REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL GIMNAZIAL LA DISCIPLINAEDUCAŢIE PLASTICĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022Chişinău, 2021

I. IMPLEMENTAREA DOCUMENTELOR POLITICILOR EDUCAȚIONALEÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
1.1. Cadru normativ de organizare a procesului educațional

 Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16, MO184192/01.07.16 art.401, intrat în vigoare 01.07.16.
 Planul-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial și liceal anul de studii 2021 – 2022
(aprobat prin ordinul nr.737 din 16.06.2021);
 Curriculum național. Educaţie Plastică pentru clasele V-VII (aprobat prin ordinul nr. 906
din 17.07.2019);
 Ordin nr. 1249 din 22 iulie 2018 cu privire la aprobarea Instrucțiunii privind
managementul temelor pentru acasă, în învățământul primar, gimnazial și liceal; Ordin nr.1619 din 10.12.2019, Cu privire la aprobarea Programului activităților
extrașcolare în învățământul primar și secundar, ciclul I și II; Ordin nr.1467 din 12.11.2019, cu privire la modificarea și completarea Nomenclatorului
tipurilor de documentație școlară; Ordin nr. 70 din 30.01.2020, cu privire la aprobarea Regulamentului privind evaluarea șinotarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar şi
secundar; Ordin nr.737 din 16.06.2021, privind aprobarea Planului-cadru pentru învățământul
primar, gimnazial și liceal, anul de studii 2021-2022;
 Ordin nr.269 din 09.03.2020, privind aprobarea Regulamentului-cadru cu privire lafuncționarea consiliului de administrație al instituției de învățământ general; Ordin nr. 351 din 19.03.2020, cu privire la aprobarea „Metodologiei privind continuarea
la distanță a procesului educațional în condiții de carantină în învățământul primar,
gimnazial și liceal”;
 Ordin nr.581 din 23.06.2020, cu privire la aprobarea Metodologiei de evaluare a
instituțiilor de învățământ general și Metodologiei de evaluare a cadrelor de conducere
din învățământul general; Ordin nr.590 din 26.06.2020, cu privire la editarea cataloagelor școlare, aprobarea
Instrucțiunilor de completare în anul de studii 2020-2021;
 Ordin nr. 840 din 13.08.2020, cu privire la aprobarea Reglementărilor speciale privindorganizarea anului de studii 2020-2021, în contextul epidemiologic de COVID-19, pentru
instituțiile de învățământ primar, gimnazial, liceal și extrașcolar.
În proiectarea și realizarea procesului educațional la disciplína Educaţie plastică se vor
respecta prevederile Ghidului de implementare a curriculumului disciplinar în clasele V-VII(2019).
Pentru elevii cu CES, cadrele didactice vor elabora planuri educaționale individualizate în
baza curricula disciplinei (2019), în conformitate cu ghidul metodologic „Individualizarea
procesului educațional prin adaptări curriculare”, aprobat prin Ordinul ME nr. 671 din 1 august
2017.
1.2. Metodologia privind evaluarea criterială prin descriptori
 Procesul de evaluare în clasele V-VII va fi realizat pe baza Curriculumului Naţional
Disciplina Educaţie plastică clasele V-VII (2019).
2

