1Anexă la Ordinul ME
nr. 253 din 26 aprilie 2017МЕТОДИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ ПО ПРЕПОДАВАНЕ НА БЪЛГАРСКИЯ ЕЗИК ИЛИТЕРАТУРА (2017-2018 учебна година)Образователният процес по български език и литература през 2017 -2018 учебнагодина ще се осъществява в съответствие с Учебния план за начално, гимназиално илицейско образование за 2017 -2018 учебна година и други нормативни документи, издадениот Министерството на просветата на Република Молдова. Основният нормативен документ запреподаване на българския език и литература е Училищният курикулум за 1–4, 5–9, 10–12клас.
Цели на образователния процес в съответствие с модернизирания курикулум побългарски език и литература
Основен момент в модернизираните курикулуми по български език и литература заначална, гимназиална и лицейска степен е структурирането им чрез компетентностния
подход (компетенции). Под компетенции следва да се разбира интегрирана съвкупност отзнания, умения, навици и ценностни отношения, хармонизирани с възрастовите особеностии познавателните възможности на учениците. Курикулумите по български език илитература за начално звено, гимназия и лицей посочват базовите и специфичните
компетенции, както и логиката на формирането им, учебното съдържание и препоръчаните
дейности за тяхното постигане в съответствие със стандартите.
Функционално курикулумът е свързан с изработването на годишен учебен план отвсеки учител по български език и литература. Учителят изработва своето основно
ръководство за работа, ръководейки се от курикулума, като избира от предписанията
максимално съответстващи на условията, при които той работи: езикова среда, статут напредмета български език и литература в конкретното училище, наличие или отсъствие нанепрекъснатост и последователност на работата за формиране на езиковата личност. Вдвусъставността на предмета (език и литература) се отчита спецификата на двете
съставящите: по-голямата определеност на езиковата система като знание, безусловно енеобходима за знаенето на езика като реч (писмена и устна), от една страна, и знаковатасъщност на литературното произведение, предполагаща разнообразни подходи за изява имоделиране на литературното възприятие на учениците. В курикулума се разписват2максимум от възможности и варианти на целите и пътищата за постигането им, което не самоне ограничава творческия подход на учителя, но и предполага творчество в избора настратегията за преподаване и учене във всяка конкретна ситуация.. Учителят има право дафиксира своето внимание върху онези дейности на учениците, които са целесъобразни отгледна точка на владеене на езика, духовните потребности и формиращите цели на предмета.
Негово е правото разумно да планира равнището на постигане на стандартите в единреализуем процес на педагогическо сътрудничество с учениците, както и съотношението начасовете между двете съставящи части на дисциплината – езика и литературата, къдетоучителят трябва да се съобразява с конкретната ситуация.
Родноезиковото обучение в молдовските училища с българския контингент учещи
предполага съобразяването с формиращия характер на съвременното образование ипревръщането на ученика в субект на обучението, отчитане на спецификата наобразователната система в Република Молдова, културните взаимодействия и различните
степени на владеене на езика.
Основната цел на организацията на обучението по родна словесност е създаване наусловия за развитие на хармонична личност – определена в своята етнокултурна идентичности открита за Диалога на културите.
Най-важното в езиковото обучение е ориентирането му към текста и чрез него къмзаниманията с езика като изразително-изобразително средство (за себеизразяване и разбиранена другия). Това се налага от полиезиковата и поликултурната ситуация в Републиката и отспецифичните условия на функционирането на българския език в Република Молдова. Приезиковото обучение следва да се съчетават системно-структурният и комуникативно-речевият
принципи, които да намират приложение в разнообразните дейности за работа върху текста иприсъздаването на собствентекст

отучениците. Принципно е спазването наинтердисциплинарната връзка с литературното обучение, като работата с художествения
текст да е целенасочена към пълноценното използване на българския език за разкриване набогатите му изразни възможности, за обогатяване на индивидуалния речников запас научениците и развитие на реалните им възможности да се себеизразяват с помощта набългарското слово. Учебното съдържание е насочено преди всичко към получаването назнания за стилистичните особености на словоупотреба, за текстовите структури и развитие нанавици за конструиране на текстове от различен стил в собствената писмена дейност,овладяване на книжовната форма на българския език чрез развитие на устната и писмена речна учениците. Също така принципно е да се работи в тясна взаимовръзка не само с

