MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM
la disciplina opţionalăEDUCAȚIE PENTRU SOCIALIZARE JURIDICĂ

Clasa a VIII-a
ARIA CURRICULARĂ
Educaţie socioumanistică

Chișinău, 2021
1

Aprobat:- Consiliul Național pentru Curriculum, proces verbal nr.28 din 28 iunie 2021
- Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.914 din 16 iulie 2021

GRUPUL DE LUCRU PENTRU ELABORAREA CURRICULUMULUI:Ministerul Educației, Culturii și Cercetării
Corina LUNGU, consultantă principală, Ministerul Educației, Culturii și Cercetării, grad didactic
superior, coordonator al grupului de lucru
Elena BEREGOI, profesoară şcolară, Liceul Teoretic „Mihail Kogălniceanu”, mun. Chișinău,grad didactic superior
Livia STATE, profesoară şcolară, Liceul Teoretic „Mihai Eminescu”, mun. Chișinău, grad
didactic superior
Galina GUMEN, şefă a Centrului Metodic, OLDSI Briceni, grad didactic superior
Inspectoratul General al Poliției
Andrei ZAGOREANU, șef al Direcției managementul resurselor umane a IGP al MAI
Victor CUȘCENCO, șef al Secției formare profesională a Direcției managementul resurselor
umane a IGP al MAI
Neli LELENCO, șefă a Direcției ordine publică, Inspectoratul Național de Securitate Publică al
IGP al MAI
Aliona DRAGOMIREȚCAIA, șefă a Secției siguranță minori a Direcției ordine publică,Inspectoratul Național de Securitate Publică al IGP al MAI
PH International
Iurie PÎNTEA, Director PH Moldova, manager al Programului de Socializare Juridică în Școlile
din Republica Moldova
Maria STRATAN, coordonatoare a Programului de Socializare Juridică în Școlile din Republica
Moldova

Produs curricular elaborat în baza Memorandumului de cooperare semnat între Ministerul Educației,Culturii și Cercetării, Inspectoratul General al Poliției și PH International, în cadrul Programului deSocializare Juridică în Școlile din Republica Moldova, finanțat de Departamentul de Stat al SUA prinintermediul Biroului Afacerilor Internaționale în domeniul Combaterii Drogurilor și Aplicării Legii
2

CUPRINSI. Preliminarii
II. Repere conceptualeIII. Sistemul de competențe
3.1.
Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională
Educație pentru
socializare juridică
3.2.
Competențe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opţională Educație
pentru socializare juridică
3.3.
Competențe specifice ale disciplinei opţionale Educație pentru socializare
juridică
3.4.
Matricea dezvoltării competențelor specifice la Educație pentru socializare
juridică (învățământul gimnazial)
IV. Administrarea disciplinei
V. Unități de învățare
VI. Repere metodologice de predare-învățare-evaluareVII. Referințe bibliografice

I. PRELIMINARII
Disciplinele școlare din învăţământul general, în funcţie de logica didactică şi specificul
curricular, au menirea de a contribui la modelarea profilului elevului în raport cu așteptările
societății contemporane. Astfel, prin componenta sa civică și socială, disciplina opțională
Educație pentru socializare juridică le va dezvolta elevilor competențele civice și sociale,
contribuind la crearea unei societăți bazate pe cultura cetățeniei democratice și respectarea
statului de drept.
Disciplina opțională Educație pentru socializare juridică include:- studierea profilului instituțiilor democratice ale statului și ale celor de aplicare a legii;- prezentarea drepturilor și responsabilităților cetățenești;- descrierea funcționalității instituțiilor statului, inclusiv a poliției, creând o opinie pozitivă
în raport cu acestea;- promovarea cunoștințelor, valorilor și capacităților inerente unor cetățeni responsabili.
Curriculumul la Educație pentru socializare juridică reprezintă documentul normativ și
instrumentul didactic ce descrie condițiile administrării disciplinei opționale și finalitățile
educaționale, exprimate în competențe specifice, unități de competență, conținuturi, activități și
produse de învățare și evaluare recomandate.
Curriculumul include ansamblul elementelor esențiale, relevante ale realității educaționale dinșcoală, la nivel de reprezentare teoretică și de activități practice desfășurate, și are drept scop
extinderea cunoștințelor și abilităților elevilor în domeniul socializării juridice. Documentele
normative internaționale și naționale care stau la baza elaborării curriculumului sunt:3

- internaționale: Declarația Universală a Drepturilor Omului (1948), Convenția cu privire la
Drepturile Copilului (1989), Observațiile finale ale Comitetului pentru Drepturile Copilului(2017);- europene: Carta Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică și educația
pentru drepturile omului (2010), Declarația Finală a celei de-a 25-a sesiuni a Conferinței
Permanente a Miniștrilor Educației din cadrul Consiliului Europei (2016), Cadrul de Referință alCompetențelor pentru o Cultură Democratică (Consiliul Europei, 2018), Competențele-cheie
pentru învățarea pe tot parcursul vieții (Consiliul Europei, 2018);- naționale: Constituția Republicii Moldova, Codul educației al Republicii Moldova nr.

152/2014, Codul penal al Republicii Moldova nr. 985/2002 (republicat), Codul contravențional
al Republicii Moldova nr. 218/2008 (republicat), Legea nr. 288/2016 privind funcționarul public
cu statut special din cadrul Ministerului Afacerilor Interne, Legea nr. 320/2012 cu privire laactivitatea Poliției și statutul polițistului, Legea nr. 338/1994 privind drepturile copilului, Legea
nr. 140/2013 privind protecția specială a copiilor aflați în situație de risc și a copiilor separați depărinți, Concepția privind activitatea polițienească comunitară, aprobată prin Hotărârea
Guvernului nr. 100/2018, Hotărârea Guvernului nr. 409/1998 privind aprobarea Regulamentului
Consiliului Național pentru Protecția Drepturilor Copilului, Hotărârea Guvernului nr. 270/2015
cu privire la aprobarea Instrucțiunilor privind mecanismul intersectorial de cooperare pentru
identificarea, evaluarea, referirea, asistența și monitorizarea copiilor victime și potențiale victime
ale violenței, neglijării, exploatării și traficului, Cadrul de referință al Curriculumului Național,
aprobat prin ordinul MECC nr. 432/2017, Repere conceptuale privind elaborarea curriculumuluiopțional (2017), Curriculum la Educație pentru societate, ciclul gimnazial, 2018.
Disciplina opțională Educație pentru socializare juridică este una de extindere, derivată
din disciplina școlară obligatorie Educație pentru societate, urmărind atingerea finalităților
acesteia, prin formarea competențelor inter- și transdisciplinare.
Elaborarea pachetului curricular pentru disciplina opțională Educație pentru socializare
juridică se înscrie în Planul de acțiuni privind implementarea inițiativei pilot a Programului deSocializare Juridică în Școlile din Republica Moldova, stabilit conform Memorandumului deînțelegere între Ministerul Educației, Culturii și Cercetării, PH International și Inspectoratul
General al Poliției.
Curriculumul la disciplina opțională Educația pentru socializare juridică are statut dedocument curricular adresat cadrelor didactice, elevilor din clasa a VIII-a, angajaților poliției,precum și părinților/reprezentanților legali ai acestora și este elaborat ținându-se cont de bunele
practici și experiențele acumulate în cadrul programelor de socializare juridică implementate de
PH International în Georgia, Bosnia și Herțegovina, Macedonia, Armenia ș.a.