 Respectarea cadrului contextual de proiectare și realizare a evaluării a elevilor din clasa a
V-a, în vederea adaptării acestora la sistemul de evaluare și notare aplicat în ciclul
gimnazial în conformitate cu prevederile pct 45, 46 din Regulamentul privind evaluarea
și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar și
secundar (aprobat prin ordinul MECC nr. 70 din 30.01.2020).
1.3. Instrucțiunea privind completarea catalogului școlar
Evidența curentă a frecvenței și performanțelor elevilor, precum și a conținuturilor
educaționale, se va realiza în catalogul școlar în conformitate cu „Instrucțiunea privind
completarea catalogului școlar, clasele I-IV; (anexa 2) clasele V-XII”, aprobată prin Ordinul
MECC nr.590 din 26.06.2020.
Cadrele didactice sunt obligate să înregistreze în catalog rezultatele școlare ale elevilor
conform normelor în vigoare, art.16, pct.4, pct.5 din Codul educaţiei nr.152 din 17.07.2014.
Amintim că, rezultatele școlare ale elevilor la disciplina „Educație plastică” vor fi apreciate înbază de criterii și descriptori, fără note. La evaluările formative proiectate și la evaluările
sumative, în bază de criterii și descriptori se acordă calificative: foarte bine, bine, suficient.
Astfel, în catalog se vor înregistra rezultatele școlare ale elevilor conform: Calificativele se vor nota cu majuscule de tipar: FB – „foarte bine”; B – „bine”; S –„suficient”;
 Calificativele se vor scrie în catalog la data realizării respectivei evaluări, în termen decel mult, cinci zile lucrătoare.
 În cazul în care elevul a absentat la o evaluare formativă proiectată, la acea dată seînregistrează absența lui. Cadrul didactic decide necesitatea perioadei de recuperare și
realizează evaluarea elevului la o altă dată. La data respectivă se înregistrează
calificativul obținut, iar în rubrica „Observații” (pe pagina din dreapta) se scrie majusculade tipar „R” – recuperare. Pentru alte tipuri de evaluare nu se realizează evaluări
repetate.
2. REPERE METODOLOGICE PRIVIND PROCESUL EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA EDUCAŢIE PLASTICĂ
2.1. Orientări generale ale procesului educaţionalÎn anul de studii 2021-2022 procesul educaţional la disciplina Educație plastică se vaorganiza/desfăşura în conformitate cu prevederile Planului-cadru pentru învățământul primar,
gimnazial și liceal (aprobat prin Ordin nr.737 din 16.06.2021) şi va constitui 1 oră/săptămânalpentru clasele V-VII-a.
Amintim că: Disciplina Educație plastică are un rol important în formarea/dezvoltarea
personalității elevilor, în formarea unor competențe necesare pentru învățarea pe tot parcursulvieții, dar și integrarea acestora într-o societate bazată pe cunoaștere. Concepția didactică adisciplinei are la bază schimbarea accentului de pe instruirea artistico-plastică – pe educație prinși pentru artele vizual-plastice, în contextul educației estetice a elevilor.
3

Orientarea generală a procesului educaţional al discipinei este determinata de accentul
pus pe învățare, iar predarea și evaluarea se orientează pentru activizarea învățării.
Curriculumul direcționează metodologia disciplinei Educație plastică spre crearea
situațiilor de învățare care îi pot oferi elevului experienţe în cunoașterea de sine și a mediului
natural, social şi artistic, exprimarea de sine prin limbajul specific artei, însușirea valorilor
aferente acestui domeniu.
Se vor promova activități centrate pe elev, de învățare (inter)activă, experiențială, prinsarcini de lucru, prin proiecte, studii de caz, în combinare judicioasă cu tipuri de activități
specifice educației plastice a elevilor de vârsta respectivă.
Procesul educațional trebuie organizat astfel încât elevii: să utilizeze o mare varietate de tipuri de învățare: învățarea bazată pe lucrări practice,pe cercetare, pe proiecte, pe sarcini de lucru; să aibă oportunităţi de a dobândi experienţă artistică nu doar în clasă, ci şi în afara ei:
excursii la muzee, concursuri de artă plastică, vizite la atelierele artiștilor plastici etc.
 să înveţe prin instruire directă; prin învățarea reciprocă; învățarea prin excursii;
învățarea în muzee; învățarea online (e-learning); învățarea ludică etc.
Se va asigura oportunitatea elevilor de a transfera achizițiile dobândite în cadrul lecţiilor
în contexte educaționale/sociale/culturale, fiind învăţaţi să realizeze produse utile societăţii
valorificând astfel competenţe antreprenoriale. Să lucreze cu diferite simboluri vizuale şispaţiale, să gândească în termeni de imagini (cum pot fi create, ce reprezintă, ce emoţii provoacă
diverse forme plastice), să compare lucrările lor cu alte lucrări pe care le văd şi le studiază, săaplice variate modalităţi de expresie: pictură, grafică, sculpură, artă decorativă, fotografie etc.
Asigurarea stării de bine la ore este o condiție indispensabilă pentru succesul învățării
disciplinei Educație plastică. Inserția unor elemente distractive, alternarea tipurilor de activitate,
diversificarea mediilor și a mijloacelor folosite – acestea și alte modalități pot face ca elevul săvină și să învețe cu plăcere la lecții, să dobândească experiențe artistice pozitive și să levalorizeze în alte domenii și contexte.
Orientările metodologice ale procesului educaţional, enunțate mai sus, generează necesitateacreării unor medii de învățare cu eficiență înaltă și favorabile învățării centrată pe elev (a sevedea curriculumul disciplinar p. 24).
2.2. Evaluarea în cadrul disciplinei Educaţie plastică
Evaluarea rezultatelor școlare la disciplina Educație plastică este o componentă funcțională
importantă a procesului educațional. Strategiile de evaluare se concep astfel, încât să solicite
elevilor eforturi intelectuale, practic-acţionale şi să îi ajute să se dezvolte şi să se modeleze înplan cognitiv, spiritual, psihomotor şi afectiv-motivaţional.
Evaluarea se va axa pe măsurarea-aprecierea competenţelor disciplinare, care suntconcepute ca finalităţi de bază ale procesului de învăţământ şi ca rezultate autentice ale învăţării
necesare elevului în viaţa de adult. Astfel, scopul evaluării vizează stimularea evoluţiei
experienţelor plastice şi a gradului de formare a finalităților disciplinei.
În funcție de momentul unui act evaluativ într-un parcurs de învățare, la disciplina
Educație plastică se vor realiza: evaluarea inițială – predictivă; evaluarea formativă –continuă; evaluarea sumativă – finală (a se vedea curriculumul disciplinar p.23).
4

