunțarea temei pentru acasă

În structura lecției, secvențele Bilanțul lecției, Concluzii și Anunțarea temei pentruacasă pot fi, la dorință, schimbate între ele.
Concluziile lecției vor conține atât aspecte cantitative, cât și aspecte calitative.

127

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 127

28.12.2018 10:42:04

Sugestii metodologice pentru realizarea proiectelor de lecții la Robotică
Indiferent de tip, pentru a fi o lecție adecvată învățământului formativ bazat pecompetențe și pentru asigurarea eficienței procesului didactic, lecția trebuie să corespundă următoarelor cerințe:- utilizarea contradicției, a surprizei, a problematizărilor, a conflictelor cognitive;- realizarea de corelări între teorie și practică, de conexiuni ale noilor achiziții cu
evenimentele curente și fenomenele cotidiene;- să debuteze cu secvențe familiare, atractive și importante pentru elevi, destinate captării și menținerii atenției acestora;- să se încheie cu un rezumat al principalelor evenimente prezentate, în vederea fixării noilor cunoștințe și pentru pregătirea aplicațiilor în diverse contexte
de rezolvări de probleme;- ritmul de prezentare să fie adaptat posibilităților elevilor, dar, în același timp,
să le potențeze implicarea intelectuală, susținându-i în atingerea zonei proximei dezvoltări;- să reflecte o materie de studiu rațional selectată de către profesor;- să cuprindă diverse forme, metode și tehnici de evaluare aplicate în cadrullecției;- să se mențină contactul vizual cu elevii pe tot spațiul clasei, ca premisă pentru
monitorizarea continuă a activității.
În general, o lecție poate include etapele obișnuite ale abordării didactice moderne:• Prezentarea (Evocarea), incluzând motivarea, abordarea anticipată; conturând sarcina inițială, prin implicarea mijloacele necesare – seturi de roboți,calculator, scheme, tabele, desene – și aplicarea cunoștințelor anterioare etc.
• Dezvoltarea (Realizarea sensului), introducând, prin deducție sau inducție,compartimentul sau unitatea de conținut; prezentând definițiile, formulele,algoritmii necesari; implicând activități interactive și formative; apelând la
metode de demonstrare și asigurând înțelegerea/reținerea materiei la nivel
de cunoștințe.
• Aplicarea (Reflecția), presupunând implicarea directă, practică a elevului prinexerciții de aplicare inițială – preferabil utilizând setul educațional de roboți –a unor cunoștințe și instrucțiuni concrete; precizarea anumitor aspecte prin
punerea unor întrebări în mod reciproc; executarea unor sarcini, exerciții deconsolidare, urmate de corecțiile de rigoare; în fine, efectuarea unei prime
evaluări a randamentului.
• Integrarea (Extinderea) – etapă care se extinde și în sarcinile pentru acasă,presupunând transferul de cunoștințe și de capacități, precum și integrarea
lor în sistemul propriu de cunoștințe și valori ale elevului, vizând gândirea algoritmică și creativă, evaluarea cunoștințelor/competențelor prin diversificarea și aprofundarea sarcinilor didactice.

128

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 128

28.12.2018 10:42:04

6. Sugestii metodologice/activități
de învățare recomandate

Procesul didactic la disciplina școlară Educație tehnologică se realizează în baza
modulelor. Conform abordării modulare, prin intermediul fiecăruia, se contribuie
prioritar la formarea competențelor specifice disciplinei.
Strategiile didactice utilizate la Educație tehnologică au în vedere centrarea pe elev,
formarea competențelor generale și specifice disciplinei, dezvoltarea gândirii critice,
logice, intuitive. Ele vor pune accent pe crearea de situații în care elevii să-și poată
manifesta inițiativa, creativitatea și responsabilitatea prin realizarea de produse.
Clasificarea strategiilor
În cadrul demersului didactic la disciplina Educație tehnologică se aplică diverse
strategii didactice, care se clasifică:1. în funcție de caracterul determinant al învățării:a) strategii prescrise, bazate pe dirijarea riguroasă a învățării; imitative (imitarea
modelelor); explicativ-reproductive (elevii ascultă și reproduc ce au învățat);demonstrative; algoritmice (învățarea dirijată pas cu pas);b) strategii neprescrise, de învățare prin efort propriu, prin activitate independentă; euristice, bazate pe descoperire; învățarea problematizată: experimentare, cercetare; bazate pe creativitate;c) mixte (euristice – algoritmice).
2. în funcție de logica gândirii:a) strategii inductive: de trecere de la particular, concret la general, abstract (dela exemple la teorie);b) strategii deductive: de trecere de la general la particular, de la teorie la fapte
concrete;c) mixte (inductive – deductive).
Opțiunea pentru un anumit tip de strategie presupune precizarea metodelor, mijloacelor de învățământ și formelor de organizare a activității elevilor.
În cadrul lecției de Educație tehnologică, formele de organizare a activității elevilor pot fi:
1. frontală: cadrul didactic îndrumă în același timp activitatea tuturor elevilor dinclasă (expune, demonstrează pentru toată clasa);
2. pe grupuri: clasa este împărțită în grupuri de 3-5 elevi (fiecare grup își desfășoară
independent activitatea, prin cooperare, și observă, experimentează, efectuează
un proiect, confecționează un obiect etc.). Grupurile pot fi: omogene (elevii au
același nivel de pregătire); eterogene (elevii au nivele de pregătire diferite). Grupurile pot executa o sarcină comună, identică pentru toți sau diferențiată de la ungrup la altul;
3. individuală: fiecare elev realizează sarcini școlare independent (rezolvă exerciții,probleme, studiază un text, lucrează la calculator, efectuează un experiment sau
o lucrare practică etc.). Sarcinile de lucru pot fi comune pentru toți elevii clasei
sau diferențiate pe categorii de elevi, individualizate.
129

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 129

28.12.2018 10:42:04

Alegerea strategiilor se face în funcție de: obiective; natura conținutului;
particularitățile elevilor; competențele cadrului didactic; condițiile de dotare; timpul
disponibil.
Metode activ-participative de predare – învățare
Metoda proiectului
Cerințele didacticii moderne prevăd valorificarea activităților de tip proiect.
Activitățile de tip proiect includ următoarele etape: planificarea, organizarea,analiza, comunicarea, evaluarea, înregistrarea rezultatelor și valorificarea acestora.
Metoda proiectului poate fi aplicată atât pentru realizarea de produse fizice, câtși intelectuale. Proiectele pot fi individuale sau de grup, simple sau complexe. La
alegerea proiectelor ce vor fi executate, se va ține cont de problemele/necesitățile/cerințele reale, identificate la nivel individual, al clasei, școlii, comunității, precum șide cunoștințele, abilitățile, experiența acumulată de către elev pe parcursul anilorde școală.
Informația pentru realizarea proiectului poate fi colectată pe teren/în localitate, înbibliotecă, librării, cu ajutorul computerului (prin utilizarea de soft-uri educaționale
tehnico-tehnologice, prin internet, prin vizionare de filme didactice/documentareetc.).
Proiectul ar putea cuprinde: titlul proiectului, membrii grupului de lucru, cuprinsul, informații despre produs, fișe de observații, desenul/schema/schița grafică/fotografia produsului, fișa tehnologică, materialele, sculele, instrumentele necesare,locul/condițiile de confecționare, cerințele față de produs, lista activităților, cheltuielile estimate, modalitățile de valorificare, publicitatea, resursele bibliografice,anexele, prezentarea.
Metoda proiectului propune și încurajează elevii în activități de cercetare, documentare, în scopul dobândirii experiențelor concrete, pentru a înțelege că mediul încare trăim este unul modificat de tehnologie, că starea de sănătate este dependentă
de tehnologie, că procesele tehnologice influențează calitatea mediului înconjurător, că produsele au un impact asupra mediului (de la proiectare, fabricare, asamblare, marketing, distribuție, vânzare și folosire până la reciclare și eliminare).
Caracterul preponderent practic al disciplinei, prin activitățile de învățare de tip
proiect, încurajează cooperarea în condiții de simulare a mediului real de muncă.
Astfel, elevii sunt puși în situația de adaptare la lucrul independent, individual sau
în grup, cu diferite materiale, unelte, scule, instrumente, utilaje, resurse digitale,
cu condiția respectării normelor sanitar-igienice și a regulilor de protecție a muncii.
Metoda Brainstorming solicită participarea activă a elevilor la analiza unor
situații și ghidarea lor spre găsirea soluțiilor de rezolvare a acestor situații.
Exemplu de brainstorming la predarea modulului „Transport și construcții”:
Subiectul: Rețele de transport: terestru, aerian, fluvial
Unitatea de competență 1. 1. Identificarea tipurilor de rețele de comunicații șitransport și a efectelor acestora asupra omului și mediului.
1. Profesorul anunță sarcina de lucru: de identificat mijloacele de transport, caracteristicile și impactul lor asupra mediului.
130

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 130

28.12.2018 10:42:04

2. Clasa se împarte în grupuri. Profesorul distribuie câte un poster și sarcinile delucru pentru fiecare grup:
Grupul 1 – are sarcina de a descrie transportul terestru;
Grupul 2 – are sarcina de a descrie transportul aerian;
Grupul 3 – are sarcina de a descrie transportul fluvial.
3. În cel mai rapid mod, fiecare grup notează pe poster, în fraze scurte, toate ideile.
Pentru lucru se oferă 10-15 minute.
4. Se analizează pe rând ideile emise, iar grupul găsește criterii de clasificare a acestora. Spre exemplu, grupul 1 a emis ideile: autovehicul, tractor, camion, buldozer etc. Grupul le selectează după categorii/domeniul de utilizare: autovehicul– transport de persoane; tractor –mașină folosită în agricultură; camion – transport de mărfuri; buldozer – mașină folosită în construcții.
5. Grupurile se împart în subgrupuri în funcție de ideile emise.
6. Fiecare subgrup discută caracteristicile transportului din domeniul ales și descrie
impactul acestuia asupra mediului. De exemplu, unele particularități tehnicoeconomice ale transportului aerian sunt: a) rapiditatea care nu poate fi egalată
cu niciun alt mijloc de transport; b) regularitatea se efectuează după un program
precis în orice perioadă a anului, atât ziua, cât și noaptea.
Pentru identificarea modului de poluare a mediului și metodele de rezolvare aacestei probleme, pot fi utilizate diferite surse, precum internetul, cărțile, revistele
etc. Ideile rezultate se afișează în forme cât mai variate și originale: colaje, imagini,desene, joc de rol și se prezintă celorlalți.
Suport informațional la subiectul dat:
Mijloacele de transport terestru sunt: rutier (pe șosele); feroviar (pe șine de caleferată). Cele mai simple și ieftine mijloace de transport rutier sunt bicicletele, servind transportului de persoane pe distanțe mici, având avantajul de a se strecuraușor prin zone foarte aglomerate. Motocicleta este o mașină motorizată pe douăroți, a cărei viteză de deplasare este similară celei de automobil, având avantajul
gabaritului redus.
Automobilele sunt rapide și confortabile, fiind destinate transportului de persoane pe distanțe medii. În caz de necesitate, ele capătă forme, dimensiuni și funcții variate. Pentru transportul public de persoane, în orașe și în afara acestora, se folosesc
troleibuze, autobuze, autocare (pentru călătorii lungi). Pentru transportul rutier demărfuri se folosesc camioanele, utilate cu remorci specializate în funcție de tipul demarfă pe care trebuie să-l transporte.
Astfel, se disting:- camioane-cisternă pentru transportul de produse petroliere, gaze lichefiate, lapte ori produse chimice;- remorci frigorifice, destinate, în special, transportului de alimente, dar și al unor
produse chimice, ce necesită condiții speciale de transport, fiind ușor inflamabile;- camioane care pot transporta lemn, utilate cu o macara proprie pentru încărcarea trunchiurilor copacilor transportați;- remorci supraetajate, pe care se pot transporta autoturismele de la fabrică lapunctul de vânzare;131

