MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM NAȚIONAL

LIMBA
ŞI LITERATURA
ROMÂNĂ
Pentru instituţiile de învăţământ cu predareîn limbile minorităţilor naţionale

Clasele X-XII			• Curriculum disciplinar			• Ghid de implementareChişinău, 2020

1

CURRICULUM DISCIPLINAR
Aprobat:- Consiliul Național pentru Curriculum, proces-verbal nr. 22 din 05.07.2019- Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:• Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
• Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC, coordonator al
managementului curricular• Natalia GRÎU, consultant principal, MECC, coordonator al grupului de lucru
EXPERŢI-COORDONATORI:• Vladimir GUȚU, dr., hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general• Ion GUȚU, dr. conf. univ., USM, expert-coordonator pe aria curriculară Limbă şi
comunicare
GRUPUL DE LUCRU:• Alexandra BARBĂNEAGRĂ (coordonator), dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” dinChişinău
• Lucia CEPRAGA, dr., conf. univ., ASEM
• Ina DEACIUC, grad did. întâi, IPLT „Aleksandr Pușkin”, Fălești
• Iulia IORDĂCHESCU, lector, UPS „Ion Creangă” din Chişinău
• Viorica POPA, dr., conf. univ., US „Alecu Russo”, Bălți
• Veronica ROŞCOVANU, grad did. superior, IPLT „Dimitrie Cantemir”, Chișinău
• Aliona SAVIUC, grad did. întâi, DGE Fălești

Limba şi literatura română : Curriculum naţional : Clasele 10-12 : Curriculum
disciplinar : Ghid de implementare : Pentru instituţiile de învăţământ cu predare în
limbile minorităţilor naţionale / Ministerul Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Republicii
Moldova ; coordonatori: Angela Cutasevici, Valentin Crudu, Natalia Grîu; grupul delucru: Alexandra Barbăneagră (coordonator) [et al.]. – Chişinău : Lyceum, 2020 (F.E.-P.
"Tipografia Centrală"). – 124 p. : fig., tab.
Referinţe bibliogr.: p. 122-124 (65 tit.). – 300 ex.
ISBN 978-9975-3440-9-8.
373.5.091:[811.135.1’243+821.135.1.09]073)
L 62

2

GHID DE IMPLEMENTARE
Elaborat în conformitate cu prevederile Curriculumului disciplinar, aprobat la ședința
Consiliului Național pentru Curriculum, prin ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 906 din 17.07.2019
COORDONATORI:• Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
• Valentin CRUDU, dr., șef Direcție învățământ general, MECC, coordonator al
managementului curricular• Natalia GRÎU, consultant principal, MECC, coordonator al grupului de lucru
EXPERŢI-COORDONATORI:• Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM, expert-coordonator general• Ion GUȚU, dr., conf. univ., USM, expert-coordonator pe aria curriculară Limbă şi
comunicare
GRUPUL DE LUCRU:• Alexandra BARBĂNEAGRĂ (coordonator), dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” dinChişinău
• Lucia CEPRAGA, dr., conf. univ., ASEM
• Ina DEACIUC, grad did. întâi, IPLT „Aleksandr Pușkin”, Fălești
• Iulia IORDĂCHESCU, lector, UPS „Ion Creangă” din Chişinău
• Viorica POPA, dr., conf. univ., US „Alecu Russo”, Bălți
• Veronica ROŞCOVANU, grad did. superior, IPLT „Dimitrie Cantemir”, Chișinău
• Aliona SAVIUC, grad did. întâi, DGE Fălești