Se va ţine cont de faptul că, conform Metodologiei ECD strategiile de evaluare pot fi:
instrumentale şi non-instrumentale.
Strategiile de evaluare instrumentale se realizează în condiţii speciale create, ce presupunelaborarea şi aplicarea unor instrumente de evaluare construite pe baza de produse (probă orală,scrisă, practică sau combinată, test etc.).
Strategiile de evaluare non-instrumentale se realizează în circumstanţe obişnuite pe baza
observării activităţii elevilor şi a feedback-ului imediat, fără folosirea instrumentelor de evaluare,
fiind destinate partenerilor angajaţi în proces (cadrul didactic şi elevii) la manifestările
comportamentului performanţial al elevilor, în vederea prevenirii şi combaterii dificultăţilor şi
eficientizării procesului didactic.
Se promovează orientarea demersului evaluativ către stimularea autoreflecției,autocontrolului şi autoreglării, în ideea acceptării elevilor ca parteneri în actul evaluării.
Evidențiem condițiile necesare pentru realizarea eficientă a autoevaluării: prezentarea sarcinii de lucru (produsului) și a criteriilor de succes; încurajarea elevilor pentru a-şi pune întrebări legate de modul de realizare a sarcinii(conștiențizarea criteriilor);
 aplicarea controlată a unor grile de autoverificare; încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluarea reciprocă); completarea unei fișe de autoevaluare la finalizarea unei sarcini de lucru relevante.
În contextul ECD se realizează o corelare dintre tipurile de evaluare formativă şi a tipurilorde lecţii. Această corelare se configurează în felul următor:- activităţile de evaluare formativă interactivă pot fi şi trebuie să fie realizate la orice tip delecţie, vizând diferite aspecte, inclusiv cele metacognitive;- evaluările formative curente, realizate în bază de produs ce reflectă doar o unitate decompetenţă, se prestează cel mai bine în lecţiile de aplicare, iar EF de la sfârşitul modulului
la lecţiile de analiză-sinteză; însă, în funcţie de rezervele de timp şi de alţi factori, cadrul
didactic poate alege o altă variantă dintre cele posibile.
Cadrul didactic, în proiectul de lungă durată proiectează numărul de evaluări inițiale (EI),
formative (EF) și sumative (ES) la fiecare modul; precum și evaluarea produselor pe parcursul
anului. Astfel, profesorul va putea să-și clarifice dacă repartizarea orelor pe module îi va permite
să deruleze eficient procesul ECD; totodată, se creează o viziune de ansamblu asupra procesului
didactic la disciplină.
2.3. Instrucțiuni privind managementul temelor pentru acasă
Instrucțiunea privind managementul temelor pentru acasă în învățământul primar,
gimnazial și liceal (ordinul MECC nr. 1249 din 22.08.2018).
Ordinul MECC nr. 1249 din 22.08.2018, stabileşte aspecte importante privind temele pentruacasă:
 Rolul temelor pentru acasă în realizarea finalităţilor educaţionale; Recomandări metodologice privind managementul temelor pentru acasă; Timpul estimativ alocat efectuării acestora de către elevi;
 Specificul temelor pentru acasă.
5