II. REPERE CONCEPTUALE
Curriculumul la Educație pentru socializare juridică fundamentează și ghidează activitatea
cadrului didactic și a angajatului poliției, facilitează abordarea creativă a demersurilor deproiectare didactică de lungă și scurtă durată, dar și de realizare propriu-zisă a procesului depredare-învățare-evaluare. Curriculumul asigură dezvoltarea personalității elevilor, formarea
4unor competențe necesare pentru învățare pe tot parcursul vieții, precum și de integrare într-osocietate aflată în permanentă schimbare.
Scopul principal al disciplinei opționale este conștientizarea de către elevi a necesității de a
respecta drepturile și obligațiile cetățenești, legea și cunoașterea principiilor culturii juridice,ceea ce reprezintă un indicator de bază al nivelului de dezvoltare a democrației în societate.
Astfel, disciplina opțională Educație pentru socializare juridică, prin oferta sa educațională,contribuie la: promovarea unei mai bune înțelegeri a cadrului normativ în vigoare; sporirea graduluide respectare a legii prin conștientizare și implicare; reducerea cazurilor de încălcare a legii prin comportament decent și acțiune
responsabilă; creșterea gradului de percepere de către elevi a normelor și a regulilor pe careurmează să le adopte în timpul procesului de studii, precum și în societate; informarea cu privire la răspunderea juridică și sancțiunile prevăzute de legislația
națională pentru comiterea contravențiilor/infracțiunilor; reducerea fenomenului delincvenței juvenile, precum și al victimizării în rândul
adolescenților; conștientizarea acțiunilor de depășire a situațiilor de risc.
Scopul demersului didactic proiectat prin actualul curriculum este: de a consolida și dezvolta, prin extindere, competențele cetățeniei democratice; de a facilita gradul de înțelegere de către elevi a libertăților și responsabilităților întro societate bazată pe principiile statului de drept.
Întru eficientizarea parcursului didactic, disciplina opțională Educație pentru socializare
juridică propune conjugarea eforturilor și a experiențelor cadrelor didactice și ale angajaților
poliției în formarea la elevi a competențelor specifice domeniului socializare juridică. Această
disciplină opțională reprezintă o primă experiență de instituționalizare a prezenței angajatuluipoliției în instituția de învățământ într-un mod diferit de cel tradițional, ceea ce determină
modificarea opticii de percepere a acestuia în societate și sporirea deschiderii față de el.
La elaborarea curriculumului la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică, au
fost respectate următoarele principii:● principiul axiologic, ce vizează ca finalitate a studierii acestei discipline crearea unuicomportament axat pe valori, non-discriminatoriu;● principiul abordării sistemice şi dezvoltării graduale a competenţelor, ce asigură
respectarea particularităților de vârstă, a motivației, a intereselor elevilor şi asigură
continuitatea conceptuală a disciplinelor socioumanistice;● principiul integrării, care stimulează caracterul inter-, pluri- şi transdisciplinar alînvățării, prin racordarea disciplinei opţionale Educație pentru socializare juridică ladisciplinele obligatorii Educație pentru societate și Dezvoltare personală;● principiul însușirii temeinice, care se referă la formarea deprinderilor de învăţare logică,ritmică şi a capacităților de autocontrol;● principiul respectării autonomiei şi libertății individuale în exprimarea opiniilor;● principiul umanist al centrării pe cel ce învață.
5

Strategia de predare a disciplinei opționale Educație pentru socializare juridică se bazează
pe stimularea curiozității intelectuale a elevilor, în scopul promovării gândirii critice şi al
dezvoltării personale. De aceea, este esențial ca echipele comune (alcătuite din profesor și
angajatul poliției) să respecte, în procesul predării-învățării-evaluări, cadrul gândirii critice.
Studierea disciplinei determină dezvoltarea abilităților de recunoaștere și dezaprobare astereotipurilor, contribuie la înțelegerea consecințelor prejudecăților. Această disciplină
opțională, dezvoltată în cadrul Programului de Socializare Juridică în Școlile din Republica
Moldova, contribuie la înțelegerea diversității sociale și la formarea comportamentelor tolerante
în raport cu aceasta.
Actualul curriculum oferă un context favorabil pentru reflecție și explorare a cunoștințelor
despre statul de drept și supremația legii, necesare pentru toți cetățenii țării noastre, dar și ai
lumii. Pe măsură ce elevii aprofundează aceste cunoștințe, ei conștientizează necesitatea
atitudinii critice față de ceea ce îi înconjoară, de asemenea, dobândesc o perspectivă asupramodului în care pot acționa și pot contribui la formarea, cultivarea și educarea valorilor
democratice. Elevii vor înțelege că ține de responsabilitatea cetățenilor unei țări democratice săînvețe cum să identifice eventualele pericole și situații de risc şi să știe cum să reacționeze în
fiecare caz concret.
Demersul educațional la disciplină este asigurat obligatoriu la clasă, în mod sincron, de către
echipa comună (un angajat al poliției și cadrul didactic care predă disciplina Educație pentru
socializare juridică), în baza unui proiect didactic elaborat în comun.

III.