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 131

28.12.2018 10:42:04

- pentru traseele foarte lungi, se folosesc autotrenuri, trăgând una sau mai multe
remorci. Asemenea vehicule grele pot fi utilate ca mașini de intervenție: mașini
de salvare sau de pompieri.
Există și mașini construite special pentru a fi folosite în agricultură (diverse tipuri
de tractoare ori mașini agricole) sau în construcții: macarale, buldozere, autocamioane basculante, screpere, gredere (pentru nivelarea solului), mașini de asfaltat,
compactoare cu cilindri (pentru tasarea asfaltului).
Transporturile pe șine. Trenurile de călători pot fi rapide, parcurgând sute de kilometri fără oprire, sau trenuri personale, care nu merg nici atât de departe, nici atâtde repede. Multe trenuri au în componență vagoane de poștă. Alte tipuri de trenuri
sunt cele acționate de aburi, folosite încă în unele țări (India) sau cele acționate demotoare Diesel, unde, prin arderea motorinei, se produce electricitatea care alimentează motorul. Trenurile cu cremalieră sunt proiectate pentru a urca terenurile foarte înclinate. Dinții unei roți centrale se prind între dinții unei a treia șine, cremalieră,evitând orice alunecare. Metrourile sunt trenuri subterane, care transportă orășenii
pe sub străzile aglomerate ale orașelor. În unele țări, există monoraiuri: vehicule carese deplasează pe o singură șină. Unele dintre ele sunt suspendate, astfel încât secâștiga spațiu, altele se deplasează pe sol.
Trenurile de marfă pot trage până la 150 de vagoane diferite, care se asamblează
într-o gară de triaj. Există vagoane cisternă, vagoane port-containere, vagoane-pâlnie, vagoane pentru cărbune, vagoane-platformă, vagoane platformă pentru automobile, vagoane pentru cereale.
Transporturile navale: maritime și fluviale. În funcție de necesitățile de transport, există o mare varietate de nave: pentru pasageri, pentru transportare de marfă
ori utilitare, cu mijloace de propulsie diferite și gabarit extrem de diferit. Într-un
port, navele de marfă sunt dirijate până la chei cu ajutorul remorcherelor, pentru
a putea fi încărcate sau descărcate cu macaralele aflate pe țărm. Pentru a se putea
menține o adâncime suficient de mare a apei, în porturi există un tip de navă utilitară, numită dragă.
Transporturile aeriene. Apărute la începutul secolului al XX-lea, primele avioane
cereau mult curaj și îndemânare pentru a fi pilotate. În acea vreme, ele nu erau
nici rapide, nici încăpătoare. Acum și transporturile aeriene sunt foarte diferite, înfuncție de necesități: pentru transport de călători, marfă, avioane utilitare ori militare. Armata aerului are avioane speciale. Avioanele sale de vânătoare și bombardierele sunt extrem de rapide și pot să decoleze de pe puntea unui vapor. Harrier-ul
poate să decoleze chiar vertical.
Transportul prin tehnologii neconvenționale constă în utilizarea unor mijloacede transport mai puțin poluante, care sunt construite pe baza următoarelor tehnici: a) utilizarea de carburanți mai puțin poluanți, precum hidrogenul sau biogazul;b) înlocuirea motoarelor cu carburant (clasic) cu motoare electrice („ecologice”),
care funcționează fără zgomot și nu sunt direct poluante ale străzii/mediului.
Metoda Studiul de caz
Metoda Studiul de caz pune elevii în situații-problemă existente în viața reală,pentru a putea găsi soluțiile de rezolvare corectă a acestor situații.
132

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 132

28.12.2018 10:42:04

Exemplu de utilizare a metodei „Studiul de caz” la modulul „Energie și electrotehnică”, clasa a VIII-a:
Subiectul: Energia electrică și utilizarea ei
1. Profesorul împarte clasa în grupuri.
2. Profesorul sugerează elevilor să găsească soluții pentru rezolvarea problemelor
cu referire la utilizarea rațională a energiei electrice în viața cotidiană:Grupul 1 – va propune soluții pentru iluminatul electric, care poate fi exterior(străzi, alei, parcuri etc.) și interior (clădiri de locuit, spații culturale, instituții,clădiri industriale etc.);
Grupul 2 – va propune soluții pentru utilizarea rațională a energiei în domeniul
tehnic (energia electrică asigură funcționarea mașinilor, a instalațiilor și a echipamentelor de prelucrare, a echipamentelor de transport, a aparatelor radio și TV).
Acest domeniu cuprinde: mecanica și tehnologia materialelor, electrotehnica,
chimia industrială, extragerea și prelucrarea minereurilor, construcții și lucrări
publice, industria ușoară etc.;
Grupul 3 – va propune soluții pentru utilizarea rațională a energiei în agricultură
(energia electrică este utilizată la pomparea apei din instalațiile de irigații, la
instalațiile zootehnice, la morile de fabricare a nutrețurilor etc.);
Grupul 4 – va propune soluții pentru utilizarea rațională a energiei în domeniul
transporturilor (la funcționarea trenurilor electrice, a tramvaielor, a troleibuzelor
și a metroului, în telecomunicații, semnalizare acustică și vizuală în transporturi).
3. Profesorul le sugerează elevilor să identifice și să descrie cazul, să găsească
informațiile necesare, să le sistematizeze și să analizeze problema.
4. Fiecare membru al grupului trebuie să propună o soluție. Se confruntă variantele,
se compară și se elaborează o ierarhie/succesiune de măsuri pentru rezolvarea
cazului.
5. Se prezintă deciziile.
6. Profesorul analizează variantele propuse și evidențiază soluțiile rezonabile.
Metoda exercițiului
Metoda exercițiului este una din principalele metode didactice tradiționale dincadrul lecțiilor de Educație tehnologică. Această metodă ajută la înlăturarea excesului de teoretizare a explicațiilor învățătorului, dezvoltă la elevi capacitatea de amunci organizat și de a transpune în aplicații practice observările lor. Prin exerciții,elevii își perfecționează acuitatea vizuală, spiritul de observație, deprinderea de acorela elementele componente ale variatelor module, dar, mai ales, ei dobândesc
unele deprinderi practice, legate de cunoașterea diferitelor procedee ale unor tehnici de lucru.
1. Exerciții de observare a unor însușiri estetice ale obiectelor, care nu se pot distinge ușor la prima vedere.
2. Exerciții de cercetare și documentare asupra unor soluții legate de unele probleme de proiectare a etapelor tehnologice: de exemplu, cum se va broda ornamentul milieului, ce principiu compozițional va fi utilizat pentru evidențierea
calităților estetice ale motivului selectat etc.

133ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 133

28.12.2018 10:42:04

3. Exerciții de dobândire a cunoștințelor care vizează unele tehnici de lucru (studiul
de realizare a punctului de cruciuliță, cercetarea imaginilor de realizare pe etapea tehnicii găurelelor simple, duble și zigzag, analiza etapelor de realizare a unuimilieu brodat etc.).
4. Exerciții de dezvoltare a memoriei vizuale și a imaginației creatoare: de exemplu,
exerciții de asociere, prin analogie, corespondențe, de disociere, de combinarenouă a unor puncte de broderie sau a altor elemente de milieu, prin care să sedescopere noi modalități de realizare și decorare a milieului brodat.
5. Exerciții de dezvoltare a spiritului de invenție și de creație: de exemplu, exerciții
de metamorfozare a formelor ornamentale sau anamorfozarea formelor ornamentale în viziuni inedite, cercetarea ornamentelor contemporane abstracte, cu
elemente de ornamentică populară etc.
6. Exerciții de clasificare a milieurilor după tehnica de realizare, de clasificare amilieurilor în funcție de formă, gamă cromatică, de găsire a variantelor de amplasare a decorului în diverse forme de milieu etc.
Module noi
Ca element inovator, în structura noului curriculum pentru disciplina Educație tehnologică se remarcă modulele Designul de interior, grafic, al spațiilor verzi. Aceste
module au rolul de a familiariza elevii cu designul ca o activitate creativă, ce poartă
caracter artistic, combinat cu activitatea tehnică de producere a obiectelor utile.
Designul urmărește elaborarea produsului de serie, dotat cu însușiri estetice,funcționale, economice, ergonomice etc.; crearea și amenajarea mediului ambiant;ameliorarea vieții omului modern. Obiectele de design trebuie să se conformeze
unui sistem de cerințe:- ergonomie (raportarea la proporțiile figurii umane, particularitățile de vârstă
și crearea condițiilor pentru activitatea omului);- preț rezonabil;- multifuncționalitate;- siguranță în utilizare.
Astfel, designul reprezintă trecerea esteticului în sfera confortului, acesta devenind componentă indispensabilă a vieții practice, utilitare.
De asemenea, ca element de noutate, modulul integrat Comunicații și transportprezintă complementaritatea celor două domenii și faptul că ele pot fi privite ca un
tot unitar.
Modulul Robotică în cadrul disciplinei Educație tehnologică este propus pentru
clasele a V-a – a IX-a, care poate fi selectat opțional, într-un semestru, fără ca el săfi fost studiat anterior. În cazurile în care elevul alege modulul Robotică consecutiv,
în mai mulți ani de studii, organizarea modular-concentrică permite extrapolarea,
aprofundarea, dezvoltarea, sistematizarea și generalizarea achizițiilor din domeniul
Roboticii, de la un an la altul, pe toate unitățile de conținut. Elevilor din clasele a
V-a – a VI-a li se vor propune activități de dezvoltare a dexterităților motorii fine,a atenției, a preciziei și imaginației spațiale, activități de dezvoltare a creativității
tehnice și a gândirii algoritmice, accentul punându-se pe construirea și conducerea
134

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 134

28.12.2018 10:42:04

roboților, în mare parte utilizând controlul manual și algoritmii liniari. În claselea VII-a – a IX-a accentul, treptat, se deplasează pe conceperea și programarearoboților, utilizând algoritmi mai complecși.
Studierea Modulului Educație digitală va conduce la dezvoltarea capacităților deutilizare a instrumentelor și resurselor TIC, precum și la aplicarea acestora, pentru
facilitarea formării de competențe la celelalte discipline, la dezvoltarea orizontuluide cunoaștere și a capacității de explorare a lumii, la dezvoltarea deprinderilor legate de accesarea, interpretarea, digitalizarea și prezentarea informațiilor, de modelare și control al evenimentelor, de înțelegere a implicațiilor TIC în societate.
Astfel, competențele formate în procesul studierii modulului Educație Digitală înclasele a V-a – a VI-a vor dezvolta capacitatea elevilor de: utilizare eficientă a dispozitivelor, aplicațiilor și resurselor digitale în scopuri didactice; identificare, analiză,selectare și accesare selectivă a resurselor pentru învățare din mediul on-line, precum și reutilizarea acestora, ținând cont de normele și actele legale; evitare a pericolelor aferente utilizării dispozitivelor și conținuturilor digitale; creare a propriilor
resurse digitale (texte, imagini statice, secvențe video).
Modulul Meșteșuguri populare și moderne este o parte componentă de bază,care include în sine toate meșteșugurile tradiționale, dar, totodată, și unele moderne, cum ar fi: arta mărgelitului, broderia artistică (cu mărgele, cu panglică, pe
carton, „string art” etc.). Se pune accentul pe studierea proprietăților diverselor tipuri de materiale, precum și pe executarea diferitelor operații tehnologice, specificeobținerii unui produs util.
Ca element de noutate, apare modulul Colaje și decorațiuni, care se regăsește șiîn învățământul primar, propunând familiarizarea în continuare a elevilor cu variate tehnologii de prelucrare artistică a materialelor, confecționarea unor decorațiuni
specifice sărbătorilor, ce permit dezvoltarea creativității și a gustului estetic al elevilor.
Modulul Domenii profesionale, studiat în clasa a IX-a, vine să generalizeze
reprezentările elevilor despre lumea profesiilor, fapt la care s-a lucrat în cadrul fiecărui modul selectat din clasa a V-a până în clasa a IX-a. Aici, elevii vor face o generalizare a principalelor tipuri de activități economice, cu exemple de profesii din diverse
domenii. Vor fi familiarizați cu condițiile de ocupare a locurilor de muncă și tipurile
de competențe necesare încadrării pe piața muncii sau continuării studiilor.
Modulul Ceramică nu este unul nou, el se regăsește în curriculumul anterior,însă acum și-a schimbat conținuturile. Actualul modul tinde să familiarizeze elevii
cu arta ceramicii, și nu se rezumă doar la olărit ca meșteșug. Elevii vor avea prilejulsă se informeze și să cunoască despre ceramică ca gen al artelor decorative. Ei vor
descoperi istoricul și dezvoltarea ceramicii încă din perioada paleoliticului superior.
Parcurgerea acestei materii le va oferi elevilor posibilitatea de a însuși și de a facelegătură între evoluția speciei umane și dezvoltarea îndeletnicirilor/preocupărilor și
trecerea acestora în meșteșuguri, iar de la meșteșug în artă.
Deosebirea esențială de varianta precedentă este că actualul curriculum încurajează studierea și exersarea metodelor de modelare liberă, fapt ce permite alegerea
modulului de către un număr mai mare de elevi.
135