Realizarea în calitate de temă pentru acasă a unor sarcini complexe: lucrare practică,portofoliu, referate va fi eșalonată în timp, pe parcursul semestrelor, prin corelarea activităților
realizate în clasă (ghidat) și acasă (lucru individual).
Atenţionăm despre faptul că: în ciclul gimnazial în primele două săptămâni de studiu nu se dau teme pentru acasă; în perioada de vacanță, după probele de evaluare sumativă și în zilele de activități
transdiciplinare, nu se vor da teme pentru acasă; nu se admite utilizarea temelor pentru acasă ca instrument de pedeapsă, teme cu volum
mare și grad înalt de complexitate, exerciții repetitive, teme necunoscute și neexersate înclasă.
Tipologia sarcinilor pentru temele de acasă:- teme pentru acasă cu scop de valorificare a cunoştinţelor;- teme pentru acasă cu scop de formare/dezvoltare a competențelor;- teme pentru acasă de creare a dexterităților și atitudinilor artistice;- temele pentru acasă la disciplinele din aria curriculare Arte pot fi realizate inclusiv înformă scrisă, orală și practică.
3. ASPECTE SPECIFICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA EDUCAȚIE PLASTICĂ ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
3.1. RECUPERAREA/CONSOLIDAREA ȘI EVALUAREA INIȚIALĂ LA ÎNCEPUTULANULUI DE STUDII 2021-2022
Demersul educațional la disciplina Educaţie plastică se va realiza în baza prevederilor
curriculumului disciplinar (2019).
În conformitate cu prevederile pct. 8.1. ale Reglementărilor speciale privind organizarea
anului de studii în contextul epidemiologic COVID-19, se propune un scenariu didactic dealternativă ale aspectelor specifice privind organizarea procesului educațional la disciplina
Educație plastică.
În clasele a V-VII-a se vor proiecta și realiza în mod obligatoriu activități special destinate
recuperării/consolidăriii achizițiilor curriculare dobândite de elevi în anul școlar precedent, cu
preponderență vizând cele învățate în perioada 09.03–15.03.2021. Aceste activități vor fiîncadrate în Unitatea de Învățare nr. 1 din proiectul de lungă durată.
În catalogul clasei, la Educaţia plastică, completările pe pagina din dreapta, vor fi inițiate
cu denumirea temelor/subiectelor pe materia de studiu din anul 2020-2021, în conformitate cu
Planul de recuperare/consolidare, menționându-se la rubrica Note (recuperare/consolidare șinumărul de ore). După realizarea perioadei de recuperare/consolidare, completările pe aceeași
pagină vor continua conform Proiectului didactic de lungă durată pentru anul de studii 20212022.
În procesul proiectării de lungă durată, cadrele didactice vor analiza finalitățile curriculare
pentru clasa precedentă și le vor determina pe cele necesare de recuperat/consolidat, reieșind dinsituația concretă a fiecărei clase de elevi. Se vor proiecta 2-3 lecţii de recuperare/consolidare laînceputul Unităţii de Învățare nr.1 Alfabetizare vizuală.