SISTEMUL DE COMPETENŢE

3.1. Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională
Educație pentru socializare juridică
Curriculumul la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică este un
document normativ-reglator proiectat în baza Cadrului de referință al Curriculumului Național(2017) și reprezintă un instrument de implementare a politicilor educaționale vizate de Codul
educației al Republicii Moldova (2014). Acest curriculum se raportează la Recomandarea
Parlamentului European și a Consiliului Uniunii Europene privind competențele-cheie dinperspectiva învățării pe parcursul întregii vieți, care orientează sistemul de învățământ generalobligatoriu spre formarea acestor competențe-cheie, incluse în Codul educației al Republicii
Moldova, art. 11., alin. (5), dar, în special, se referă la competența de a învăța să înveți,competențe de exprimare culturală şi de conștientizare a valorilor culturale, competențe socialeși civice. De aici reiese importanța racordării competenţelor specifice disciplinei respective lacompetenţele-cheie și transversale ale învăţământului secundar general din Republica Moldova.
Curriculumul la disciplina Educație pentru socializare juridică urmărește formarea laelevi a unui set de competenţe specifice, care fundamentează realizarea competenţelor-cheie şicare sunt dezvoltate treptat, pe parcursul întregului demers didactic parcurs pe durata unui an destudii. Competenţele-cheie spre care sunt îndreptate competențele specifice disciplinei opţionale
Educație pentru socializare juridică sunt structurate după cum urmează:6

1. competențe sociale și civice, care, din perspectiva acestei discipline opționale,
reprezintă competenţele ce facilitează adoptarea și aderarea la valorile universale și
fundamentale ale unei societăți democratice. Conviețuirea într-o societate democratică presupune
abilităţi de interacţiune interpersonală în baza valorilor civice, fapt ce constituie premisele
necesare unui comportament democratic, axat pe respectarea demnității umane și a drepturilor
omului;2. competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale, ce
vizează aproprierea valorilor culturii naţionale şi general-umane pe care elevul trebuie să lecunoască şi să le interiorizeze: stabilirea particularităţilor culturii naţionale ale etniilor
conlocuitoare și ale fenomenelor/tradiţiilor de familie şi sociale. Elevul va înțelege rolul
instituțiilor de drept în viaţa omului, va fi capabil și încrezător să-și exercite drepturile cu un simțde responsabilitate matur, față de cei din jur;
3. competenţa de a învăţa să înveţi, care presupune disponibilitatea elevului de aorganiza şi reglementa propria învăţare în raport cu finalitățile acestei discipline. Ea valorifică
capacitatea elevului de a studia diversitatea de surse atât individual, cât şi în grup, abilitatea de ași organiza eficient timpul, de a achiziţiona, procesa, evalua şi asimila noi cunoştinţe cu privire la
statul de drept și de a aplica noile cunoştinţe şi deprinderi în diferite contexte ale disciplinei
Educație pentru socializare juridică.
Competențele-cheie enumerate devin prioritare pentru întregul demers didactic al
disciplinei.
3.2. Competențe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opţională
Educație pentru socializare juridică
Transversalitatea este o caracteristică importantă a competențelor-cheie. Acestea
traversează diferitele sfere ale vieții sociale, precum și, în mod firesc, frontierele disciplinare.
Competențele transversale derivă din competențele-cheie, pe care le extind și le dezvoltă. Înacest sens, pornind de la modelul taxonomic al competențelor transversale din Cadrul dereferință al Curriculumului Național (2017, pp. 17-22), competențele prioritare transversale
pentru disciplina opțională Educație pentru socializare juridică se prezintă în felul următor:1. Cetățenia responsabilă, ce presupune că un cetățean responsabil trebuie să-și asumerolul de a manifesta responsabilitate individuală pentru concluziile și ideile exprimate în public,
de a demonstra integritate și demnitate în relațiile sociale, de a conștientiza modul în carealegerile/deciziile individuale afectează propria persoană, familia și comunitatea mai largă, de amanifesta inițiativă pentru a se informa și pentru a acționa asupra contextelor și evenimentelor deinteres social. În contextul finalităților acestei discipline, tinerii cetățeni trebuie să înțeleagă și să
promoveze principiile democratice ale libertății, dreptății și egalității, să conștientizeze faptul că
fiecare ființă umană are o valoare înnăscută, să demonstreze respect pentru demnitatea umană,pentru nevoile și drepturile omului, să promoveze ordinea și legalitatea la nivel social, sădezvolte abilități pentru a lucra cu subiecte controversate și să dezvolte empatie.
2. Gândirea complexă și critică, ce vizează o persoană capabilă să gândească în modcomplex și critic, care demonstrează o varietate de procese de gândire relevante și necesare în
contextul acestei discipline opționale: evaluează, analizează și anticipează consecințele, percepe
7

gândirea ca pe un proces holistic, realizează integrarea noilor informații cu experiențele șicunoștințele deținute, utilizează procesele de gândire pentru a interpreta, a organiza și a opera cu
informația, corelează conținuturile în moduri noi și unice, își echilibrează rațiunea șisentimentele, în luarea deciziilor, ia în considerare ideile noi și viziunile diferite, pentru a-și lărgi
și adânci perspectivele asupra problemelor, formulează concluzii și conștientizează consecințele
acestora, este capabil să conducă o discuție argumentată și manifestă înțelegere în abordarea
multiperspectivității.
3. Colaborarea/lucrul în echipă, care presupune o persoană capabilă să coopereze și să
lucreze într-un grup, care înțelege și își asumă diferite roluri, facilitând activitatea în grup,
apreciază diversitatea ideilor, sugerează modificări pentru a identifica punctele comune, atunci
când se confruntă cu interese divergente, generează o varietate de opțiuni, evaluează calitatea
ideilor și rezultatele potențiale ale aplicării lor.

3.3. Competenţe specifice ale disciplinei opţionale
Educație pentru socializare juridică
Disciplina opțională Educație pentru socializare juridică, prin competențele salespecifice, contribuie explicit la realizarea idealului educațional stabilit de Codul educației, prinvalorificarea Cadrul european comun de referinţă pentru limbi: învăţare, predare, evaluare,constituit din competențe pentru o cultură democratică (Consiliul Europei, 2016/2018).
Competențe specifice:
1.
2.
3.
4.
5.
6.

Recunoașterea conceptelor specifice statului democratic pentru înțelegerea critică adrepturilor, obligațiilor și responsabilităților cetățenești;Valorificarea demnității umane și a drepturilor omului în formarea unor comportamente
necesare pentru rezolvarea problemelor sociale ale adolescenților;
Explorarea elementelor statului de drept și a democrației prin respectarea legislației pentru
prevenirea delincvenței juvenile;
Manifestarea respectului față de diferiți reprezentanți/membri ai comunității printr-un
comportament tolerant în diverse situații de viață;Demonstrarea responsabilității civice în diferite contexte sociale prin implicare personală;Formarea deprinderilor de cultură juridică necesare pentru înțelegerea și evitarea
conflictelor specifice adolescenților.