3Българската литература, приобщаваща учениците чрез художествените творби къмдуховното богатство на българите, но и с Историята, културата и традициите набългарския народ. Този предмет се преподава в рамките на 1 час седмично.
Учебни плановеВ соответствие с учебния план на Министерството на просветата за 2017-2018 учебнагодина брой часове по «Български език и литература» остава без изменения, като за всичкиучилища с българския контингент учещи се запазват по 3 часа седмично. Само в лицейските
класове от хуманитарен профил за български език и литература се отвеждат по 4 часаседмично, докато в класове с реален профил остават по 3 часа- за 1-4. клас (3 часа, интегриран курс)- за 5-9. клас (2 часа – език, 1 час – литература)- за 10-12. клас: 4 часа хуманитарен профил: 3 часа - литература, 1 час – език;3 часа реален профил: 2 часа – литература, 1 час – език.
Забележка: В 5. клас да се отведат часове за изучаване на Числително име.
В работещия днес курикулум по български език и литература по технически
причини беше изпусната тема «Числително име», докато в учебника за 5. клас, везиковата част, тази граматическа тема е представена и в теорията, и в задачите заприлагане на знанията в речта.
Предмет История, култура и традиции на българския народ се преподава в рамките
на 1 час седмично на български език от 1 до 9 клас. За началното звено е издаден учебника за1.-2. клас. Този учебник може да се използва като помагало също така в 3.и 4. клас. Вотделни учебни заведения възможно е задълбочаване на етнокултурния компонент. За целта вучилището се изработва индивидуален план, който се утвърждава в Министерството напросветата.
Забележка. Ако в класа има деца с особени образователни потребности, учителяттрябва да адаптира предметния курикулум в съответствие с индивидуалнитеособености на ученика и въз неговата основа да се изработи индивидуален учебен план(гледай: Образовательный учебный план, Сhişinău, 2012).
Учебно-методическо осигуряванеПрепоръчват се следните учебници по български език и литература:1. клас – И. Димитрова, Е. Дериволкова. Буквар «Светулка».Сhişinău,“Ştiinţa” 2010.
1. клас – Е. Рацеева, Н.Червенков, Е. Дериволкова, М. Драганова «Моите корени» Учебник поистория, култура и традиции на българския народ» 1.-2. клас. Univers pedagogic. 2007.