6

Luând în consideraţie specificul disciplinei şi numărul de ore alocat modulului, va fi
necesară o comasare rezonabilă a conținuturilor curriculare ale unităţii de învățare nr. 1, în baza
prioritizării curriculare (tabelul 1). Se va pune accent pe formarea competențelor și pe atingerea
finalităților proiectate în curricula disciplinară.
Rezultatele activităților de recuperare/consolidare vor fi determinate în cadrul evaluării
inițiale a unităților de competență prioritare, prevăzute în curriculum pentru sfârșitul clasei
precedente și vor fi valorificate ulterior în cheea diferențierii și individualizării.
Evaluarea inițială (EI) se va realiza pe parcursul perioadei de recuperare/consolidare. Se
recomandă ca aceasta să fie non-instrumentală, să se realizeze în circumstanţe obişnuite, pe baza
observării activităţii elevilor şi a feedback-ului imediat. Se vor urmări manifestările
comportamentului performanţial al elevilor, în vederea combaterii dificultăţilor şi eficientizării
procesului didactic proiectat pentru noul an școlar.
Rezultatele elevilor la evaluarea inițială de la începutul anului școlar nu vor fi apreciate.
Cadrul didactic va adopta o abordare calitativă, centrându-se pe elucidarea deficiențelor decunoaștere, înțelegere și aplicare; va formula aprecieri calitative, folosind cuvinte încurajatoare și
evidențiind aspectele la care elevul trebuie să fie atent pe viitor.
ATENȚIE! În perioada evaluărilor inițiale la începutul anului școlar se va exclude
stresarea elevilor și a părinților. Această perioadă coincide cu adaptarea/readaptarea școlarilor
la procesul educațional în condițiile crizei epidemiologice COVID-19 și trebuie să asigure o starede bine pentru toți participanții la acest proces.
3.2. PRIORITIZAREA CURRICULARĂ
ÎN CONDIȚIILE CRIZEI EPIDEMIOLOGICE COVID-19
În condițiile crizei epidemiologice COVID-19, este recomandabilă o prioritizare
curriculară. În condiţiile realizării activităţilor de învăţare la distanță venim cu un șir derecomandări, care necesită corelarea acestora cu fiecare unitate de învăţare în parte.
Cadrele didactice vor ține cont de prioritizarea curriculară: În realizarea proiectării didactice de lungă și de scurtă durată; În proiectarea/alegerea probelor de evaluare.
În condițiile specifice de organizare a procesului educațional, conceptul demersului didactic
se va axa pe următoarele prevederi:
1. Plasarea accentului de pe predare pe actul de învățare, de pe învățarea față în față pe învățarea
individuală/de sine stătătoare;
2. Plasarea accentului pe însușirea tehnicilor de învățare individuală/de sine stătătoare și pe
aplicarea lor în studierea materiei noi;
3. Cadrul didactic va propune elevilor algoritmul de acțiuni și metode/tehnici de învățare pentru
fiecare lecție, care sunt cele mai relevante privind studierea temelor la Educația plastică.
În condițiile unui învățământ tradițional toate aceste prioritizări se exclud.

7

Tabelul 1. Unități de competență recomandate ca obligatorii, extindere sau opționale încondițiile crizei epidemiologice COVID-19
Legendă: ** - extindere; * - opțional

Clasa aV-aUnități de competență

Clasa aVI-a

1.3**
3.4**

1.4**
2.5**

Clasa aVII-a
2.4**

Important! Ținând cont de faptul că, Educația plastică este disciplina cu o singură orăsăptămânal, propunem Unități de competență recomandate doar ca extindere în condițiile
învățării directe și/sau la distanță în anul de studii 2021-2022.
Pentru a facilita proiectarea didactică a activităţilor de recuperare/ consolidare la disciplina
Educaţie plastică în anul curent, propunem un exemplu orientativ de proiectare a Unităţii deÎnvăţare nr.1 Alfabetizare vizuală la clasa a VI-a.
Tabelul 2. Model de proiectare didactică a Unității de Învățare Alfabetizare vizuală, cl. VI-a.
ResurseUnități deNr.
(manualul
Detalieri de conținut
Data
EvaluareObs.
competență
ore
aprobat de
MECC)
Unitatea de Învățare 1. Alfabetizare vizuală – 6 ore
1. Concept
realist/abstract
în
R/C
1
M. cl. 5, p. 49
compoziția vizual plastică:EI- compoziţie figurativă;Observarea- compoziţie nonfigurativă.
comportaR/C
1
M. cl. 5, p. 55
2. Ritmul în mediul înconjurător și în
mentuluiarta plastică. Materiale, instrumente
performanşi tehnici de artă plastică aplicate înţialdiverse lucrări.

3. Relaţia obiect – spaţiu; natura

1.1
1.2
1.3
1.4

statică. Relația om – spațiu; mediul
rural, urban. Receptarea globală aobiectelor în mediul înconjurător.
4. Reprezentarea naturii statice prindiverse mijloace și procedee
plastice, digitale. Abordare realistă,decorativă, stilizată.
5. Peisaj. Legităţile de reprezentare aspaţiului:- perspectiva liniară;- perspectiva aeriană.
6. Expresivitatea imaginii vizualplastice în operele de artă.