8

3.4. Matricea dezvoltării competențelor specifice la Educație pentru socializare juridică (învățământul gimnazial)
COMPETENȚE SPECIFICE

UNITĂȚI DE COMPETENȚĂ (clasa a VIII-a)

1. Recunoașterea conceptelor specificestatului democratic pentru înțelegerea
critică a drepturilor, obligațiilor și
responsabilităților cetățenești

1.1. Formularea, cu cuvinte proprii, a elementelor specifice statului de drept pentru înțelegerea rolului
drepturilor, obligațiunilor și responsabilităților cetățenești în viața cotidiană

2. Valorificarea demnității umane și adrepturilor omului în formarea unor
comportamente
necesarepentrurezolvarea problemelor sociale aleadolescenților

1.2. Sistematizarea conceptelor specifice statului democratic în manifestarea obligațiunilor și
responsabilităților cetățenești
2.1. Enumerarea elementelor de comportament necesare pentru rezolvarea problemelor sociale aleadolescenților din perspectiva drepturilor omului
2.2. Adoptarea unor norme de comportament adecvat în vederea rezolvării nonviolente a problemelorsociale ale adolescenților

3. Explorarea elementelor statului de
drept
și
a
democrației
prin
respectarea
legislației
pentruprevenirea delincvenței juvenile

3.1. Identificarea relațiilor cauzale ale unor situații-problemă privind delincvența juvenilă prinvalorificarea elementelor statului de drept
3.2. Rezolvarea studiilor de caz privind delincvența juvenilă și recunoașterea elementelor statului de drept
și ale democrației

4. Manifestarea respectului față dediferiți
reprezentanți/membriaicomunității printr-un comportament
tolerant în diverse situații de viață

4.1. Recunoașterea unor caracteristici ale comportamentului tolerant pentru relaționarea cu diferiți
reprezentanți/membri ai comunității
4.2. Practicarea normelor de comportament tolerant în diverse situații din viață în vederea promovării
respectului pentru diversitate

5. Demonstrarea responsabilității civice 5.1. Aprecierea modalităților de implicare personală în vederea demonstrării responsabilității civice
în diferite contexte sociale prin5.2. Recomandarea unor exemple/practici de implicare personală și manifestare a responsabilității civice
implicare personală
în diverse contexte sociale
6.1. Identificarea abilităților necesare pentru formarea deprinderilor de cultură juridică din perspectiva
6. Formarea deprinderilor de cultură
juridică necesare pentru înțelegerea și evitării problemelor specifice adolescenților
evitarea conflictelor specifice
6.2. Stabilirea modalităților de evitare a conflictelor prin prisma deprinderilor de cultură juridică
adolescenților
Total

12
9

IV. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Statutul
disciplineiOpțională

Aria
Clasa
Nr. de ore
Nr. de ore
curriculară
pe săptămână
pe an1
Educaţie
a VIII-a1
35
socioumanistică
Notă: În mod recomandabil, activitățile sunt desfășurate de echipa comună (un angajat al poliției sau o altă persoană resursă și cadrul didactic carepredă disciplina Educație pentru socializare juridică).
V.

UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE

Unităţi de competenţă
Unităţi de conţinut
1.1. Formularea, cu cuvinte proprii, aelementelor specifice statului de drept
SECURITATEA COMUNITĂȚII –pentru înțelegerea rolului drepturilor,MISIUNEA POLIȚIEI
obligațiunilor
și
responsabilităților
cetățenești în viața cotidiană
Termeni: Patrie, patriotism, țară, stat,societate, poliție, apel de urgență, sesizare,
alertă falsă, situație de urgență, ordine
publică, menținere/asigurare/restabilire a
1.2. Sistematizarea
ordinii publice, activitate specială deconceptelor specifice statului democratic investigație, infracțiune, Cod penal, ofițer deîn manifestarea obligațiunilor șiurmărire penală, cercetare la fața locului,
responsabilităților cetățenești
laborator criminalistic mobil, ridicare deurme,expertiză
judiciară,experți
profesioniști.

-Activități și produse de învățare recomandate
identificarea în cadrul legal a prevederilor privind
drepturile și obligațiile cetățenești;realizarea de comentarii în baza informațiilor selectate
din varii documente;
exerciții de sistematizare a ideilor și a dovezilor
privind funcționarea unui stat de drept;
exerciții de structurare a propriei opinii referitoare lavalorile democrației;alcătuirea unor liste personale ale valorilor umane, cu
motivarea alegerilor;
exerciții de comparare a ideilor și a valorilor umane,analizând mai multe surse;organizarea activităților de promovare a drepturilor
omului;
aprecierea aportului persoanei responsabile în
schimbarea societății;Poate varia în funcție de structura anului școlar și de datele calendaristice.
10

2.1. Enumerarea elementelor decomportamentnecesarepentrurezolvarea problemelor sociale aleadolescenților din perspectiva drepturilor
omului2.2. Adoptarea unor norme decomportament adecvat în vederearezolvării nonviolente a problemelorsociale ale adolescenților

●
●
●
●
●

Patria sunt EuPoliția în serviciul comunității
Sesizarea poliției
Securitatea publică
Infracțiuni și consecințe. Instituții
în investigația infracțiunilor● Urmărirea penală
● Expertiza criminalistică

-SANCȚIUNI ȘI APLICAREA LOR-

Termeni: sistem de drept, obligațiune,
responsabilitate, lege, egalitate, Cod
contravențional, contravenție, sancțiune
contravențională,tentativă,vinovăție,infracțiune, sancțiune penală, victimă, partevătămată, martor, bănuit, reținere, izolator
3.2. Rezolvarea studiilor de caz privind de detenție preventivă, deținut, cameră dedelincvența juvenilă și recunoașterea reținere, măsuri preventive de libertate.
elementelor statului de drept și ale ● Sistemul de drepturi și
democrației
responsabilități
3.1. Identificarea relațiilor cauzale ale
unor
situații-problemă
privinddelincvența juvenilă prin valorificarea
elementelor statului de drept

4.1. Recunoașterea unor caracteristici
ale comportamentului tolerant pentrurelaționareacudiferiți
reprezentanți/membri ai comunității

4.2.