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 135

28.12.2018 10:42:04

Repere privind predarea – învăţarea unor module
Modulul Ceramică
Modulul Ceramică este prevăzut pentru 3 ani de studii, începând cu clasa a V-a șifinisând în clasa a VII-a.
Numărul de ore prevăzut pentru un modul este de 15 ore.
Pentru formarea competențelor practice ale elevilor, specifice modulului, și pentru parcurgerea întregului proces tehnologic de transformare a argilei în articole ceramice, e nevoie de un cuptor pentru calcinarea lucrărilor.
Este recomandabil ca procesul de predare – învățare să se realizeze prin activități
care i-ar îndemna pe elevi să studieze, cerceteze, observe, compare, analizeze, dar,nu în ultimul rând, să exerseze prepararea argilei și confecționarea lucrărilor practicedin acest material.
Formularea sarcinilor didactice înaintate elevilor pentru soluționare trebuie să
implice generare de idei, elaborare de proiecte, individuale sau de grup, ce ar prevedea realizarea produselor creative, utile pentru satisfacerea unor necesitați umane.
Pentru desfășurarea lucrărilor practice, actualul curriculum propune cunoașterea
și aplicarea metodelor de modelare liberă.
Demersul didactic trebuie să scoată în evidență importanța respectării etapelor
tehnologice specifice domeniului ceramicii.
Produsele educaționale propuse rămân la decizia profesorului, dar pot fiînlocuite la cerința mediului școlar al clasei de elevi.
Formarea deprinderii elevilor de a respecta normele de igienă și protecție a muncii continuu este esențială.
Pentru formarea și dezvoltarea competenței de anterprenoriat sunt încurajateorganizarea expozițiilor cu vânzare a articolelor ceramice.
Pentru descoperirea posibilităților și farmecul argilei ca material și al produselorobținute, sunt recomandate vizite în atelierele meșterilor olari și excursii la muzeul
etnografic din localitate.
Sugestii privind tehnologia de confecționare a articolelor din argilă
În procesul de realizare a lucrărilor de ceramică, actualul curriculum prevede aplicarea metodelor de modelare liberă a argilei, care pot fi realizate în spațiul sălilor declasă, fără roata olarului. Spre exemplu:• Tehnica colăceilor. Pentru modelarea unui vas, se realizează mai întâi fundulrotund și plat al vasului, peste care se așază colăcei din lut, cu diametru variabil. Ultima operație este netezirea articolului atât la exterior, cât și în interior;• Construirea din fâșii, benzi, plăci de argilă;• Scobirea din boțul de argilă, tehnică folosită la vasele de dimensiuni foarte
mici, mai degrabă miniaturale, și la confecționarea bibelourilor, țuruiacelor
etc.
Uscarea lucrărilor se face în spații/încăperi ferite de soare, timp de câteva zile.
Pentru a încetini procesul și a evita fisurarea articolelor, se recomandă ca acestea să
fie învelite în folie de plastic.

136

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 136

28.12.2018 10:42:04

Metode de aplicare a decorului pe lucrări:Pictarea – metodă mult utilizată în perioada neolitică. Poate fi realizată înainte
sau după coacere. Cea realizată după coacere se numește pictură crudă. De obicei,
pictarea se realizează înainte de coacere, pentru că este mai rezistentă.
Incizarea constă în zgârierea peretelui crud al obiectului cu ajutorul unei unelteascuțite.
Excizia rezidă în sculptarea în peretele crud al obiectului cu ajutorul unei ustensile sub formă de spatulă. Drept urmare, apar ornamente adâncite, care, ulterior, se
umplu cu o substanță, de obicei alba, mai rar roșie, care contrastează cu fundalul/suprafața obiectului.
Ștampilarea se realizează cu ajutorul unei ștampile confecționate din lut sau alt
material, care se apasă pe peretele obiectului. Tehnica este utilizată pentru reprezentarea motivelor decorative mai complicate, care trebuie repetate de mai multeori.
Coacerea articolelor. Pentru calcinare/coacere, articolele ceramice sunt plasate
în cuptor înainte de conectarea acestuia.
Modulul Limbaj grafic
Un alt modul prevăzut pentru elevii claselor a VII-a – a VIII-a este Limbajul grafic.
Pentru clasa a VII-a, unitățile de conținut sunt grupate în 4 capitole: Materiale și
ustensile; Reguli de prezentare a desenelor; Desenul proiectiv; Evaluarea și valorificarea desenelor.
În clasa a VIII-a nu se regăsește capitolul Materiale și ustensile.
Unitățile de conținut sunt într-o alternanță succesivă logică, de la simplu sprecompus.
Prin studierea modulului Limbaj grafic se urmărește: formarea și dezvoltarea imaginației spațiale; dezvoltarea și manifestarea gândirii autonome, critice șicreative în domeniul tehnic; conștientizarea importanței standardizării în domeniul
tehnic.
Limbajul grafic este modulul indispensabil oricărui specialist din domeniul tehnic.
Recomandabil ar fi ca acest modul să fie selectat pentru studiu începând cu a II-ajumătate a clasei a VII-a și să continue în prima jumătate a clasei a VIII-a.
Conținuturile învățării sunt mijloace prin care se urmărește formareacompetențelor specifice și a unităților de competență. Corelarea dintre conținuturi,
strategii și competențe specifice permite cadrului didactic să realizeze conexiunea
explicită între ceea ce se învață̆ și scopul pentru care se învață̆.
Parcurgerea conținuturilor se face în ordinea redată în rubrica Unități de conținut.
Numărul de ore alocat fiecărei teme rămâne la discreția profesorilor, în funcție dedificultatea temelor și de nivelul de cunoștințe acumulate anterior de elevi.
Profesorul, în procesul educațional, va consolida resursele interne achiziționate
în cunoștințe fundamentale, abilități cognitive și psihomotorii, atitudini și comportamente, pe care elevul le va aplica la rezolvarea unor probleme.
Pentru formarea la elevi a competențelor specifice Limbajului grafic, profesorii
vor persevera ca aceștia:137

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 137

28.12.2018 10:42:05

• să stăpânească un ansamblu de cunoștințe și deprinderi esențiale domeniului
Limbaj grafic;• să-și dezvolte deprinderi de a utiliza cunoștințele în situații simple de realizare a desenelor tehnice, demonstrând, astfel, funcționalitatea cunoștințelor
obținute;• să realizeze desene tehnice, cu divers grad de complexitate, conștientizând înașa fel funcționalitatea cunoștințelor achiziționate anterior.
Se recomandă abordarea instruirii centrate pe elev, prin proiectarea unor activități
de învățare variate, luându-se în considerare stilurile individuale de învățare ale fiecărui elev.
Alternanța adecvată a celor trei forme de organizare a instruirii (frontală, pe grupuri, individuală) va permite ca învățarea să se producă̆ prin activitatea propriu-zisă
a elevului.
Modulul Design grafic
Acest modul este una dintre noutățile actualului curriculum. Pentru parcurgerealui, este nevoie de următorul utilaj: computatoare și programe pentru tehnoredactare editorială, machetare a paginii, scanare, realizare a fotografiilor digitale (InDesign, Ilustrator, Photoshop).
Modulul este menit formării competențelor elementare de utilizare a tehnicii
digitale, ca unealtă de lucru, în scopul realizării unor produse editoriale simple.
Procesul didactic, în mare parte, va fi orientat spre studierea și aplicarea programelor de tehnoredactare editorială.
La finele cursului, elevii vor avea deprinderea de a realiza individual produse
editoriale simple, cum ar fi: felicitarea, eticheta, posterul, dar, totodată, vor ficompetenți să realizeze lucrări mai ample, elaborate în echipă, ca de exemplu revista
sau ziarul școlii.
Conținuturile modulului Design grafic se vor formula în baza principiului de lasimplu spre compus sau de la general spre particular, fiind structurate în 5 capitole.
Pentru fiecare capitol, curriculumul prevede un șir de exerciții aplicative, recomandate, care sunt niște repere ce pot direcționa procesul de predare – învățare și
pot fi, totodată, înlocuite de către profesor. Cadrul didactic, împreună cu elevii, va
determina modalitatea de parcurgere a modulului. El va decide care este volumul
optim de informație și sarcinile didactice pentru acestea.
Demersul didactic va avea următoarea structură: Evocare, Realizarea sensului,
Reflecție și Extindere.
Pentru a eficientiza procesul didactic se va pune accent pe implicarea activă aelevilor, prin sarcini cu un pronunțat caracter aplicativ. Strategiile predării interactive vor fi eficiente în condiția respectării algoritmelor și instrucțiunilor. Acestea
vor forma competențe acțional-strategice, în special, prin analiza pașilor ce trebuie
parcurși pentru a obține performanțe,.
Din aceste considerente, recomandăm monitorizarea procesului de elaborare decătre elevi a unor produse publicitare simple, în baza algoritmelor și instrucțiunilor
oferite de către profesor.
138

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 138

28.12.2018 10:42:05

De asemenea, profesorii trebuie să încurajeze îmbinarea tehnologiilor moderne:tableta grafică și calculatoarele cu metodele clasice, cum ar fi hârtia cu creionul.
Esențial pentru un designer grafic este competența de a crea și combina simboluri, imagini și texte într-o formă reprezentativă. La fel de important este ca elevii
să cunoască și să opereze cu elementele limbajului grafic: formă, culoare, spațiu.
Este esențial ca, la acest capitol, să se formeze și dezvolte competențele elevilor detehnoredactare editorială, care includ competența acestora de uniformizare vizuală
a textului, machetarea paginii, scanarea, manipularea imaginilor, fotografia digitală
etc.
În cele ce urmează, propunem un șir de exerciții care dezvoltă competențele specifice designului grafic:
Exerciții de percepere
Imagini propuse pentru studiu:• Vasul lui Rubin care reprezintă desenul unei vaze elegante sau profilurile a doi
oameni aflați față-n față;• Cubul Necker arată felul în care ochiul poate percepe o imagine duală.
Exerciții de studiere și determinare a formei și a spațiului• elevul determină negativul și pozitivul, în baza studierii diferitor produse
grafice (coperți de cărți, afișe, fotografii etc. cu imagini concrete sau doar cu
diverse caractere de litere).
Exerciții aplicative de determinare a principiilor compoziției
• elevul determină și clasifică imaginile propuse de către profesor, care au labază principiile simetriei și asimetriei;• elevul selectează imaginile în care se sesizează mișcarea;• elevul determină și argumentează procedeele de sugerare a mișcării observate în imagini;• elevul obține simetria și asimetria prin plasarea chibzuită a elementelor/
formelor (pătrate de dimensiuni mici) în spațiu (de formă pătrată).
Exerciții de definire a culorilor
Cerințe:1. se execută la computer;2. se scrie un cuvânt cu majuscule pe un format de tip „peisaj”. Dimensiunea(lungimea) cuvântului trebuie să ocupe minimum 2/3 din lățimea formatului.
Cuvântul trebuie să fie centrat vizual.
3. se obține prin schimbarea/modificarea culorilor fontului și ale fundalului:- avansarea imaginii;- retragerea imaginii.
Exerciții de determinare a lizibilității
Cerințe:1. se execută la computer;
139