81

M. cl. 6, p. 4

1

M. cl. 6, p. 9

1

M. cl. 6, p. 16

1Probă deevaluare

EF

P1
P9

Atenţie! În anul de studii 2021-2022 este recomandabil la începutul anului școlar proiectareade lungă durată doar pentru semestrul I, iar la finalizarea acestuia - proiectarea pentru semestrulII, ţinând cont de evoluţia crizei epidemiologice COVID – 19.
Proiectarea demersului didactic pentru studierea materiei noi, va fi determinată în funcție
de rezultatele elevilor la Evaluarea inițială.
În unitatea de învățare nr.1 Alfabetizare vizuală în clasele a V-VII-a, pot fi comasate
activitățile comunicative cu sprijin în observare (observarea ghidată, analiza obiectelorînconjurătoare, contemplarea naturii etc.) cu aplicațiile practice (schițe din natură a obiectelor,structurilor naturale etc.), structurând un portofoliu tematic după un algoritm discutat cu
profesorul. Astfel, timpul rezervat evaluării fiecărui produs în parte va fi redus, evaluându-se
portofoliul tematic la finalul acestei unități de învățare.
Proiectarea unei lecţii realizate la distanţă se va axa pe aceeaşi metodologie ca şi lecţia
obişnuită. Deci, vom porni de la selectarea unităţilor de competenţă, în raport cu care vom
selecta unităţile de conţinut recomandate de curriculumul disciplinar, apoi vom formulaobiectivele operaţionale ale lecţiei, în dependenţă de tipul acesteea (ex:lecţie de formare acapacităţilor, de dobândire a cunoştinţelor, lecţie de formare a capacităţilor de aplicare acunoştinţelor, lecţie mixtă sau cadrul ERRE).
Structura unei lecţii tradiţionale se păstrează, aspectul specific al lecţiei la distanţă apare în
proiectarea strategiilor didactice, valorificându-se cele digitale: texte, prezentări, jocuri didacticeetc. în format digital. Se va acorda atenţie deosebită la dozarea timpului pentru etapele lecţiei,micşorându-se timpul activităţilor de predare, mărindu-se timpul destinat activităţilor deînvăţare/ învăţare independentă.
Tabelul 3. Modelul mixt de învățare: scenarizare orientativă
EtapeleTimp
Forme deActivități
Resurselecției ERRE
(min.)
organizare
Evocare▪ Momentul organizatoric de1-2
directă/intervenția directă asalut.
sincronă
cadrului didactic, asigurată
▪ Verificarea/analiza temelorde o aplicație
pentru acasă/ actualizarea
5-10cunoștințelor (la necesitate)
Realizare a ▪ Prezentarea propriu-zisă a
5-10
directă/manual, prezentare digitală,subiectuluilecției.
sincronă
fișier video sau intervenția
sensuluidirectă a cadrului didactic,
asigurată de o aplicație;▪ Dirijarea învățării:directă/1) explicarea sarcinii desincronă/lucru independent;
asincronă

2) realizarea de către elevi asarcinii propriu-zise.
95

manual, prezentare digitală,fișier video sau intervenția
directă a cadrului didactic,
asigurată de o aplicație;15

manual, suport auxiliar

Reflecție

Extindere▪ Acordarea feedback-ului
individual și colectiv.

directă/intervenția cadrului
sincronă/didactic, asigurată de oasincronă
aplicație
Total: 45 min.; cel mult 30 min. asincron.
▪ Temă pentru acasă, după15-20
indepenmanual, suport auxiliar
caz – diferențiat/dentădupă finaliverificarea ulterioară deindividualizat.
zarea orelorcătre cadrul didactic
din orar
asigurată de o aplicație.
5-10