Practicarea

normelorde● Sistemul organelor de drept din
Republica Moldova● Sancțiuni în cazul contravențiilor
Aspecte ale Codului contravențional● Sancțiuni în cazul infracțiunilor
Aspecte ale Codului penal● Sistemul de aplicare a sancțiunilor● Executarea pedepselor--

activități în grup de identificare a problemelor sociale
ale adolescenților;
activități de culegere a informațiilor/datelor despre
problemele sociale ale adolescenților;
exerciții de elaborare a demersurilor, a adresărilor, amesajelor către instituțiile de drept;practici de identificare a problemelor și a soluțiilor;reflecții asupra experiențelor personale de gestionare asituațiilor de conflict;organizarea vizitelor tematice la instituțiile dereferință;analiza critică a factorilor, a premiselor și a cauzelor
delincvenței juvenile;interpretarea datelor statistice cu referire la problemele
specifice adolescenților;
realizarea unui interviu tematic cu o persoană-resursă;parcurgerea studiilor de caz tematice;practici de elaborare a regulilor de conviețuire în
comunitate;
exerciții de grupare a problemelor conform unor
criterii determinate;evaluarea practicilor de succes privind prevenirea
delincvenței juvenile;
exerciții
deidentificareacaracteristicilor
comportamentului neadecvat;
interpretarea
consecințelor
comportamentului
neadecvat, în vederea prevenirii acestuia;organizarea dezbaterilor tematice cu diferiți
reprezentanți/membri ai comunității;realizarea prezentărilor orale/digitale tematice;aprecierea diferitor situații din viață prin prisma unor
11

comportament tolerant în diverse situații
din viață în vederea promovării
respectului pentru diversitate

SECURITATEA ÎN DIFERITE MEDIIDE TRAI

-5.1. Aprecierea modalităților de Termeni: pornografie infantilă, abuzator,
implicarepersonală
învederea hărțuire sexuală, grooming, participant latrafic, securitate, victimă, victimă a violenței
demonstrării responsabilității civice
în familie.
5.2.
Recomandarea
unor● Securitatea în familie
exemple/practici de implicare personală
● Securitatea în mediul școlarși manifestare a responsabilității civice în● Securitatea în comunitate
diverse contexte sociale● Securitatea în mediul online● Securitatea în timpul călătoriilor● Securitatea în relații
interpersonale-

O VIAȚĂ FĂRĂ VIOLENȚĂ
Termeni: bullying, violență, agresor,
6.1. Identificarea abilităților necesare situație de criză, ordonanță de protecție, pentru formarea deprinderilor de cultură ordin de restricție de urgență, integritate
juridică
din
perspectivaevitării corporală, violență sexuală, comportament sexual, suferință psihică, suferință fizică,problemelor specifice adolescenților
neglijare, violență spirituală, mijloace economice, bunuri, prejudiciu material.
● Serviciile prietenoase copilului● Prevenirea violenței între semeni
6.2. Stabilirea modalităților de evitare a● Bullyingul
conflictelor prin prisma deprinderilor de● Aspecte ale comportamentului
cultură juridică

--exemple de comportament responsabil/tolerant;
promovarea
experiențelor
demanifestare
acceptului/respectului pentru diversitate;aexerciții
denegociere
pentruaplanarea
conflictului/luarea unei decizii;
identificarea
exemplelorderesponsabilizare
civică/personală/colectivă;încurajarea exprimării și argumentării opiniei proprii;
exerciții de estimare a efectelor iresponsabilității
civice: personale și colective;
realizarea dezbaterilor tematice în urma vizionării
filmelor, materialelor video relevante;
formularea concluziilor în baza argumentelor cu privire
la demonstrarea responsabilității civice;antrenarea în activități de grup privind practicile deimplicare personală și manifestare a responsabilității
civice în diverse contexte sociale;
evaluarea critică a exemplelor/practicilor de implicare
personală în diverse situații de viață.
discuții dirijate despre cauzele și consecințele
conflictelor sociale;
exerciții de cunoaștere a unor acte normative cu referire
la problemele specifice adolescenților;
interpretarea unui joc de rol cu privire la o situație deconflict;
exerciții de rezolvare în echipă a unor situații-problemă
pentru formarea deprinderilor de cultură juridică;aprecierea modalităților de evitare/preîntâmpinare a
conflictelor din perspectiva problemelor specificeadolescenților.
12

delincvent și deviant
SITUAȚIILE DE RISC DIN VIAȚA
NOASTRĂ
Termeni: exploatare a copilului prin muncă,muncă forțată, trafic de ființe umane(recrutare, transportare, adăpostire, primire,înșelăciune,abuz
depozițiedevulnerabilitate), trafic de copii, migrație,trafic de organe, inteligență emoțională,capacitate de exercițiu, sclavie, cerșit,pericol, supraveghere, abandon, vagabondaj,
dependență,Produse recomandate:- studii de caz;- interviuri;- proiecte individuale, proiecte de grup, harta
conceptuală;- grile de autoevaluare;- postere;- prezentări cu suport vizual/animație, cărți digitale;- joc de rol;- dezbateri, discuții dirijate;- flyere, ghiduri cu referire la comportament;- jocuri/careuri de cuvinte;- expoziții de desene, fotografii etc.

●
●
●
●

Exploatarea prin muncă
Traficul de ființe umane
Migrația
Pericolul absenteismului și alabandonului școlar● Extreme psihoemoționale
Finalitățile educaționale. La sfârșitul anului de studii, elevul:- va cunoaște mecanismele legale de apărare a drepturilor omului, demonstrând respect față de oameni și lege;- va analiza critic informația vizionată/audiată/studiată din surse media în formarea poziției civice;- va manifesta abilități de soluționare a conflictelor în mod constructiv, pledând pentru supremația legii;- va exprima responsabilitate și atitudine civică, pledând pentru o cultură juridică și pentru evitarea problemelor specifice adolescenților,- va prezenta comportamente tolerante necesare în relaționarea cu diferite persoane, promovând respectul pentru diversitate;- va formula judecăți de valoare referitoare la respectarea principiului egalității tuturor în fața legii.

13

VI.