4

2. клас – И. Димитрова, Е. Дериволкова. Български език за 2. клас.Сhişinău, “Ştiinţa” 2011.
2. клас – И. Димитрова, Е. Дериволкова. Български език за 2. клас.Сhişinău, “Сartier” 2015.
2. клас – Е. Рацеева, Н.Червенков, Е. Дериволкова, М. Драганова «Моите корени» Учебник поистория, култура и традиции на българския народ» 1. – 2. клас.Univers pedagogic. 2007.
3. клас– К. Демирева, Н. Кара, Н. Вълчева. Български език за 3.клас.Сhişinău, Cartier, 2008.
3. клас–М. Натина, Е. Дериволкова, Н. Кара, “Слънчева пътека» Читанка. Сhişinău, Cartier,2005.
3. клас – К. Демирева, Н. Кара, Н. Вълчева, М. Натина, Е. Дериволкова. Български език за 3
клас. Сhişinău, Cartier, 2012.
3. клас – К. Демирева, Н. Кара, Н. Вълчева, М. Натина, Е. Дериволкова. Български език за 3
клас. Сhişinău, Cartier, 2016.
4. клас - К. Демирева, Н.Кара, Н. Вълчева. Български език за 4. клас. Сhişinău, Cartier, 2008.
4. клас М. Натина, Е. Дериволкова, Н. Кара. «Къщичка на детство златно». Читанка, 2005.
4. клас - К. Демирева, Н.Кара, Н. Вълчева. Български език за 4. клас. Сhişinău, Cartier, 2017.
5.клас - К. Демирева, Н. Кара, Е. Рацеева, Л. Кавръкова. Български език и литература, за5.клас. - Сhişinău, Cartier. 2010.
5. клас - К. Демирева, Н. Кара, Е. Рацеева, Л. Кавръкова. Български език и литература, за 5.
клас. - Сhişinău, Cartier. 2015.
6. клас - К.Демирева, Е.Рацеева, Н.Кара. Български език и литература за 6.клас. Сhişinău,Cartier, 2011.
6. клас - К.Демирева, Е.Рацеева, Н.Кара. Български език и литература за 6.клас. Сhişinău,Cartier, 2017.
7. клас - Е. Рацеева, Н. Кара, К. Цанков. Български език и литература за 7. клас,. Сhişinău,Cartier, 2007.
7. клас - Е. Рацеева, Н. Кара, К. Цанков. Български език и литература за 7. клас,. Сhişinău,Cartier, 2012.
8. клас - Е. Рацеева, Н. Кара, К. Демирева. Български език и литература за 8. клас. Сhişinău,Cartier, 2008.
8.клас - Е.Рацеева, Н.Кара, К.Демирева. Български език и литература за 8.клас. Сhişinău,Cartier, 2013.
9. клас - Е.Рацеева, Н.Кара, К.Демирева. Български език и литература за 9.клас. Сhişinău,Cartier, 2010.

59. клас - Е.Рацеева, Н.Кара, К.Демирева. Български език и литература за 9.клас. Сhişinău,Cartier, 2016.
10. и 11. клас - Е.Рацеева, К.Демирева, Д.Йорданова, С.Никифорцева. Учебно помагало поБългарски език и литература. Сhişinău, Cartier, 2016.
12.клас -, К.Демирева, Е.Рацеева, Н.Кара, Д.Йорданова. Учебно помагало по Български език илитература. Сhişinău, Cartier, 2016.
Учебниците, които се преиздават в 2017 година, са съобразени с изискванията накурикулума. Но и учебниците, издадени преди реформата на курикулума, са построени накултурологична основа, позволяват успешно да се реализират целите на курикулума. Могатда се използват и учебниците, издадени в Република България, обаче организацията на работав лицейските класове трябва да се съобразява с насоките, посочени в теоретичната част накурикулума и в издадените в 2007 година, 2010 и 2011 година гидове за учителя.
Стратегии за оценяванеОценяването трябва да се разглежда като непрекъснат процес и да не се свежда самокъм написване на бележки. Функциите му се заключават не само в мотивацията на ученика,но и в констатацията, диагностиката на резултатите на ученика, прогностиката, оценяванетона нивото на интелектуалните му способности и практически умения в края един или другцикъл на обучение. Оценяването трябва да носи възпитателен характер и да включва
иновационните технологии: рейтинг, многоаспектно оценяване, само- и взаимооценка.
В основата на оценките по български език и литература трябва да са поставени преди
всичко комуникативната, етносоциокултурната и интеркултурната компетенции.

Освентрадиционните методи на оценяване (писмени, устни и практически задачи) в практиката насъвременния учител, работещ върху формиране на компетенции, все повече трябва данавлизат такива методи на оценяване, като изследване, проекти, портфолио, оценъчнидидактични игри, тестиране.
Изисквания към оценяването:Обективност: сходни форми, еднакви критерии, без лично отношение.

Етичност: зачитане на правата, достоинството и различността.

Справедливост: всички трябва да имат равни възможности за успех.

Прозрачност: кого, кога и как ще оценяват.

Отговорност: да се отчита ефектът върху оценявания и институцията.

Адекватност: изпитните форми да са адекватни на целите на оценяването.

6Своевременност: да се подържа ефективна обратна връзка.

Ефективност: оценяването да не отнема цялото време на учителя, а и налицеистите.