3.3. ADAPTAREA DEMERSURILOR DIDACTICEÎN CONTEXTUL ÎNVĂȚĂRII DIRECTE ȘI/ SAU LA DISTANȚĂ

În condițiile specifice de organizare a procesului educațional, demersul didactic se va axa peurmătoarele prevederi:● accentuarea actului de învățare, de la învățarea față în față - la învățarea individuală/independentă;● plasarea accentului pe însușirea tehnicilor de învățare independentă și pe aplicarea lor în
studierea materiei noi.
În cazul comunicării la distanță, se vor valorifica trei forme recomandate de Metodologia
privind continuarea la distanță a procesului educațional în condiții de carantină, aprobată prin
ordinul MECC nr. 351 din 19.03.2020: sincronă, asincronă, mixtă.
Procesul de predare-învăţare a disciplinei Educaţie plastică la distanţă se va realiza prin
activităţi mixte, sincron şi asincron.
Recomandăm și încurajăm în continuare utilizarea în cadrul lecţiilor de Educaţie plastică aurmătoarelor platforme şi instrumente de predare-învăţare la distanţă:- instrumentele pentru comunicarea sincronă: Zoom, Google Meet etc.;- instrumente de gestionare a clasei de elevi: Google classroom etc., (sunt propuse dinconsiderentele că pot lăsa dovezi ale activității școlare pentru toți beneficiarii procesului
educativ: elevi, cadre didactice, părinți);- instrumente de evaluare pot fi create în: Kahoot, Quiizizz etc.;- exerciții interactive pentru stimularea creativității pot fi create în programele: Mentimeter,
Canva;- oportunitatea utilizării tablei interactive online, propunem programele precum iDroo,
Openboard etc.;
La disciplina Educație plastică, la fel ca și la alte discipline școlare se vor utiliza instrumente
creatoare de cărți digitale, de exemplu Book Creator, Flipsnack etc. și cele de creare a benzilor
animate: Animaker, Pixton, care vor întregi procesul de învățare la distanță.
De asemenea, recomandabilă este platforma educatieonline.md, care este utilă nu doar în
cadrul instruirii la distanță, dar și offline, grație lecțiilor filmate, diverselor proiecte și resurselor
educaționale.
ATENȚIE!
1. Calitățile aplicației digitale folosite au cu certitudine, valoare considerabilă, dar primordială
este calitatea metodică a materialelor. În acest sens, materialele oferite elevilor prin aplicații
digitale se vor elabora în baza curriculumului şi manualelor aprobate de MECC.
2. Se va exclude avalanșa de aplicații digitale folosite în procesul educațional la distanță, alegânddoar cele mai optimale pentru condițiile concrete.
104. ASIGURAREA MANAGEMENTULUI ȘI ACTIVITATEA ÎNTRUNIRILOR
METODICE
În vederea asigurării implementării reuşite a curricula 2019 pentru activitatea întrunirilor
metodologice a profesorilor de Educația plastică se recomandă următoarele teme pentru
seminare și laboratoare de bune practici:
1. Managementul implementării calitative a curricula 2019 în clasele a V-VII-a;
2. Utilizarea eficientă a noilor tehnologii ale informației și comunicării în învățământul ladistanţă;3. Managementul temelor pentru acasă în învățământ gimnazial, în învățământul la distanţă;4. Metodologia formării și dezvoltării competențelor inter/transdisciplinare ale elevului în
cadrul disciplinei Educaţie plastică;5. Evaluarea formativă, instrument de asigurare a succesului elevului la Educaţia plastică;6. Impactul culturii profesionale a cadrelor didactice asupra procesului de dezvoltare asensibilităţii artistice-plastice a elevilor;
7. Dimensiuni ale Educației plastice/vizuale. Repere curriculare, metodologice şi practice;
8. Conceptul de alfabetizare vizuală a elevilor prin gramatica şi tehnicile artelor vizuale încondiţii predominant practice.
Totodată, în conformitate cu prevederile articolul 85 din Regulamentul-tip de organizare șifuncționare a instituțiilor de învățământ primar și secundar, ciclul I și II, cu privire la atribuțiile
Comisiei metodice la nivelul instituției școlare, se va urmări: Elaborarea unui plan de activitate în vederea valorificării temei de cercetare și aplicare(parte a planului de activitate al comisiei metodice); Implementarea aspectelor teoretico-metodice a temei de cercetare și aplicare în cadrul
orelor;
 Diseminarea experiențelor avansate și a modelelor practice de punere în aplicare a temei decercetare prin publicarea buletinelor școlare și/sau a articolelor de specialitate.
Fiecare comisie metodică are libertatea de a selecta una sau mai multe teme pentru cercetareși aplicare în cadrul seminarelor teoretico-practice la nivel instituțional și raional/municipal.
Totodată, se va încuraja selectarea și derivarea unor aspecte ale temelor propuse pentru
dezvoltare în cadrul atestării cadrelor didactice.
5. BIBLIOGRAFIE ȘI ADRESE WEB UTILE:
1. Arta în istoria umanităţii. Enciclopedia RAO, Bucureşti, 2002.
2. Arnheim R. Arta şi percepţia vizuală: o psihologie a văzului creator. Iaşi: Polirom,2011,504 p.
3. Botez-Crainic, A. - Istoria artelor plastice,Vol. I-IV. Editura R. A., Bucureşti, 1998.
4. Brigalda-Barbas E. Evoluţia picturii de gen din Republica Moldova. Chişinău, 2002.
5. Băran V.,– Album Metodic de creaţie artistică plastică, ed. Arta grafică, Bucureşti
6. Puică-Vasilache E., Ursu Z., Educația plastică, Manual pentru clasa a V-a; clasa a VI-a,
Editura Litera Internaţional, Chișinău, 2020.
7. Morel M., Mocanu-Nosco R., Frumosu A., Educația plastică, Manual pentru clasa a VII-a ,Editura Știința, Chișinău, 2016.
8. Morel M., Mocanu-Nosco R., Frumosu A., Educație plastică, clasele VII, Ghid pentru
profesori, Editura Știința, Chișinău, 2010.
11