REPERE METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂȚARE-EVALUARE

Strategiile didactice utilizate în cadrul demersului educațional la disciplina Educație
pentru socializare juridică au ca scop realizarea eficientă a finalităților curriculare. Formareacompetenţelor şi valorilor în cadrul disciplinei este în conformitate cu Cadrul de referință al
Curriculumului Național. Demersul didactic se axează pe elev ca subiect al învățării și pefolosirea metodelor activ-participative și interactive, fapt ce favorizează colaborarea șicomunicarea între elevi, dar și între elevi și alți subiecți educaționali. Este încurajată utilizarea
noilor tehnologii în cadrul demersului educațional.
Rolul echipelor comune (formate din profesor și angajatul poliției) în cadrul lecției
este de a construi oportunităţi de învăţare care îi permit elevului să-şi descopere și să-și
dezvolte abilităţi şi atitudini corespunzătoare, să le exerseze în diverse situații de învățare și
apoi să le transfere în viaţa reală. La lecțiile de Educație pentru socializare juridică, pot fi
utilizate, în mod creativ și adaptat la situațiile specifice de învățare, multiple combinații destrategii didactice, pornind de la o varietate de metode și tehnici specifice.
Cadrul didactic se bazează pe următoarele principii didactice: principiul însuşirii conştiente şi active a cunoştințelor, ce presupune participarea șiimplicarea activă a elevilor în diverse activități: ascultare, scriere, dezbatere,experimentare, rezolvare de probleme, creație etc.;● principiul accesibilității şi individualizării învățării, ce include accesibilitateaconținuturilor, metodelor şi tehnicilor instruirii, a limbajului şi formelor de activitate
etc., pentru a realiza concordanța dintre posibilitățile elevilor şi situațiile de asimilare amesajului transmis. Se realizează prin selecționarea şi gradarea informațiilorştiințifice, precum şi a exercițiilor ce conduc la însuşirea temeinică a cunoştințelor şi laformarea unor competențe;● principiul legării teoriei de practică, ce implică faptul că lecțiile oferă suficiente
ocazii de valorificare a cunoştințelor teoretice în practică şi a competențelor necesare
pentru depășirea diverselor situații de risc. Activitățile desfășurate urmează să asigure
putere operatorie cunoştințelor teoretice, adică transferul învățării în circumstanțe noi
ale vieții cotidiene.
Proiectarea didactică la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică seelaborează în conformitate cu cadrul Evocare-Realizarea sensului-Reflecţie-Extindere(ERRE), ținându-se cont și de cunoștințele și abilitățile obținute la alte discipline de studiu.
Fiind orientate spre formarea unor competențe transdisciplinare, conținuturile tematice
au rolul de a forma competențele specifice disciplinei și nu reprezintă un scop în sine.
Metodologia formării-dezvoltării-evaluării competenţelor include obligatoriu
identificarea și crearea unor situaţii de integrare, a unor situaţii-problemă din cotidian(autentice) pe care elevul le analizează și le rezolvă, mobilizându-şi cunoștințele, capacităţile
şi atitudinile achiziţionate şi exersate la ore. Prin urmare, profesorul și angajatul poliției augrijă să creeze pentru elevi oportunităţi de aplicare în plan social, în viața de zi cu zi a celorînvățate, sub forma unor comportamente constructive, bazate pe un sistem de valori şi
atitudini.
14