3

PRELIMINARII
Curriculumul la disciplina Limba şi literatura română pentru instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale, învăţământul liceal, este un document normativ, reglator ce descrie condiţiile învăţării, procesele educative, experienţele de învăţare şi modul de organizare a procesului de instruire.
Prezentul Curriculum, proiectat pentru a fi implementat la disciplina Limba şi literatura română în clasele a X-a – a XII-a, este parte componentă a Curriculumului Naţional,
Aria curriculară Limbă şi comunicare.
Scopul Curriculumului constă în valorificarea politicilor educaţionale naţionale şi europene în predarea-învăţarea-evaluarea disciplinei Limba şi literatura română, sporirea
calităţii învăţării limbii române în instituţiile cu predare în limbile minorităţilor naţionale, formarea unei personalităţi capabile să comunice eficient în diverse domenii alevieții.
Curriculumul la disciplină reprezintă un imperativ dictat de actualizarea actelor normative naţionale şi internaţionale, a documentelor de politici educaţionale şi lingvistice, Programul Naţional pentru îmbunătăţirea calităţii învăţării limbii române în instituţiile de învăţământ general cu instruire în limbile minorităţilor naţionale (2016-2020), a
standardelor în educaţie, precum şi de schimbările survenite odată cu adoptarea paradigmelor educaţionale centrarea pe elev şi şcoala prietenoasă copilului.
Procesul de elaborare a Curriculumului dezvoltat la Limba şi literatura română este
fundamentat pe prevederile mai multor acte normative: Codul Educaţiei al Republicii
Moldova (2014), Standardele de eficienţă a învăţării (2012), Standardele de eficienţă aînvăţării limbii române ca limbă nematernă în învăţământul primar şi preuniversitar din
Republica Moldova (2012), Strategia de dezvoltare a educaţiei pentru anii 2014-2020„Educaţia-2020” (2014), Programul Naţional pentru îmbunătăţirea calităţii învăţării
limbii române în instituţiile de învăţământ general cu instruire în limbile minorităţilor
naţionale 2016-2020 (2015), Cadrul de Referinţă al Curriculumului Naţional (2017),
Concepţia didactică a disciplinei Limba şi literatura română în instituţiile cu predareîn limbile minorităţilor naţionale, Cadrul European Comun de Referinţă pentru Limbi:
predare-învăţare-evaluare (2018), Recomandările Parlamentului European şi ale Consiliului Uniunii Europene privind competenţele-cheie din perspectiva învăţării pe parcursulîntregii vieţi (2018).
La proiectarea documentului curricular s-a ţinut cont de sugestiile experţilor în domeniul Ştiinţe ale educaţiei/Didacticii limbii şi literaturii române, precum şi de opiniile
cadrelor didactice şi manageriale din republică, de experienţele programelor curriculare anterioare din ţară şi de peste hotare. Respectiv, în procesul de elaborare a prezentului Curriculum s-au luat în calcul:- abordările postmoderne şi tendinţele dezvoltării curriculare pe plan naţional şiinternaţional;4

- imperativele de adaptare a Curriculumului la aşteptările societăţii, nevoile elevilor, dar şi de tradiţiile şcolii naţionale;- valenţele disciplinei în formarea competenţelor intra- şi interdisciplinare şi a celor specifice;- necesităţile asigurării continuităţii şi conexiunii dintre ciclurile învăţământului general;- corelarea eficientă între disciplinele din aceeaşi arie curriculară, dar şi cele conexe etc.
În context, elementele de dezvoltare curriculară la Limba şi literatura română pentru instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale pentru treapta liceală sunt:- racordarea procesului de învăţare la cadrul legislativ actual, documentele normative şi strategice naţionale şi internaţionale, politicile educaţionale, lingvistice şicurriculare existente;- compatibilizarea Curriculumului Naţional cu Cadrul European Comun de Referinţă pentru Limbi, corelarea competenţelor de comunicare în limba română ca limbă nematernă cu nivelurile europene de performanţă lingvistică conform CECRL,
stabilirea şi descrierea nivelurilor de învăţare a limbii române ca limbă nematernă în instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale;- prezentarea conceptului de curriculum din perspectivă sistemică;- abordarea integrată a procesului de învăţare a limbii şi literaturii române;- precizarea nivelurilor taxonomice ale competenţelor, fiind formulate competenţele specifice disciplinei pentru fiecare treaptă şi revizuit sistemul unităţilor decompetenţe în contextul dinamic al formării competenţelor specifice pe unităţi
de învăţare pentru asigurarea continuităţii şi progresiei procesului de învăţare;- reducerea, reevaluarea şi reformularea unităţilor de competenţă, în baza taxonomiei competenţelor, conform domeniilor de cunoaştere şi înţelegere, aplicare şi
operare, integrare şi transfer;- corelarea abordărilor intra- şi interdisciplinare la nivelul competenţelor şi a conţinuturilor educaţionale raportate la ciclurile învăţării limbii române ca limbă
nematernă (învăţământ primar, gimnazial, liceal), alte discipline conexe din Aria
curriculară Limbă şi comunicare: Limbi străine, Limba şi literatura rusă, Limba
maternă;- restructurarea, reorganizarea unor domenii, descongestionarea programului
curricular, prin eliminarea unor conţinuturi considerate nerelevante pentru formarea/dezvoltarea competenţelor specifice disciplinei;- specificarea activităţilor de învăţare, a produselor şi a finalităţilor pe clase;- reliefarea cadrului valoric intra-/interdisciplinar în baza profilului absolventuluide la ciclul liceal, din perspectiva abordării psiho- şi sociocentrice;- promovarea abordării funcţional-comunicative în procesul de învăţare a limbii
române ca limbă nematernă, a strategiilor didactice active şi interactive, a învăţării experienţiale, a elementelor de învăţare prin sarcini, proiecte, studii de caz,problematizare;5