9. Puică-Vasilache E., Ursu Z., Educație plastică, clasele V – VI, Ghid pentru profesori, Editura
Litera, Chișinău, 2008.
10. Şuşală I., Petric G. Educaţia vizuală de bază. Bucureşti: Humanitas, 2009.
Adrese web utile:
1. http://bibliotecascolara.ro/Elena_Taralunga/Modalitati_de_dezvoltare_a_capacitatilor_creatoa
re.pdf această sursă vă va oferi posibilitatea de a studia și aplica diverse modalități dedezvoltare a capacităților creatoare ale elevilor prin conținuturile artelor plastice.
2. http://www.uamsibiu.ro/studenti/docs/cursuri/3/PIPP-abilitati-practice.pdf Aici veți găsimetodologia instruirii prin joc și diverse anexe ce prezintă confecționarea pe etape adiverselor articole de décor.
3. http://www.academia.edu/4289363/93039305_Educatie_Plastica_Si_Metodica
4. http://www.banaterra.eu/romana/files/imaginea_vizuala.pd
5. Лазарев В.Н. Андреа Монтенья. – В кн.: Старые итальянские мастера. М., 1973https://www.krugosvet.ru/enc/kultura_i_obrazovanie/izobrazitelnoe_iskusstvo/MANTENYA_ANDREA.html
6. Камезаска Э. Мантенья. М., 1996
https://www.krugosvet.ru/enc/kultura_i_obrazovanie/izobrazitelnoe_iskusstvo/MANTENYA_ANDREA.html
7. Анна Котельникова Доменико Гирландайо Италия 1449−1494
https://artchive.ru/artists/1159~Domeniko_Girlandajo
8. Искусство и живопись эпохи Раннего Возрождения
https://www.grandars.ru/college/sociologiya/rannee-vozrozhdenie.html
Parteneri și platforme educaționale utile: http://www.ise.md/; http://www.ise.ro/ http://prodidactica.md/
 http://asociatia-profesorilor.ro/linkuri/selectii-linkuri/
 iFprofs (https://www.ifprofs.org/;
 eTwinning (www.etwinning.net);
 http://www.didactic.ro/resurse-educationale/invatamant-gimnazial;
 iEARN(www.iearn.org), http://iearnmoldova.weebly.com/projects.html
Platforme și aplicații Web 2.0 recomandate: Prezi https://prezi.com/ (pentru realizarea
prezentărilor interactive), Pixton https://www.pixton.com/ (pentru realizarea de produse),
Storybird http://storybird.com/ (pentru realizarea istoriilor cu imagini), thinlink
http://www.thinglink.com/ (realizarea unei imagini interactive), EDpuzzle https://edpuzzle.com/(creare de lecții interactive), LearningApps https://learningapps.org/ (crearea diferitor tipuri deexerciții).
Valentina Gaiciuc, consultant principal,
Direcția învățământ general, MEC
Ala Vitcovschii, dr., conf. univ.,
UPS „Ion Creangă”, mun.Chişinău
Zinaida Ursu, grad didactic superior,
IPLT ,,Ginta Latină”, mun.Chișinău
12