Se recomandă proiectarea și desfășurarea unor activităţi de învăţare precum: studiilede caz, cercetarea surselor tematice, exerciții de formulare argumentată a opiniei personale,
vizionarea filmelor tematice, discuții tematice dirijate, exerciţii de autoevaluare a propriului
comportament, exersarea unor conduite de manifestare a culturii juridice, realizarea
interviurilor, întâlnirilor cu persoane-resursă, valorificarea TIC şi a mijloacelor audiovizuale
tematice disponibile, vizite de informare etc.
EVALUAREA, împreună cu predarea şi învăţarea, este o componentă de bază aprocesului didactic la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică și constituie
mijlocul principal de orientare a activităţilor de învăţare ale elevilor, de stabilire a progresieiînvăţării şi de formare a competenţelor.
Luând în considerare faptul că un curriculum la disciplina opţională nu constituie
obiectul evaluărilor externe şi naţionale, evaluarea se realizează prin descriptori, sub forma
unui feedback constructiv, menit să releve nivelul de formare la elevi a finalităţilor
proiectate/competenţelor specifice. Principalul tip de evaluare utilizată în cadrul demersului
didactic este evaluarea formativă. În cadrul evaluării formative, cadrul didactic poate folosi
metode și tehnici de evaluare orală şi scrisă.
În scopul proiectării cât mai eficiente a activităţilor didactice, se recomandă să fie
utilizate instrumente centrate, în special, pe evaluarea procesului, deoarece interesează nu
doar produsul realizat de elev, ci mai cu seamă cum a fost realizat acesta, cum a ajuns elevul
la performanţă. Aceste tehnici îi ajută pe elevi să-şi dezvolte într-o manieră personalizată
gândirea critică, să exprime opinii, să manifeste atitudini și să se autoevalueze. Pentru
evaluarea sumativă, pot fi solicitate ca produse: portofoliul, proiectul tematic, proiectul decercetare, proiectul de acţiune, hărţi şi tabele conceptuale, jurnalul reflexiv, reflecţii
structurate etc.
În procesul de evaluare la disciplina opțională Educație pentru socializare juridică
pot fi aplicate şi alte metode şi tehnici, cum ar fi observarea sistematică a activităţii şi acomportamentului elevului, evaluarea reciprocă, evaluarea activităţii în grup etc. Se
recomandă şi utilizarea chestionarelor şi a fişelor de autoevaluare, care permit elevului să-şi
observe propriul comportament în situaţii de învăţare structurate cooperativ. Cadrul didactic şielevul au libertatea de a-şi elabora propriile fişe ale activităţilor de reflecţie, autoevaluare şi
evaluare reciprocă. Pot exista şi situaţii în care nu ar trebui efectuate evaluări, deoarecesubiectele sunt prea sensibile pentru elevi.
Pentru evaluarea competenţelor specifice disciplinei opţionale Educație pentru
socializare juridică (în clasa a VIII-a), sunt elaboraţi descriptori, care, de fapt, constituie unset de descrieri pozitive ale comportamentelor observabile. Procesul de evaluare prindescriptori se realizează prin observarea comportamentelor elevilor pe parcursul activităţilor,
inclusiv în procesul de elaborare/realizare de către ei a produselor, precum și prin activităţi dereflecţie, autoevaluare şi evaluare reciprocă. Efectuată în mod regulat, observarea devine partecomponentă a procesului educaţional. Cadrul didactic observă comportamentul elevului,
pentru a stabili manifestarea competenţei specifice/a unităţilor de competenţă.
În vederea realizării evaluării prin descriptori, cu acordarea de calificative finale, se
propune o listă de descriptori de competență (a se vedea tabelul Descriptori de competență, p.
1518), selectați din Lista descriptorilor pentru o cultură democratică, aprobată de Consiliul
Europei (2018), și adaptați la competențele specifice ale disciplinei opționale Educație pentru
socializare juridică.
Descriptorii de competenţă:- sunt criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor
elevului şi permit determinarea gradului de formare a acestora (minim, mediu, maxim). În
conformitate cu nivelul atins, descriptorii permit acordarea de calificative: „suficient”,„bine”, „foarte bine”;- sunt, de fapt, indicatori observabili, ce pot fi identificaţi în comportamentul elevilor sau în
produsele activităţii acestora. Rolul descriptorilor este de a oferi criterii riguroase şi
obiective de evaluare şi acordare a calificativelor, îndeplinind funcţia unui etalon deevaluare care să producă rezultate comparabile, relativ standardizate, la evaluări diferite;- nu desemnează comportamente sau performanţe izolate sau declanşate în mod artificial, ci
comportamente şi performanţe combinate şi înlănțuite pe parcursul perioadei de învăţare,puse în acţiune de către elevi;- oferă un set de descrieri pozitive ale comportamentelor observabile, care indică faptul că opersoană a atins un anumit nivel de experienţă într-o anumită competenţă.
Cadrul didactic are obligația să introducă sistematic și regulat (pe toată durata anului destudii) în catalogul clasei, la pagina rezervată disciplinei Educație pentru socializare juridică,în dreptul fiecărui elev, numărul de ordine al descriptorilor de competență corespunzători
comportamentelor manifestate de elev și care reflectă competențele specifice ale disciplinei.
Cadrul didactic explică într-un mod accesibil elevilor și reprezentanților legali ai acestoraesența descriptorilor de competență pentru clasa respectivă și îi informează periodic despre
modalitatea de înregistrare a rezultatelor învățării în catalogul școlar.
Pentru fiecare competență specifică disciplinei, pe parcursul anului școlar, se înregistrează
în catalogul clasei descriptorul din listă o singură dată, în baza observării comportamentului
elevului în diferite situații și contexte ale vieții școlare și extrașcolare. Nu este obligatoriu ca
la fiecare lecţie și pentru fiecare elev să fie înregistrat un descriptor.
Cadrul didactic, până sau după consemnarea numărului unui descriptor în catalogul școlar,oferă feedback comportamental elevului. Forma (oral sau în scris) și modalitatea de oferire a
feedbackului este stabilită împreună cu elevul (de exemplu, în agenda elevului, la rubrica
Note, în Caietul elevului etc.).
De asemenea, este posibil, în special la lecţia de reflecție, ca pentru unii elevi să fie
observat un număr mai mare de descriptori, corespunzători mai multor competențe specifice.
În acest caz, cadrul didactic înregistrează descriptorii identificați în spațiile libere anterioare
zilei în care a avut loc lecţia.
În catalogul școlar, la disciplina Educație pentru socializare juridică, cadrul didacticînregistrează:- zilnic: data, prezența la lecţii a elevilor, conținuturile curriculare studiate la lecţie șitema pentru acasă, dacă aceasta este planificată;16

- sistemic și pentru fiecare elev (în rubrica Notarea rezultatelor învățării): numărul deordine al descriptorilor (conform tabelului Descriptori de competență) care s-au manifestat în
mod firesc, oferind elevului feedback descriptiv/comportamental;- la final de an școlar: calificativul (FB – „foarte bine”, B – „bine”, S – „satisfăcător”)
acordat fiecărui elev, oferind feedback descriptiv/comportamental. Pentru stabilirea
calificativului, la final de an de studii, se aplică următorul algoritm de contorizare a număruluide unităţi de competenţă formate:- 100-81% din numărul total de unităţi de competenţă formate corespunde
calificativului „foarte bine”;- 80-56% corespunde calificativului „bine”;- 55-25% corespunde calificativului „suficient”.

17

DESCRIPTORI DE COMPETENȚĂ
Competenţe specificeUnităţi de competenţă

Descriptori

1.
Recunoașterea
conceptelor
specificestatuluidemocratic
pentruînțelegerea
critică a drepturilor,
obligațiunilor
și
responsabilităților
cetățenești

1.1. Formularea, cu cuvinte proprii, aelementelor specifice statului de drept
pentru înțelegerea rolului drepturilor,
obligațiunilor
și
responsabilităților
cetățenești în viața cotidiană
1.2. Sistematizarea conceptelor specificestatului democratic în manifestarea
obligațiunilor
și
responsabilităților
cetățenești
2.1.
Enumerarea
elementelordecomportament necesare pentru rezolvarea
problemelor sociale ale adolescenților din
perspectiva drepturilor omului

1. Poate explica semnificația conceptelor juridice cheie(justiție, egalitate, necesitatea legilor și normelor,supremația legii).
2. Reflectează critic asupra relațiilor dintre drepturile
omului, democrație, pace și securitate într-o lume
globalizată.
3. Meditează critic asupra cauzelor principale aleîncălcărilor și abuzurilor asupra drepturilor omului.

2.
Valorificarea
demnității umane și adrepturilor omului în
formarea
unor
comportamente
necesarepentrurezolvarea problemelorsocialealeadolescenților
3.
Explorarea
elementelor statului dedrept și a democrației
prin
respectarea
legislației
pentruprevenirea delincvenței

4. Pledează pentru protejarea și respectarea drepturilor
omului în orice împrejurare.
5. Afirmă că drepturile specifice ale copiilor trebuie
respectate și protejate de către societate.
6. Susține că libertățile și obligațiile fundamentale ale
2.2.
Adoptarea
unor
norme
de omului trebuie să fie cunoscute de către fiecare.
comportament
adecvatînvederearezolvării nonviolente a problemelorsociale ale adolescenților
3.1. Identificarea relațiilor cauzale ale 7. Exprimă părerea că toți cetățenii trebuie tratați în
unor situații-problemă privind delincvența mod egal și imparțial, conform legii.
juvenilă prin valorificarea elementelor 8. Susține ideea că legile trebuie aplicate corect șistatului de drept
respectate în toate situațiile din viață.
3.2. Rezolvarea studiilor de caz privind 9. Pledează pentru existența măsurilor eficiente aledelincvența juvenilă și recunoașterea autorităților publice pentru cei care încalcă drepturile