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 139

28.12.2018 10:42:05

2. se scrie un cuvânt pe un format de tip „peisaj”. Pentru fundalul alb, culoarea
cuvântului va fi violet;
3. se modifică culoarea cuvântului, deplasând discul culorilor, de la albastru laverde, roșu, portocaliu și galben;
4. se determină care culoare se citește mai dificil pe fundal alb (galbenul esterăspunsul corect);
5. se plasează cuvântul pe fundal colorat într-o culoare contrastantă, spre exemplu:- galben pe fundal violet;- portocaliu pe fundal albastru.
6. se continuă, folosindu-se culori similare, până când se termină cu un cuvântroșu/portocaliu pe un fundal roșu;7. se argumentează care sunt combinațiile de culori ce oferă:- un grad înalt de lizibilitate;- un grad redus al lizibilității.
Exercițiu aplicativ (spațierea între litere și cuvinte)
Elevii ajustează spațierea între litere și cuvinte, aplicând un program specializat
de grafică (Corel Draw, Corel Photo Paint, Adobe Photoshop, Adobe Illustrator, Adobe InDesign, etc.) și Microsoft Word.
Exercițiu aplicativ (design corporativ)• determinarea și argumentarea necesității tratării cu interes a produselor
designului corporativ, din perspectiva importanței acestora în sporirea
activității firmei/instituției etc.
Răspunsul așteptat: Acestea sunt o soluție eficientă și ieftină de a răspândi
vestea despre firmă/întreprindere/instituție etc. și despre activitatea acesteia.
• studierea unor mostre/exemple, determinarea și enumerarea aspectelor
importante, care trebuie respectate în elaborarea logoului și a cărții de vizită;• enumerarea informațiilor care ar trebui să se regăsească în cartea de vizită aunui om de afaceri;• elaborarea emblemei instituției de învățământ (lucrul în echipă);• elaborarea propriei cărți de vizită.
Exercițiu aplicativ (design de ambalaj)• determinarea și argumentarea importanței designului de ambalaj;• analiza, selectarea și argumentarea celui mai reușit ambalaj de produs, pecare l-au observat pe rafturile magazinelor;• realizarea ambalajului unui cadou de Anul Nou, compus din bomboane;• realizarea etichetei pentru dulceața/zacusca bunicii.
Modulul Design de interior
Acest modul este una dintre noutățile actualului curriculum. Este prevăzut
pentru elevii claselor a VIII-a – a IX-a. Unitățile de conținut sunt grupate în 4
140

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 140

28.12.2018 10:42:05

capitole: Amenajare și confort ambiental; ABC-ul proiectării interiorului; Realizarea
proiectului; Evaluarea și valorificarea produselor.
Componenta Activități de învățare și produse școlare recomandate cuprinde:conversații, aplicații practice, exerciții. Acestea vin în sprijinul profesorului, însă pot
fi înlocuite.
Actualul modul urmărește familiarizarea elevilor cu bogata paletă a meseriilor
specifice societății moderne.
Pe parcursul clasei a VIII-a, elevii vor exersa și realiza proiecte de interior pe hârtie cu creionul, aplicând competențe esențiale de folosire a instrumentelor de măsurat și desenat.
În clasa a IX-a, realizarea exercițiilor și a lucrărilor se va face la computer/calculator, în programele Autocad/Arhicad.
Pentru studiere, se recomandă alegerea acestui modul în semestrul II, al clasei a
VIII-a și în I semestru al clasei a IX-a, ca o urmare logică și o continuitate a modulului
Limbaj grafic.
În procesul de predare – învățare se vor implementa tehnologii didactice cu
caracter interactiv. Elevii vor fi îndemnați să observe, să analizeze, să comparare, înbaza imaginilor, și să deducă care au fost și sunt preocupările omului pentru locuința
sa.
Profesorul, pe parcursul activităților didactice/lecțiilor, trebuie să-și asumerolul de dirijare/monitorizare a învățării, prin asigurarea procesului didactic cumaterial informativ și ilustrativ elocvent, pentru ca elevii să acumuleze experiențe
și competențe specifice domeniului.
Una dintre cerințele esențiale pentru orice spațiu este ergonomia acestuia.
Până în prezent, s-au format anumite cerințe și norme ergonomice. De exemplu,
se cunoaște că înălțimea mesei de lucru constituie 750 mm, șezătoarea unui scaun
are 400 mm, înălțimea fotoliului pentru odihnă este egală cu 350 mm etc. În pofida
schimbării stilurilor artistice și a tendințelor care poartă în sine propriile forme și
detalii, materiale și structuri, acești parametri, care rezultă din mărimile fizice ale
corpului uman, rămân, practic, neschimbați un timp îndelungat.
Conștientizarea și înțelegerea de către elevi a acestui fenomen poate fi obținută
prin informarea acestora de către profesor, dar și prin rezolvarea diverselor probleme/sarcini didactice, cum ar fi:• amplasarea mobilierului în spațiul unei odăi în așa fel, încât, dacă ar trebui să
se deplaseze la miezul nopții, să nu existe riscul de a se lovi;• determinarea spațiului rezonabil și suficient pentru amplasarea mesei și ascaunelor în așa fel, încât acestea să aibă libertatea mișcării, pentru a permiteașezarea sau ieșirea de la masă;• amplasarea unui televizor în odaie în raport cu poziția canapelei și a ferestrei.
Competența de zonare a spațiilor este la fel de importantă în designul de interior.
În cadrul acestui modul, se vor realiza exerciții: de zonare a spațiilor prin amplasarea pieselor de mobilier (elemente prefabricate); de reorganizare a spațiilor prinreamplasarea, modificarea pereților despărțitori (elemente prefabricate); de potrivire a tipurilor de stofe/tapiserii pentru draperii, mobilier, covor etc.
141

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 141

28.12.2018 10:42:05

Pentru realizarea exercițiilor, se vor folosi elemente prefabricate de plan al odăii/elemente de mobilier. Aceste sarcini necesită aplicarea competenței de utilizare a
instrumentelor de măsurat și de determinare a dimensiunilor realele, prin recurgerea
la cunoștințe de citire a desenelor la scară.
Indispensabil este ca elevii să cunoască rolul culorii în designul de interior, caregenerează stări de bine sau de neplăcere, activitate sau pasivitate. Culorile pot lărgi
sau micșora vizual spațiul, pot mări optic și masa obiectelor, pot influența chiar aprecierea optică a greutății.
Exerciții-experiment de percepere și deducere a efectului optic al culorii/graficii
liniare:• două camere de mărimi identice, dar zugrăvite în două culori diferite: galbenînchis într-o cameră, albastru deschis în cealaltă. În concluzie: încăperea vopsită în albastru deschis va părea mai spațioasă. Din punct de vedere optic,
avem impresia că această cameră este mai încăpătoare;• dacă vopsim în culori diferite cuburi de mărime identică, vom observa că cel
mai mare pare a fi cel galben, urmat, în această ordine, de cel alb, roșu, verdeși albastru, iar cel mai mic pare a fi cel negru;• obiectele vopsite în culori închise, intense (lila, maro, negru) par mai grele, iarcele de culoare deschisă (alb, galben, portocaliu) par mai ușoare.
Un alt aspect esențial este alegerea tipului și a obiectelor de iluminat. Lumina,
fie că este naturală sau artificială, sau o combinație între acestea, are un efect asupra atmosferei generale dintr-o camera. Sursele de lumină trebuie armonizate întotdeauna cu schema cromatică.
Modulele Transport și construcții, Energie și electrotehnică, propuse pentru studiere în clasele a VIII-a și a IX-a; Servicii sociale, Casă și menaj, Antreprenoriat și
marketing, în clasa a IX-a, sunt module de curriculum integrat. Ele prezintă complementar câte două domenii, care pot fi privite ca un tot întreg. Aceste module familiarizează elevii cu terminologia specifică, utilizată în activitățile curente ale vieții
cotidiene; pun accente pe studierea proprietăților diferitor tipuri de materiale, pe
executarea operațiilor tehnologice specifice obținerii unui produs util; îi face pe elevisă înțeleagă motivația care stă la baza unui anumit comportament în societate.
Modulul Casă și menaj, clasa a IX-a
Parcurs didactic pentru profesori la unitățile de conținut:• Bugetul familiei: descrierea resurselor familiei presupune relația dintre veniturile membrilor familiei, consumul și cheltuielile familiei, posibilitățile de economisire.
Activitatea profesională și de consum a membrilor familiei;Întocmirea listei de venituri și cheltuieli;
Identificarea posibilităților de economisire.
Proiectarea bugetului, decizia de cumpărare a unor produse, prețul. Bugetul elevului. Disciplina bugetului personal. Gestionarea bugetului individual de timp;
Organizarea timpului familiei.

142

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 142

28.12.2018 10:42:05

• Acordarea primului ajutor în caz de:Degerături: La început, dacă pielea a devenit albă, persoana trebuie dusă în încăpere caldă, trebuie prelucrat/masat locul degerat cu o bucată de vată înmuiată înapă de colonie sau alcool (nu cu zăpadă sau cu mănușa). Degetele degerate ale
mâinilor sau ale picioarelor se masează în direcția corpului, apoi se pun în apăcălduță, în care adăugăm apă fierbinte, pană la 37-38 de grade. Apoi, pielea semasează cu vaselină sau grăsime și se aplică un pansament steril.
Electrocutare: Se întrerupe curentul electric. La un traumatism ușor, culcăm bolnavul pe pat, arsurile le acoperim cu o batistă sau bandaj steril, apoi chemăm
medicul.
Arsuri: nu se aplică peste arsură amidon, făină ori grăsime. Se înlătură haina(dacă accidental a nimerit apă clocotindă sau ulei fierbinte), se pune peste arsură
un bandaj steril și se adresează medicului. Dacă s-a aprins haina, stingem flacăra,învelim bolnavul într-un cearșaf curat și chemăm medicul.
Leziuni mici: degetul rănit se unge cu tinctură de iod și se pansează; genunchiul
zdrelit se spală cu apă fiartă și săpun și se tratează cu tinctură de iod sau permanganat de potasiu; pe o lovitură se pune o compresă rece pentru 15-20 min, apoi
se bandajează.
• Îngrijirea îmbrăcămintei: Scoaterea petelor de pe haine: petele de grăsime de pehaina neagră se scot cu un amestec dintr-o linguriță de amoniac și 2 lingurițe deesență de ceai. Petele de untură de pește se scot cu oțet diluat în apă. Petele deceai se prelucrează cu suc de lămâie, apoi se spală haina cu apă caldă și săpun.
Petele de fructe proaspete se țin puțin în lapte fierbinte, apoi se spală cu apă caldă și săpun. Petele proaspete de roșii, sfeclă și varză roșie se spală cu apă caldă șisăpun. Petele mai vechi se umezesc, se acoperă cu sare de lămâie, apoi se spală
și se clătesc bine.
• Îngrijirea încălțămintei: dacă pielea ghetelor sau a pantofilor este uscată și tare,ea trebuie unsă cu untură de pește sau cu ulei de ricin și lăsată așa pentru 1-2 zile.
I se dă luciu cu o perie sau o bucată de stofă de lână. Petele de pe încălțămintea
colorată se înlătură cu o bucată de ceapă. Pantofii și poșetele albe își păstrează
culoarea, dacă le curățim cu un amestec din 2 linguri de lapte și un albuș bătut
spumă. Pantofii de piele (și gențile de culori închise) strălucesc, dacă îi ștergem
cu o cârpă înmuiată în zaț de cafea ori cu o coajă de portocală, iar apoi îi lustruim.
Toată încălțămintea se păstrează într-un loc răcoros și uscat ori într-un dulap cupolițele înclinate. În asemenea poziție ea se aerisește bine.
Modulul Prelucrarea artistică a metalului, clasa a VII-a
În curriculum au fost introduse unitățile de conținut:• Obiecte tradiționale confecționate din: sârmă, tablă subțire de metal;• Tehnica de lucru cu sârma: reprezentarea grafică și trasarea articolelor dinsârmă: îndoirea, tăierea, îndreptarea, finisarea capetelor tăiate;• Tehnica de lucru cu tabla subțire de metal: îndreptarea, trasarea după șablon,trasarea după desenul tehnic, tăierea, îndoirea, asamblarea detaliilor, finisarea.
143