В Република Молдова се провежда външно финално сумативно оценяване по предмета
«Български език и литература» в края на лицейската степен – в рамките на изпита побакалавриата и в края на начална степен – в рамките на финално национално тестиране в 4клас.
На републиканско ниво в края на учебната година (втората половина на месец май) щесе проведе външно оценяване във форма на контролна работа/тест в 9-ти клас.
Получените бележки на учениците ще се отразяват в дневника като текуща бележка.
През декември месец, в края на първия семестър, на учениците ще се даде за трениранеедин тест. Резултатите ще се анализират заедно с учениците, без да се слагат бележки вдневника.
БиблиографияВ своята професионална дейност, в процеса на преподаване – учене – оценяване,учителят по български език и литература ще може да ползва гидове за учителя и следните
източници:1. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. Български език и литература. Курикулум за I –IV клас. Chişinău, 2010.
2. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. Български език и литература. Курикулум за V– IX клас. Lyceum, Chişinău, 2010.
3. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. Български език и литература. Курикулум за X– XII клас. Ştiinţa, Chişinău, 2010.
4. Гуцу В. Основы национального куррикулума, Кишинеу, 2007
5. Гуцу В. Развитие и внедрение куррикулума в гимназическое образование:концептуальные положения. Кишинеу, 2000.
6. Демирева К. Обучението по български език и литература в Молдова. Български език илитература, №5, 2005.
7. Демирева К. Интертекстуалност, мултикултурно образование, критическо мислене. ВСп. Български език и литература, №4, 2008.
8. Демирева К., Рацеева Е., Кара Н. Български език и литература Ghid de implementare acurriсulumului modernizat în învâţâmînt liceal. Ministerul Educaţiei şi Tineretului alRepublicii Moldova. Proiectul „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”.- Chişinâu,Ştiinţa, 2007.

79. Демирева К., Рацеева Е., Кара Н. Български език и литература Ghid de implementare acurriculumului modernizat pentru treapta liceală. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova.
Proiectul „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”.- Chişinâu, Ştiinţa, 2010.
10. Рацеева Е., Кара Н. Български език и литература. История, култура и традиции набългарския народ. Гид за прилагане на модернизирания курикулум за начална игимназиална степен. Liceum, Chişinău, 2011.
Допълнителна литература
1. Георгиева. Мариана Из лабиринтите на българското слово. Русе, 2014.
2. Налбантова Елена Подстъпи към съвременната българска поезия от Бесарабия иТаврия, УИ „Св. св. Кирил и Методий”. Велико Търново, 2014 .
3. Кара Н. Български език в Молдова /Българи в Северното Причерноморие. Изследванияи материали. Том осми. Велико Търново, 2004.
4. Кара Н. Из истории румынских лексических заимствований в болгарском языке //Anale stiintificeale USM. Seria “Stiinte filologice”. Chisinau, 1998.
5. Кара Н. Из истории антропонимии бессарабских болгар середины XIX в. // История икультура болгар и гагаузов Молдовы и Украины. Кишинев, 1999
6. Кара Н. Болгарский язык в Молдове и проблемы его изучения. // Curriculum scolar:proiectare, implementare si dezvoltare. Chisinau, 2007.
7. Рацеева Е. Писателят Мишо Хаджийски /Българи в Северното Причерноморие.
Изследвания и материали. Том осми. Велико Търново, 2004.
8. Рацеева Е. Мифологическое и обрядовое в структурах повседневности болгарпереселенцев в произведениях Мишо Хаджийски // Бесарабските българи: история,култура и език.Кишинев: SŞB, 2014, с.397 - 404.
9. Рацеева Е Ритуальное и повседневное в произведениях Мишо Хаджийски о болгарахпереселенцах(статья//СлавяневКарпато-Дунайскомрегионе:Вопросывзаимовлияния этносов и культур. Материалы международной научно-практической
конференции 24-25 октября 2013 года. Кишинев: Universitatea Slavonă, 2014, с. 46-55
10. Постановление правительства № 523 от 11.07.2011 «Программа развития школьногообразования в Республике Молдова»Надежда Димитрова, заместник началник на управлениев Националната Агенция по Курикулум и Оценяванекъм Министерството на просветата РМ