Produserealizate
recomandate
Studii de cazInterviuri

Proiecte
individuale

Proiecte de grupHărțiconceptuale
Grile deautoevaluare
PosterePrezentări cu
suport18

elementelor statului de drept și ale
democrației
4.1. Recunoașterea unor caracteristici ale
4. Manifestarea
comportamentului
tolerant
pentrurespectului față derelaționareacudiferiți
diferiți
reprezentanți/membriaicomunității
reprezentanți/membri ai
comunității printr-un
4.1. Recunoașterea unor caracteristici ale
comportament tolerant comportamentului
tolerant
pentruîn diverse situații derelaționareacudiferiți
viață
reprezentanți/membri ai comunității
5.1. Aprecierea modalităților de implicare
5. Demonstrarea
personală
învedereademonstrării
responsabilității civice
responsabilității civice
în diferite contextesociale prin implicare
5.2. Recomandarea unor exemple/practici
personală
de implicare personală și manifestare a
responsabilității civice în diverse contextesocialejuvenile

6. Formarea
deprinderilor decultură juridică
necesare pentruînțelegerea și evitarea
conflictelor specificeadolescenților

6.1. Identificarea abilităților necesare
pentru formarea deprinderilor de cultură
juridică
din
perspectivaevitării
problemelor specifice adolescenților
6.2. Stabilirea modalităților de evitare a
conflictelor prin prisma deprinderilor decultură juridică

omului.
10. Prezintă normele de comportament tolerant înraport cu diferiți membri ai comunității.
11. Tratează cu respect opiniile și ideile altor persoane.
12. Respectă alte persoane, promovând demnitatea și
drepturile fiecărui om, prin comportament tolerant.

vizual/animații,cărți digitale
Joc de rol
Dezbateri,discuții dirijate
Flyere, ghiduri
cu referire lacomportament

13. Demonstrează că nu este un simplu spectator în
cazul când se încalcă demnitatea și drepturile altor
Jocuri/careuri depersoane.
cuvinte
14. Apără drepturile umane ale altor persoane.
15. Exercită obligațiile și responsabilitățile în calitate
Expoziții dede cetățean activ la nivel local, național sau
desene,internațional.
fotografii etc.
16. Analizează critic informațiile pe care le folosește.
17. Apreciază critic acțiunile persoanelor responsabilede respectarea, promovarea și aplicarea drepturilor
omului.
18. Interpretează critic motivele, intențiile și acțiunile
persoanelor care fac propagandă, creează stereotipuri
și promovează lipsa de toleranță și ura prin discursurile
lor.

19

VII.

REFERINȚE BIBLIOGRAFICE

Cadrul legal:
1.
Cadrul de Referință al Curriculumului Național (2017).
2.
Carta Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică și educația
pentru drepturile omului (2010).
3.
Codul educației al Republicii Moldova (2014).
4.
Constituția Republicii Moldova (1994).
5.
Convenţia europeană pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăților fundamentale(1950).
6.
Convenţia cu privire la drepturile copilului (1989).
7.
Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale
și a abuzurilor sexuale (2007).
8.
Declaraţia Universală a Drepturilor Omului (1948).
9.
Declarația Națiunilor Unite privind Apărătorii Drepturilor Omului (1998).
10.
Guțu, V. Curriculum educațional. Chișinău: CEP USM, 2014.
11.
Educație civică. Curriculum pentru învățământul gimnazial, clasele a V-a – a IX-a.
Chișinău, 2010.
12.
Observațiile finale pentru Republica Moldova ale Comitetului pentru Drepturile
Copilului (2017).
13.
Strategia de dezvoltare a educației pentru anii 2014-2020 ,,Educația 2020” (2014).
14.
Legea privind drepturile copilului nr. 338/1994.
15.
Legea privind protecţia specială a copiilor aflaţi în situaţie de risc şi a copiilor separați
de părinți nr. 140/2013.
16.
Standardele de calitate pentru instituţiile de învăţământ primar şi secundar general din
perspectiva şcolii prietenoase copilului (2013).
17.
Regulamentul Consiliului Naţional pentru Protecţia Drepturilor Copilului, aprobat prinHotărârea Guvernului nr. 409/1998.
18.
Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobat anual prin
ordinul MECC.
19.
Curriculum Educația pentru societate, ciclul gimnazial, 2018.
Literatură de specialitate:
1.
Achiri, I. et al. Evaluarea standardelor educaţionale. Chişinău, 2009.
2.
Adăscăliță, V., Josanu, R. Prevenirea violenței în instituția de învățământ. Ghid
metodologic. Chișinău, 2017.
3.
Competența interculturală. Auxiliar didactic. Chișinău: Pro Didactica, 2015.
4.
Conflictele și comunicarea. Chișinău: ARC, 1998.
5.
Cozma, T. O nouă provocare pentru educaţie: interculturalitatea. Iaşi, 2001.
6.
Danileț, C. Legea pe înțelesul tinerilor. București: Humanitas, 2017.
7.
Educație pentru dezvoltare. Ghidul animatorului. CIDDC, 2001.
8.
Keen. E., Tîrcă, A. Educaţie pentru cetăţenie democratică. AREDDO, 1999.
9.
Ghid de monitorizare a drepturilor copilului. CIDDC. Chişinău, 2017.
10.
Provocând diversitatea. Educație interculturală și rezolvare de conflict. EYE Moldova,
2012.
20

11.

Respect pentru diversitate. Compendiu de exerciții practice la îndemâna facilitatorilor.
București: Bristisch-Counsil, 2010.
Reardon, B. Toleranța – calea spre pace. Chișinău: ARC, 2004.
Repere. Manual de educație pentru drepturile omului cu tinerii. Consiliul Europei,

12.
13.
2004.
14.
Solovei, R., Eşanu, R. Şcoala şi comunitatea. Ghid metodologic. Chişinău: Ştiinţa,
2007.
15.
Solovei, R., Secară, R. Tineri în acţiune. SIEDO. Chişinău, 2004.
16.
Stamatescu, M. Evaluarea valorilor şi atitudinilor. S.A.I., serie nouă, vol. XLVI, 2001.
17.
Toleranța și competența socială. Ghid metodic pentru formatori. Chișinău, 2006.

21