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 143

28.12.2018 10:42:05

Propunem un parcurs didactic pentru predarea acestor unități de conținut:
Operația
Materiale, ustensile și
Tehnologia executării operațiilor
tehnologică
utilajetehnologice• Îndreptarea este Placă de îndreptare,
Tehnologia îndreptării manuale
o operație carenicovale mici, ciocane a) Îndreptarea tablelor subțiri: sese execută pe
executate, de obicei, înașază pe placa de îndreptat și
semifabricate
trei mărimi (250, 500,
se apasă asupra lor cu o placă
(table, sârme etc.) 1 000 gr.), din oțel, cu
metalică. Tablele bombate lacând sunto coadă din lemn decentru se îndreaptă prin lovituri dedeformări.
corn, carpen sau fag
ciocan aplicate la marginile tablei.
fiert, ciocane din cupru,
Tablele cu deformare pe margini sealamă, plumb, lemn sauîndreaptă prin aplicarea loviturilor
cauciuc.
de la centru spre margini.
• Trasarea.
Masa de trasat:b) Îndreptarea sârmelor: sârmele
Pentru ușurarea prismele se folosesc
se îndreaptă trecându-le printre
prelucrării
pentru sprijinireadouă scânduri prinse în menghină
semifabricatelor, pieselor pe masa desau prin trecerea alternativă
la producția
trasat, colțarele fixează
peste o bară rotundă.
de unicate și
materialele pentru
Trasarea plană se execută pede serie mică,trasare vertical, calele o singură față a tablelor, dupăconturul pieselor fixează materialele lacum urmează: se trasează axele
se trasează pe
un unghi de înclinare,orizontale, axele verticale, centrele
semifabricat.
acul de trasat este
cercurilor și ale axelor de racordare,
confecționat din oțel și celelalte linii. Liniile trasate vor fi
are lungimea de 200marcate cu punctametrul.
300 mm și grosimea
Trasarea în spațiu se execută pede 4 mm, punctatorul
mai multe fețe ale semifabricatului.
– pentru marcarea
În acest scop, se alege baza decentrelor găurilormăsurare, iar dimensiunile se
trasate și pentrumăsoară și se trasează față demarcarea prin puncte a aceste baze.
liniilor, trasoare paralele Trasarea cu șablonul se folosește în– pentru trasarea liniilor cazul executării unui număr mareparalele, compasurilede piese identice. În locul șablonului– pentru trasarea
poate fi folosită însăși piesa.
cercurilor, riglele
gradate, echerele și
raportoarele.
/• Tăierea debitarea Foarfecele (manuale,
La tăierea cu foarfecele se vor
mecanică poate fi: mecanice), cleștii,respecta următoarele condiții:1. prin forfecare ferăstraiele, mașinile de tăișurile la închidere trebuie să se
2. prin așchieretăiat cu discuri abrazive, petreacă cel mult 2 mm, iar jocul
3. tăierea cudălțile.
între cuțite să nu depășească 0,5
dalta/dăltuirea
mm, indiferent de grosimea tablei.
144

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 144

28.12.2018 10:42:05

Tăierea prin forfecareÎn caz contrar, tăierea nu se facese realizează cu ajutorul corect și necesită mai mult efort.
foarfecelor, cleștilor și Pentru contururi cu linii curbe, seștanțelor.
recomandă foarfecele cu tăișuri
Tăierea prin așchiere se curbe.
realizează cu fierăstraie, La tăierea cu fierăstrăul manual,materialul trebuie fixat în menghină:mașini-unelte și cu
piese abrazive.
mâna dreaptă ține mânerulDăltuirea este o tăiere fierăstrăului, iar mâna stângă secu dalta, reprezentând află pe partea anterioară a cadrului;o asociere între
pânza fierăstrăului se va unge cu
forfecare și așchiere.
unsoare; la montarea pânzei defierăstrău se va urmări ca dinții
acestuia sa fie orientați spre partea
anterioară a cadrului.
Tăierea cu dalta. Se va acordaatenție poziției dălții, poziției
corpului și măsurii ciocanului:
pentru ca dalta să nu alunece
la lovirea cu ciocanul sau să nupătrundă greșit în material, ea se vaașeza sub un unghi de 5-6 grade.
Modulul Educație digitală
În cadrul învățământului gimnazial, competențele digitale se referă la formarea
abilităților de căutare, procesare, analiză și selectare a informației, la dezvoltarea gândirii logice și critice, extinderea abilităților de comunicare în spațiul digital. Tehnologiile informaționale oferă un șir de oportunități de realizare a diferitor tipuri de învățare:prin intermediul achiziției, discuției, investigației, practicii, colaborării și producerii,care, fiind combinate creativ, ne conduc către cele mai bune rezultate ale învățării.
Profesorului îi revine un nou rol, cel de coordonator al fluxului de informație. Prinurmare, cadrul didactic trebuie să cunoască și să utilizeze metodologia contemporană
și noile tehnologii informaționale, pentru ca să comunice în aceeași limbă cu elevul,
să-l coordoneze, dirijeze și să-l ajute corect în ceea ce privește orientarea în mediul
informațional.
Pentru diversificarea modelelor de realizare practică a proceselor de predare –învățare, se recomandă utilizarea unei game cât mai largi de strategii educaționale.
Ținând cont de specificul vârstei elevilor, noutatea disciplinei și instrumentarul specific, pot fi aplicate:

145

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 145

28.12.2018 10:42:05

Strategii
Conversația

Conținuto serie de întrebări adresate de către profesor sau elevi șirăspunsurile lor pentru a verifica nivelul de înțelegere; seîncurajează reflectarea informației din mai multe puncte devedere.
Demonstrația
profesorul sau elevul prezintă o abilitate, în timp ce ceilalți
ascultă și examinează; este o instruire practică pentru aprezenta elementele operațiunii, lucrul cu harta, schemele,
diagramele etc.
Discuția în grup grupuri de 2-6 elevi, care discută o problemă de studiu, pentru
a încuraja elevii reticenți, a ușura feedbackul, a emite judecăți
de valoare și a prezenta rezultatul la care au ajuns de comun
acord.
Exercițiul
o activitate în care elevii trebuie să ducă la bun sfârșit o sarcină
sau un proces, după ce au examinat o informație teoretică,pentru a-și reîmprospăta cunoștințele și a-și exersa abilitățile.
Simularea
imitarea unei situații reale ca problemă istorică complexă sau
un joc în care elevii au roluri diferite, care se schimbă de câteva
ori, pentru a forma abilități de prezentare și spirit de echipă.
Mozaicul
metodă de brainstorming neliniară, utilizată pentru a stimulagândirea înainte de a studia mai temeinic un anumit subiect;de asemenea, e un mijloc de a rezuma ceea ce s-a studiat,
modalitate de a construi asociații sau de a reprezenta noi
sensuri, de a găsi căi de acces la propriile cunoștințe, înțelegeri
și convingeri.
Linia valorii
examinarea unei întrebări în grup ale cărei răspunsuri pot varia
în jurul unei idei de bază, de aceea ele vor fi aliniate într-o
ordine care reflectă poziția lor relativă, apoi – examinate în
grup.
Organizarea
se utilizează pentru a evidenția procesele de gândire folosite
grafică
într-o cercetare; este o cale de a organiza informația carevizează compararea a două sau mai multe concepte.
Notițelescriere în formă de comentariu, în baza unui eveniment,
activități, fenomen etc. prezentate într-o activitate
educațională.
Navigarea(specific Educației Digitale) parcurgerea locațiilor web, în scopul
ghidată
identificării și selectării informațiilor dintr-un domeniu distinct.
Strategiile educaționale vor fi aplicate selectiv, în funcție de activitățile de învățare
desfășurate pentru realizarea obiectivelor aferente unităților de conținut concrete.
O repartizare admisibilă a acestor strategii în funcție de activitățile planificate este
prezentată în tabelul care urmează:146

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 146

28.12.2018 10:42:05

Clasa a V-aUnități deconținut
Hardware.
Dispozitive
digitale pentru
digitalizarea
informației

Activități de învățare și produse școlare recomandate

Evocare: componentele hardware ale calculatorului/laptopului.
Componentele și specificul utilizării dispozitivelor cu ecran tactil(tablete digitale, telefoane inteligente)
Discuție: Cum înregistrăm sunetul? Ce este necesar pentruînregistrare? Cum este corect să înregistrăm?
Demonstrație în clasa de calculatoare: conectarea microfonului/
setului de căști la calculatorul de birou, înregistrarea unei
secvențe sonore, audierea secvenței înregistrate. Specificulînregistrării sunetului la laptop/tabletă/telefon inteligent.
Aplicații dedicate. Audierea înregistrărilor
Discuție tematică (și linia valorii): Cum pot deveni accesibile
manuscrisele vechi? Digitalizarea textelor tipărite: Care este
dispozitivul care ne ajută? Ce putem face cu documentele/
imaginile scanate?
Exerciții în clasa de calculatoare: conectarea scanerului la uncalculator de birou. Instalarea aplicației pentru scanare
Exerciții de scanare a documentelor, imaginilor. Scanare alb/
negru, în nuanțe gri, color
Studiu de caz: Cum influențează rezoluția, la scanare, calitatea
imaginii obținute?
Studiu de caz: aplicații de scanare pentru tablete și telefoane
inteligente – Cum funcționează? Argumente pro și contra
aplicațiilor mobile
Demonstrație: camera foto/video digitală. Controale principale.
Conectare/deconectare. Selectarea unui regim standard de
fotografiere/filmare. Fotografierea și parametrii principali: optici,
de lumină, de rezoluție. Lansarea procesului de filmare
Exerciții de: identificare a controalelor principale ale camerelor
foto/video digitale, pornire/deconectare a dispozitivelor,
identificare a stării curente
Discuție: realizarea fotografiilor/secvențelor video, cu ajutorul
dispozitivelor universale (tableta digitală, telefonul inteligent).
Digitalizăm
Conversație: Ce se permite și ce nu se permite să fie fotografiat/
lumea din jurul filmat? Fotografierea/filmarea persoanelor. Locații în care
nostru în timp filmarea/fotografierea este interzisă. Identificarea semnelor derealinterzicere. Solicitarea permisiunii pentru fotografiere/filmare.
Solicitarea permisiunii pentru înregistrarea sunetului
Exerciții de înregistrare a sunetului: sunetele naturii (înregistrări
în parcuri, spații verzi sau alte locații accesibile), sunetele străzii,voci distincte, discursuri etc.
147

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 147

28.12.2018 10:42:05

Editarea
imaginilor –primii pașiÎnregistrarea pe dispozitive portative: reportofon, tabletă
digitală, telefon inteligent. Audierea sunetelor înregistrate.
Opțional – editarea sunetelor: eliminarea pauzelor, ajustarea
nivelului sunetului, suprapunerea sunetelor etc.
Experiențe de realizare a fotografiilor (peisaj, portret,monumente de artă/naturale etc.), filmări ale activităților
artistice școlare, fenomene naturale, evenimente culturale etc.,
cu utilizarea dispozitivelor specializate: camere foto/video
Experiențe de utilizare a dispozitivelor universale pentru
fotografiere/filmări. Producerea imaginilor statice și asecvențelor video. Selectarea parametrilor de filmare/fotografiere
Conversație: Cum să nu pierdem/să stocăm informația? E binesă fim organizați și să creăm albume, colecții foto/video. Sădescărcăm aplicații utile pentru diferite dispozitive: calculatoarede birou, laptopuri/tablete, telefoane inteligente
Exerciții practice de organizare a colecțiilor tematice, albumelorde imagini, înregistrări audio și video
Conversații: imaginile digitale și caracteristicile lor – dimensiuni,
paletă de culori, rezoluție. Demonstrații practice, folosind planșe
digitale/tradiționale, dispozitive digitale de proiecție, resurse
educaționale digitale locale sau din locații web sigure
Exerciții de: aplicare a transformărilor geometrice; modificare adimensiunii, copiere a fragmentelor, decupare, rotire, deplasareși multiplicare a fragmentelor copiate
Aplicații practice în sala de calculatoare: decuparea unuifragment (rectangular, de formă liberă), excluderea din imagine aelementelor auxiliare
Conversații: Ce înseamnă un efect special aplicat unei imagini?
Exemple folosind resurse din locații web sigure, planșe digitale/tradiționale, dispozitive de proiecție multimedia. Tipuri deefecte. Efecte artistice. Utilizarea efectelor artistice în aplicații
pentru desktop/laptop și aplicații pentru dispozitive digitale, tip
tabletă/telefon inteligent
Exerciții de: aplicare a efectelor artistice asupra imaginilor
digitale
Aplicații practice în sala de calculatoare: aplicarea efectelor
automate (sugerate de aplicația pentru editarea imaginilor),
aplicarea manuală a efectelor artistice (filtre, blurare, contrast,
contur etc.), ajustarea manuală a parametrilor efectelor artistice.
Conversații: Ce înseamnă formatul grafic al imaginii?
Dependența calității imaginii de formatul ei grafic
Produse: fotografii digitale prelucrate artistic, în format adecvat

148

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 148

28.12.2018 10:42:05

Clasa a VI-aUnități deconținutCăutăm date –inteligent!

Hardware.
Dispozitive deieșireActivități de învățare și produse școlare recomandate
Conversații: Locațiile sigure cum pot fi identificate? Ce înseamnă
https? De ce este important să utilizăm doar date preluate dinlocații sigure? Locații web – replici ale resurselor tradiționale.
Demonstrare (ecran de proiecție, dispozitiv tip tabletă/telefon
inteligent). Britanica. com, locații verificate naționale, locații
guvernamentale, locații educaționale, enciclopedii etc.
Demonstrare: semnificația secvenței https
Exerciții de: identificare a locațiilor sigure după adresa lor web/identificare a adresei web după denumirea resursei tradiționale(exemplul DEX-ului: www. dex. ro)
Conversații: Opțiuni și operații în caseta de căutare. Semnificația
”, + , –, AND, Or, NOT. Căutarea după o imagine digitală
Demonstrație: căutare după un domeniu web, căutare după untip (format) dat de fișiere
Exerciții în clasa de calculatoare: căutare a informațiilor dupăcriterii complexe
Concurs: Găsește informația necesară într-un număr cât mai mic
de treceri între paginile web
Evocare: componentele hardware ale calculatorului/laptopului.
Componentele și specificul utilizării dispozitivelor cu ecran tactil(tablete digitale, telefoane inteligente)
Discuție: Cum afișăm texte și imagini? Ne oprim doar la ele? Ce
fel de imprimante cunoaștem?
Demonstrație în clasa de calculatoare: conectarea imprimantei
la calculatorul de birou/laptop, selectarea dispozitivului de tipar,
tiparul paginii de probă, tiparul documentului
Discuție tematică (și linia valorii): Ce tipuri de imprimante există?
Prin ce se deosebesc acestea?
Demonstrație practică: documente printate la diferite tipuri deimprimante. Ce înseamnă o imprimantă cu laser, o imprimantă
cu jet, o imprimantă matriceală? Ce este o imprimantă 3D?
Demonstrație: obiect printat 3D
Exerciții în clasa de calculatoare: conectarea imprimantei la uncalculator/laptop, instalarea ajustarea parametrilor de tipar.
Instalarea aplicației pentru tiparul 3D
Exerciții de imprimare a documentelor, imaginilor. Imprimare
alb/negru, color
Studiu de caz: Cum influențează rezoluția la tipar calitatea copiei
tradiționale obținute?
Studiu de caz: Imprimante – trecut, prezent și viitor
Demonstrație: Dispozitive integrate – imprimantă și scaner.
Copierea directă a documentelor. Specific de utilizare
149

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 149

28.12.2018 10:42:05

Comunicarea în Conversații: comunicarea interpersonală în mediul digital,spațiul digital
instrumente și metode. Ce trebuie să știm, înainte de a începe
să utilizăm instrumentele de comunicare? Completați lista
aplicațiilor pentru comunicare: Viber, Skype, Messenger…
Discuție: La care dintre aplicațiile de comunicare recurg elevii înafara orelor de curs? În ce scop? Întotdeauna știm oare cu cine
vorbim?
Exerciții de: completare a enunțurilor lacunare, tabelelor,schemelor pentru verificarea cunoașterii regulilor de securitate
Exerciții practice în sala de calculatoare (pentru instituțiile cu
calculatoare desktop sau laptop) sau sala de clasă (instituții
dotate cu tablete sau telefoane inteligente ale elevilor). Inițierea
unei sesiuni de comunicare. Verificarea: Cine este interlocutorul
tău? Ai oare dreptul de a comunica cu el? Ce trebuie să te punăîn gardă când discuți cu cineva în spațiul digital?
Conversații: Poșta electronică și funcțiile ei de comunicare. Rolul
contului personal de e-mail. Importanța siguranței datelor deacces la cont. Cum se alege corect furnizorul serviciului de poștă
electronică?
Exerciții de: completare a datelor pentru deschiderea contului
Aplicații practice în sala de calculatoare: crearea contului dee-mail personal, folosind un prestator de servicii de poștă
electronică verificat (mail. google.com, hotmail.com etc.)
Conversații: Accesul la instrumentele de comunicare.
Comunicarea sincronă (mesagerie) și asincronă – e-mail.
Identificarea prezenței partenerului de discuție în rețea
Exerciții de: comunicare cu colegii prin intermediul serviciilor demesagerie, serviciilor de poștă electronică.
Demonstrație: Transferul de fișiere prin rețea. Introducereanoțiunii de fișier(e)atașat(e). Ce putem și ce nu avem dreptul săatașăm?
Discuții: Pericolele mesajelor cu fișiere atașate; virușii din cutiapoștală. Vânătoarea de date personale. Mesajele – spam. Cumsă ne protejăm?
Infrastructura digitală
Specificul modulului Educație Digitală impune dezvoltarea (iar în instituțiile în carelipsește – crearea) și menținerea infrastructurii digitale a instituției de învățământ.
Aceasta presupune prezența a trei componente digitale:• Hardware (echipamente)• Software (aplicații) educaționale și de sistem• Comunicații
150

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 150

28.12.2018 10:42:05

Componenta Hardware în dotare minimă presupune: clasă de calculatoare cu celpuțin un post de lucru (calculator) pentru fiecare doi elevi, echipamente pentru tipar(imprimantă), proiector multimedia sau tablă interactivă. Dotarea clasei de calculatoare cu echipamente periferice pentru digitalizare (scaner, cameră foto/video) va
contribui la organizarea mai eficientă a procesului de predare – învățare – evaluare.
În lipsa echipamentelor dedicate, la orele practice pot fi folosite echipamente digitale
universale: tablete digitale sau telefoane mobile inteligente. În acest caz, urmează să
fie instalate aplicații specializate pe dispozitive, pentru scanarea manuală și pentru
captarea imaginilor.
Pentru clasele dotate cu echipamente digitale individuale (tablete) realizarea
orelor în clasa de calculatoare (laboratorul de informatică) este opțională. Totuși,infrastructura clasei de calculatoare oferă un plus de siguranță și comoditate în cazul
activităților practice, ce țin de conectarea/deconectarea dispozitivelor de proiecție,scanerelor, de transferul datelor între dispozitive etc.
Componenta Software presupune: prezența pe dispozitivele utilizate a unui sistem de operare oficial (Windows, Linux, iOS) în funcție de dispozitivele utilizate.
Aplicațiile pentru editarea imaginilor se recomandă a fi utilizate din suita de accesorii ale sistemului de operare instalat (de exemplu, pentru sistemul de operare Windows, acestea vor fi Paint/Paint 3D (imagini) și Movie Maker (video). Pentru dispozitivele digitale cu sistem de operare iOS, Android, aplicațiile specializate vor fidescărcate din locațiile securizate Apple Store și Google Play.
Se recomandă utilizarea programelor de navigare asociate sistemului de operare
al dispozitivelor folosite: Internet Explorer/Microsoft Edge – pentru calculatoarele șitabletele cu sistem de operare Windows, Safari – pentru calculatoarele și tabletele
Apple, Chrome – pentru calculatoarele cu sistem de operare Linux (tablete cu sistem
de operare Android).
Studierea unităților de învățare care se referă la utilizarea echipamentelor specializate presupune instalarea pe dispozitive digitale a aplicațiilor software, care să
asigure realizarea proceselor educaționale. Acestea vor fi: aplicații pentru scanarea
automată sau manuală, editoare grafice on-line sau instalate local (având titlul deutilizare gratuit), de exemplu: Office lens (scanare, produs al Microsoft Corp.), Pixlr(https://pixlr. com/editor/), care dispun și de interfață în limba română.
Componenta Comunicare implică conectarea la rețeaua Internet a clasei de calculatoare și sălii de clasă în care se vor desfășura activitățile de predare – învățare.
Capacitatea canalului de comunicare trebuie să fie suficientă, pentru a asigura
conectarea concomitentă a până la 50 de utilizatori. În cazul utilizării dispozitivelor
individuale (tablete), va fi asigurată conectarea lor la rețea, folosindu-se tehnologii
fără fir, cu limitarea accesului, doar la locații ale resurselor educaționale verificate.
Modulul Robotică
Lecțiile de Robotică trebuie organizate în așa mod, încât prezentarea teoriei aferente subiectului și realizarea sarcinilor practice să fie la o distanță de timp foarte
scurtă. Dacă există o pauză mai îndelungată între prezentarea teoriei și sarcina
practică, beneficiul acestora este diminuat. În plus, configurarea și dezasamblarea
151

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 151

28.12.2018 10:42:05

echipamentelor necesare pentru lecție ia destul de mult timp. Din aceste considerente, blocurile teoretice propuse elevilor trebuie să fie scurte, iar sarcinile practice,inițial, trebuie ghidate. Nivelul de complexitate și spațiul de creativitate ale sarcinilor/proiectelor va crește treptat, spre sfârșit de curs.
În cazul în care elevii vor fi ghidați în activitatea lor independentă cu ajutorul unor
exemple de structuri, scheme de construire, exemple de algoritmi sau suporturi
teoretice, li se va oferi posibilitatea de a reflecta asupra celor studiate, de a stabili
de sine stătător relațiile de reciprocitate dintre noțiuni și de a crea exemple similare.
Profesorul trebuie să realizeze faptul că o mai bună înțelegere/asimilare a materialului învățat în mod independent necesită oferirea unui feedback, pentru a evita
fundamentarea unor concluzii eronate.
Prin activitățile propuse în cadrul cursului de Robotică, se dezvoltă următoarele
tipuri de competențe specifice activităților unui savant și inginer:- formularea întrebărilor și formularea problemelor;- crearea și utilizarea modelelor;- planificarea și efectuarea cercetărilor;- construirea explicațiilor și soluțiilor;- analiza și interpretarea datelor;- utilizarea gândirii algoritmice;- utilizarea în cadrul discuțiilor a unor argumente bazate pe date obiective;- căutarea, evaluarea și schimbul de informații.
Principiul didactic de bază în cadrul acestui modul constă în antrenarea fiecărui elev în activități de-a lungul întregului proces de instruire. Nivelul de bază dedezvoltare a competențelor specifice disciplinei poate fi atins doar atunci când în
toate activitățile realizate la ore vor fi prezente etapele: cercetare/explorare; proiectare – creare – testare; prezentare/schimb de informații. La fiecare etapă, se vor
forma competențe transversale: de învățare, de comunicare, acțional-strategice, deautocunoaștere și autorealizare, interpersonale, competențe de bază în matematică,științe și tehnologie, competențe digitale.
Activitățile de predare – învățare recomandate pentru disciplina școlară Robotică
includ:Identificarea și analiza problemelor. Cadrul didactic va încuraja elevii să abordeze problemele în ansamblu, să stabilească prioritatea lor. Pentru proiecte, vor
fi selectate misiuni de roboți cât mai sugestive, mai aproape de realitate, elevilor
creându-se contexte cunoscute. Aceștia vor fi învățați că, înainte de a demara procesul de concepere și modelare a unui robot, este indispensabil să fie definită exact
misiunea acestuia, să fie analizate condițiile din eventualul mediu de lucru al robotului, să fie identificate problemele ce pot apărea atât în procesul de concepere amodelului de robot, cât și în construirea modelului în cauză.
Modelarea. Activitățile de modelare sunt foarte importante atât pentru dezvoltarea dexterităților motorii fine, a atenției, preciziei și imaginației spațiale, cât și
pentru dezvoltarea abilităților de construire, algoritmizare, programare și utilizare
eficientă a sistemelor robotice. În calitate de resursă educațională, se recomandă
folosirea seturilor dedicate de modele de roboți, a suporturilor didactice și mediilor
de programare vizuală, aferente acestor seturi.
152

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 152

28.12.2018 10:42:05

Proiectarea. Elevii vor fi orientați să conștientizeze importanța unei proiectări
bazate pe concepte și idei de implementare bine gândite. În procesul proiectării
propriu-zise, accentul se va pune pe dezvoltarea unei gândiri flexibile și critice, pe
consolidarea capacităților de autoevaluare a soluțiilor propuse de către elevi și, în cazde necesitate, de revizuire și de îmbunătățire a propriilor soluții, formulate anterior.
Algoritmizarea. Realizarea misiunilor modelelor de roboți propuse elevilor
vor implica, în mod obligatoriu, elaborarea de algoritmi, de la cei mai simpli –liniari, în clasele a V-a – a VII-a, până la algoritmi cu ramificări și repetitivi, în claselea VII-a – a IX-a. Cadrul didactic va îndruma procesul de învățare prin propria
experiență, propunându-le elevilor medii simulate de lucru, complexitatea cărora va
crește de la o misiune la altă. În dezvoltarea algoritmilor, accentul se va pune pe prelucrarea datelor achiziționate de senzori, pe modalitățile de interogare a acestora,de prelucrare a întreruperilor, de schimbare a fluxului de execuție, în funcție decondițiile din mediile de lucru al roboților.
Programarea va fi predată și învățată prin prisma implementării algoritmilor deconducere cu roboții. Deși laboratoarele moderne de robotică oferă mai multe medii
de programare, se recomandă utilizarea mediilor vizuale (grafice), adaptate la specificul modelelor de roboți.
Jocurile didactice și competițiile cu modele de roboți. Aceste activități depredare – învățare vor fi folosite nu doar pentru creșterea atractivității științelor
reale, dar și pentru însușirea cât mai profundă a principiilor de bază ale ciberneticii.
Cadrul didactic va pune în prim-plan formarea capacităților de identificare de către
elevi a legăturilor cazuale între misiunile realizate de către roboți, construcția acestora, algoritmii și programele de comandă cu roboții. Elevii vor fi orientați să facăanalize ale experiențelor individuale și colective de participare la jocurile didactice și/sau competițiile cu modele de roboți, să propună și să implementeze măsuri
de îmbunătățire a construcțiilor, algoritmilor și programelor elaborate de către ei.
Pentru ca jocurile didactice și competițiile cu modele de roboți să nu devină acaparatoare pentru elevi, profesorul va reorienta atenția elevilor, îndrumându-i să seconcentreze pe identificarea și analiza cauzelor de natură tehnică și algoritmică ale
succeselor și/sau insucceselor modelelor de roboți concepuți de către ei.

7. Sugestii de evaluare
Evaluarea reprezintă o componentă intrinsecă a predării și învățării. Se recomandă, cu prioritate, abordarea modernă a evaluării, ca activitate de învățare. Înacest context, evaluarea în cadrul disciplinei Educație tehnologică necesită revizuire, în cheia politicilor educaționale actuale, promovate de către MECC al Republicii Moldova.
Evaluarea criterială prin descriptori prezintă un sistem de eficientizare permanentă și diferențiată a predării, învățării și evaluării, prin introducerea criteriilor și
153

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 153

28.12.2018 10:42:05

descriptorilor, fără acordarea notelor. Descriptorii sunt criterii calitative de evaluare,care descriu modul de manifestare a competențelor elevului și permit determinarea
gradului de realizare a acestora (minim, mediu, maxim). În conformitate cu nivelul
atins, descriptorii permit acordarea de calificative (suficient, bine, foarte bine) [4].
Obiectul evaluării în școala îl constituie rezultatele școlare individuale ale copilului. Rezultatele școlare includ un spectru larg: de la achizițiile elevilor în domeniul
cognitiv (cunoștințe, priceperi, capacități, abilități), până la întregul spectru de comportamente care contribuie la dezvoltarea personalității elevului (comportamenteșcolare din plan afectiv și psihomotor, deprinderi autoevaluative etc.).
Produsul școlar recomandat de curriculumul la disciplina Educație tehnologică
reprezintă un rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către elev și măsurat,
apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegi și, eventual, părinți.
Pentru a proiecta procesul evaluării și a elabora instrumente de evaluare, cadrul
didactic trebuie să selecteze produsul(ele) relevant(e) din lista celor recomandate
de curriculum. Se admite propunerea unui produs opțional, în corespundere cuunitățile de competență(e) supusă(e) evaluării, prin corelare cu conținutul deînvățare și activitățile de învățare – evaluare recomandate.
Pentru disciplina Educație tehnologică sunt prevăzute următoarele produse: lucrări individuale și colective, panouri decorative, obiecte modelate, colaje,
decorațiuni, bibelouri, jucării, instalații decorative, obiecte utilitare de ceramică,decorațiuni de Crăciun, obiecte decorative pentru grădină, mesaje argumentativeetc.
Lista produselor școlare are caracter deschis și poate fi completată continuu, dareste recomandabil de a identifica produsul adecvat fiecărei competențe/unități decompetență, în contextul clasei concrete de elevi.
Tradițional, la disciplina Educație tehnologică, în cadrul fiecărui modul selectat
pentru un semestru se disting:- evaluarea inițială – predictivă;- evaluarea formativă – continuă;- evaluarea sumativă – finală.
În toate cazurile menționate, evaluările se vor face prin criterii și descriptori.
Sunt adecvate, totodată, și metodele de evaluare alternativă, precum: observarea
sistematică a comportamentului elevilor, urmărindu-se progresul personal; autoevaluarea; realizarea unor proiecte care să valorifice achizițiile elevilor și să stimuleze,în același timp, dezvoltarea de valori și atitudini, în contexte firești, adaptate vârstei.
Una dintre metodele alternative/complementare de evaluare este autoevaluarea.
Autoevaluarea presupune:- prezentarea sarcinii de lucru (produsului) și a criteriilor de evaluare;- încurajarea elevilor pentru a-și pune întrebări legate de modul de realizare asarcinii (conștientizarea criteriilor);- aplicarea controlată a unor grile de autoevaluare;- încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluarea reciprocă);- completarea unui chestionar la sfârșitul unei sarcini de lucru importante.

154

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 154

28.12.2018 10:42:05

Autoevaluarea necesită valorificarea rezultatelor prin:- compararea acestora cu alte informații obținute de către învățător, prin intermediul altor metode de evaluare;- inserarea lor în portofoliul elevului;- prezentarea periodică a acestora părinților, alături de alte informații, pentru a
oferi o imagine cât mai completă asupra evoluției elevului.
Procesul de evaluare va pune accent pe recunoașterea experiențelor de învățare,a competențelor dobândite de către elevi și în contexte non-formale sau informale.
Evoluția elevului va fi înregistrată, comunicată și discutată cu părinții. Pe parcursulîntregii activități de învățare și evaluare, va fi urmărit, încurajat și valorizat progresulfiecărui elev.
Recomandări de evaluare în cadrul Modulului Educație Digitală
Axarea procesului de predare – învățare – evaluare pe competențe generează ostructură continuă a evaluării, realizată prin evaluare formativă și testări sumative(finale). În baza activităților de evaluare, se obține motivarea elevilor și recepționarea
unui feedback continuu, care permite corectarea operativă a procesului de învățare,stimularea autoevaluării și evaluării reciproce, evidențierea succeselor, implementarea evaluării selective sau individuale.
Un element inovativ al evaluării este posibilitatea de utilizare a resurselor
educaționale digitale pentru testările asistate de calculator, atât local, cât și on-line.
În acest context, valoarea evaluării formative constă în formarea permanentă,continuă a competențelor la elevi, reflectate în standardele educaționale. Sarcinile
de evaluare formativă urmează să fie separate pe grade de dificultate, pentru a
permite o individualizare a evaluării și o motivare suplimentară a elevilor evaluați.
Elaborarea itemilor pentru evaluare va fi realizată în contextul taxonomiilor corespunzătoare.
Metodele folosite pentru evaluarea continuă presupun chestionarea orală sau
scrisă, metode interactive, precum ar fi: studii de caz, lucrări practice, proiecte, testări interactive asistate de calculator.
Activitățile practice vor fi realizate eficient de către elevi în cazul în care aceștia
vor fi informați de către profesor referitor la: tematica lucrărilor, modul de evaluare (bareme/grile/criterii de notare), condițiile de realizare a activității. Un aspectprimordial îl constituie dotarea corespunzătoare a laboratoarelor școlare, inclusiv aclaselor de calculatoare cu echipamente digitale, descrise în compartimentul Infrastructura digitală.
Realizarea evaluării continue permite o apreciere obiectivă a cunoștințelor,abilităților și competențelor elevilor, precum și a progreselor înregistrate de către
aceștia. Luând în considerație specificul unităților de învățare ale modulului, modelele de evaluare pot fi diferite, în funcție de obiectivele unității concrete. Astfel,
pentru unitățile de învățare Digitalizăm lumea din jurul nostru, Editarea imaginilor –primii pași se recomandă evaluarea în baza produselor finale elaborate: fotografii
digitale și secvențe video, imagini editate.

155

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 155

28.12.2018 10:42:05

Unitățile de învățare orientate spre formarea abilităților și competențelor decăutare și gestionare a informației (Căutăm date – inteligent!, Comunicarea în spațiul
digital) nu presupun crearea unor produse „palpabile”. Prin urmare, se recomandă
evaluarea clasică, prin aplicarea diverselor categorii de teste, inclusiv teste asistatede calculator, folosind toată varietatea categoriilor de itemi: cu alegere multiplă, curăspuns scurt, adevărat/fals, răspuns numeric, potrivire de perechi, descriere etc.
Toate aceste categorii sunt prezentate exhaustiv în literatura de specialitate, inclusiv
în edițiile care apar în lista bibliografică anexată.
Pentru testările asistate de calculator, se recomandă platforme care permit analiza automată a răspunsurilor, atribuirea punctajelor, convertirea automată în note,
evidența statistică în timp. De exemplu: Moodle – poate fi descărcat pentru utilizare
locală de pe https: //moodle. org/ sau poate fi utilizată platforma unei instituții
„gazdă”, Hot Potatoes (https: //hotpot. uvic. ca/), EdBase (http: //www. edbase.
net) etc.
Sugestii de evaluare în cadrul Modulului Robotică
Procesul de predare – învățare – evaluare axat pe competențe generează o structură continuă a evaluării, realizată prin evaluări inițiale, formative și evaluări sumative (finale).
Activitățile de evaluare sporesc nivelul de motivație a elevilor și asigură obținerea
unui feedback continuu, care permite corectarea operativă a procesului de învățare,stimularea autoevaluării și a evaluărilor reciproce, punerea în evidență a succeselor
și insucceselor.
Metodele folosite pentru evaluarea continuă presupun chestionarea orală sau
scrisă, lucrările practice, proiectele, testările interactive asistate de calculator.
Fiecare set educațional de robotică este însoțit de un suport didactic, careconține instrucțiuni pentru asamblarea modelelor de bază ale roboților, exemple deprograme, dar și o serie de sarcini pentru lucrul individual. Îndeplinind aceste sarcini,elevii descoperă posibilitățile setului educațional, însușesc procedurile de asamblare ale elementelor de bază din structura roboților. Structura curriculumului propus
permite combinarea sarcinilor de bază, prezentate în suporturile didactice incluseîn seturile educaționale, cu sarcini/misiuni deschise/individuale, în care elevii singuri proiectează, construiesc și programează roboți. Îmbinarea sarcinilor ghidate cu
sarcinile deschise/individuale permite diferențierea gradului de dificultate, introducerea elementelor de competitivitate și de joc, dezvoltarea creativității și creșterea
nivelului de motivare a elevilor.
Evaluarea curentă/formativă se va realiza prin diverse modalități: observarea
comportamentului elevului, analiza rezultatelor activității elevului, discuția/conversația, prezentarea proiectelor de activitate. Prin evaluarea curentă/formativă,cadrele didactice informează elevul despre nivelul de performanță și îl motivează să
se implice în formarea și dezvoltarea competențelor.
Pentru a eficientiza procesele de evaluare, înainte de a demara evaluările
propriu-zise, profesorul va aduce la cunoștința elevilor tematica lucrărilor, modul deevaluare (bareme/grile/criterii de notare) și condițiile de realizare a fiecărei evaluări.
156

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 156

28.12.2018 10:42:05

În procesul evaluărilor continue, trebuie să se țină cont de specificul cursului de
Robotică și anume de faptul că identificarea unei soluții care ar funcționa ideal nu
este întotdeauna posibilă. Prin urmare, accentul trebuie pus pe procesul de lucru
și pe analiza soluției finale propuse de către elevi, adică ce s-a făcut bine, ce s-ar fi
putut face mai bine, ce s-ar putea de modificat pentru a îmbunătăți rezultatul. Oatenție deosebită trebuie acordată programelor și explicațiilor date de către elevi
referitor la elaborarea acestora. Realizând feedbackul, se va face atât o apreciereobiectivă a cunoștințelor și competențelor elevilor, cât și a progreselor individuale,înregistrate de către aceștia.
Evaluarea sumativă se va realiza la finele fiecărei unități de învățare, în baza simulării în laboratoarele de Robotică a unei situații-problemă, din contexte simulate
variate, care solicită demonstrarea competențelor dobândite de către elev pe parcurs. Cadrele didactice vor elabora sarcini, de preferat sub formă de proiecte, prin carevor orienta comportamentul elevului spre demonstrarea sistemului de cunoștințe și
abilități. În acest scop, vor fi clar stabiliți indicatorii și descriptorii de performanță
ai procesului și produsului realizat de către elev. Accentul se va pune pe integritatea soluției. Evaluarea va examina diferite părți ale sistemului finalizat: mecanică,program, lucru în echipă, documentare și prezentare.
Proiectul trebuie evaluat prin probe de evaluare a competențelor, în baza
situațiilor-problemă din laboratoarele de robotică:- asamblarea și dezasamblarea structurilor de rezistență a modelelor deroboți;- asamblarea și dezasamblarea sistemelor de locomoție a modelelor de roboți;- asamblarea și dezasamblarea modelelor sistemelor de execuție a roboților;- instalarea și dezinstalarea surselor de alimentare a modelelor de roboți;- instalarea și dezinstalarea unităților de comandă a modelelor de roboți;- instalarea și dezinstalarea senzorilor modelelor de roboți;- controlul manual al modelelor de roboți;- controlul automat al modelelor de roboți;- controlul manumatic al modelelor de roboți;- algoritmizarea proceselor de comandă cu modelele de roboți;- programarea în medii vizuale a modelelor de roboți.
În calitate de produse pentru măsurarea competenței se vor folosi, după caz:- structuri de rezistență asamblate/dezasamblate;- sisteme de locomoție asamblate/dezasamblate;- sisteme de execuție asamblate/dezasamblate;- surse de alimentare instalate/dezinstalate;- unități de comandă instalate/dezinstalate;- senzori instalați/dezinstalați;- misiune a modelului de robot cu control manual îndeplinită;- misiune a modelului de robot cu control automat îndeplinită;- misiune a modelului de robot cu control manumatic îndeplinită;- mediu simulat de lucru al modelului de robot propus creat;- algoritm de comandă ce realizează misiunea propusă elaborat;157

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 157

28.12.2018 10:42:05

- program de comandă ce realizează algoritmul propus elaborat;- model de robot ce realizează misiunea propusă elaborat și programat.
Un exemplu de test
1. Selectați senzorul care măsoară distanța.
Senzor ultrasonic
Senzor de orientare în spațiu (Gyro)
Senzor tactil
2. Sunt date trei programe. Cât timp se va roti motorul mare atașat la portul D pentru fiecare dintre cele trei programe? (Înscrieți răspunsul în coloana din dreaptaa tabelului.)

3. Programele elaborate de Andy, Ioana și Dan sunt prezentate în imagine.
(Notă: Motorul mare, care controlează roata din stânga robotului, este conectat
la portul B, iar cel care controlează roata din dreapta – la portul C.)

158

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 158

28.12.2018 10:42:06

Determinați valoarea de adevăr și bifați casetele Adevărat sau Fals pentru fiecare
din următoarele afirmații:1. Robotul programat de Andy va coti la stânga, apoi la dreaptaAdevăratFals
2. Robotul programat de Ioana se va deplasa doar înainteAdevărat
Fals
3. Robotul programat de Dan se va deplasa/va realiza un cercAdevărat Fals

Referințe bibliografice
1. Cadrul de referință al curriculumului național aprobat prin Ordinul ministerului
nr. 432 din 29 mai 2017.
2. Curriculum școlar. Educația tehnologică, clasele V-IX. Chișinău, Editura „Prut
Internațional”, 2010.
3. Ghid de implementare a curriculumului modernizat la Educația tehnologică.
Chișinău, editura „Lyceum”, 2011.
4. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, MECC,
2017.
5. Standarde de eficiență a învățării. Chișinău, Editura „Lumina”, 2012.
6. Benedettelli D. The LEGO Mindstorms EV3 Laboratory. USA, 2014.
7. Carnauhov A., Pătrașcu D. Bazele teoretico-aplicative ale creației tehnice a elevilor. Chișinău, Tipografia Centrală, 1997.
8. Cerghit I. Metode de învățământ, ediția a IV-a revăzută și adăugită. Iași, Editura„Polirom”, 2006.
9. Ciobanu-Țurcanu V. Din istoria costumului. Chișinău, 2005.
10. Condraticova L. Creația meșterului bijutier Gheorghe Cojușneanu //Arta.
Chișinău, Editura „Princeps”, 2011.
11. Corlat S., Karlsson G., Braicov A. Metodologia utilizării TIC în învățământul superior. Chișinău, F. E. P. Tipografia Centrală, 2011.
12. Crețu T. Psihologia vârstelor. Editura „Polirom”, 2009.
13. Croft B., Metzler D., Strohman T. Search Engines. Information Retrieval in practice. Pearson Education, 2011.
14. Dabner D. Design grafic. Principiile și practica designului grafic. Enciclopedia
RAO, 2005.
15. Domșa Ș. Selecția materiilor inginerești. Cluj-Napoca, Casa Cărții de Știință, 2004.
16. Domșa Ș. ș. a. Proiectarea materialelor. Cluj-Napoca, Casa Cărții de Știință, 2005.
17. Domșa Ș. Materiale inginerești speciale/avansate. Cluj-Napoca, Casa Cărții deȘtiință, 2002.
18. Eșanu A. Educație tehnologică. Ghid pentru profesori, clasele a V-a – a IX-a.
Chișinău, Editura „Lumina”, 2001.

159

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 159

28.12.2018 10:42:06

19. Ferrari M., Ferrary G., Hempel R. Building Robots with LEGO Mindstorms.
Syngress Publishing Inc., 2002.
20. Ilie M., Jugureanu R. ș. a. Manual de instruire a profesorilor pentru utilizarea
platformelor de eLearning. Editura „Litera Internațional”, 2008.
21. Trobaugh James J. Mannie Lowe. Winning LEGO Mindstorms Programming.
Apress.
22. Harman D. Ghid de fotografie digitală, București, Editura „Polirom”, 2009.
23. Ciavarra H. Ручная лепка, Moscova, ACT Astreli, 2006.
24. Husein G. Desen tehnic de specialitate. Bucureşti, E. D. P., 1996.
25. Husein Gh., Tudose M. Desen tehnic. Chișinău, Editura „Știința”, 1993.
26. Manolescu M. Evaluarea școlară. Metode, tehnici, instrumente. București, Editura „Meteor Press”, 2005.
27. Matei S., Cosma D., Sârbu Ion D., Sârbu M.-A. Metodica predării educației tehnologice. Editura „Arves”, 2008.
28. Mark R. Beginning LEGO Mindstorms EV3. Apress.
29. Mindler M. Didactica funcțională. Obiective, strategii, (traducere). Chișinău, Editura „Cartier educațional”, 2003.
30. Scheau I. (coordonator) Gândirea critică: metode active de predare – învățare.
Cluj-Napoca, Editura „Dacia”, 2004.
31. Sean A. The A-Z 3D Printing Handbook: The Complete Guide to Rapid Prototyping,2016.
32. Vermeșan H., Mudura P., Vermeșan, Gh., Berar A. Bazele teoretice ale tratamentelor termice. Oradea, Editura Universității, 2002.
33. White R. W. Interaction with search systems. USA, Cambridge University Press,
2016.
34. Михайлов С. М., Кулеева Л. М. Основы дизайна. Казань, Новое Знание,1999.
35. Филиппов С. А. Робототехника для детей и родителей. СПб. : Наука, 2013.
36. http: //mindstorms. lego. com/en-us/News/ReadMore/Default. aspx?id=351333.
37. https: //le-www-live-s. legocdn. com/wedo/pdfs/teacherguide/teacherguideru-ru-v1. pdf.
38. https://cancelaria. gov. md/ro/advanced-page-type/snd-moldova-2030.

160

ghid curric Educatia Technologica cl 5-9.indd 160

28.12.2018 10:42:06