- diversificarea modalităţilor de integrare a noilor tehnologii digitale, informaţionale şi de comunicare în procesul didactic;- introducerea în administrarea disciplinei, ca element de noutate, a orelor pentru
ateliere de lectură, de discuţii/dezbateri; atelierelor interculturale, pentru promovarea abordărilor interdisciplinare, interculturale în procesul didactic etc.
Curriculumul promovează abordarea sistemică a conceptului de curriculum, modelulde proiectare curricular centrat pe competenţe şi finalităţi, axat, în special, pe produs
sau pe achiziţiile finale ale procesului complex de predare-învăţare-evaluare.
Actualitatea prezentului Curriculum se impune şi prin abordarea integrată a sistemului de competenţe, conţinuturi de învăţare – studiul integrat al limbii şi literaturii
române, precum şi a activităţilor de învăţare.
Documentul normativ fundamentează şi orientează activitatea profesorului de liceu,
organizează procesul de predare-învăţare-evaluare, încurajează creativitatea profesională a cadrului didactic în demersurile educaţionale la disciplină, axându-se pe dezvoltarea personalităţii elevilor, a competenţelor necesare pentru învăţarea pe tot parcursulvieţii, dar şi de integrare socioculturală.
În acest context, Curriculumul realizează următoarele funcţii:• reprezintă documentul normativ-reglator al procesului de predare-învăţareevaluare la disciplina Limba şi literatura română pentru instituţiile de învăţământ
cu predare în limbile minorităţilor naţionale;• oferă repere teoretice privind proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului
educaţional la disciplină;• reprezintă axa orientativă de formare la elevi a competenţelor specifice disciplinei;• corelează procesul de proiectare didactică şi de evaluare a randamentului şcolar;• serveşte drept reper pentru elaborarea produselor curriculare: manuale şcolare,ghiduri metodologice, materiale didactice, softuri educaţionale, teste de evaluare etc.
Curriculumul la Limba şi literatura română este adresat tuturor actorilor procesului
educaţional: elevi, cadre didactice, părinţi, manageri şcolari, autori de resurse curriculare, precum şi altor persoane interesate. Autorii de manuale vor dezvolta unităţile deînvăţare ale Curriculumului după criterii logice, operaţionalizând unităţile de competenţe, valorificând conţinuturile tematice la disciplină în sarcini şi contexte comunicativede învăţare, vor oferi puncte de sprijin elevilor în realizarea unei învăţări independente,active şi interactive, iar profesorilor – puncte de plecare în realizarea unui demers didactic integrat de calitate.

6

I. REPERE CONCEPTUALE
Disciplina Limba şi literatura română în instituţiile cu predare în limbile minorităţilor
naţionale are un statut de disciplină şcolară obligatorie pentru toate treptele de instruire [Codul Educaţiei al RM, art. 10, al (3)] şi se fundamentează pe domeniul educaţiei
lingvistice.
Educaţia lingvistică este un proces de instruire pedagogică orientat spre formarea
culturii comunicaţionale a unei persoane capabile să comunice şi să interacţioneze cu
semenii, exprimându-şi gânduri, stări, sentimente, opinii etc., pentru soluţionarea unor
probleme concrete în viaţa de zi cu zi.
Principalele domenii de învăţare pentru educaţia lingvistică sunt: dobândirea competenţelor de comunicare, experienţelor cross şi multiculturale.
Obiectivul fundamental al disciplinei Limba şi literatura română în instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale constă în dezvoltarea la elevi acompetenţei de comunicare, familiarizarea cu valorile naţionale şi universale, valorificarea experienţelor lingvistice şi de lectură în diverse contexte de comunicare, în vederea
integrării socio-profesionale.
Prezentul Curriculum reprezintă un sistem de competenţe, conţinuturi, activităţi didactice, produse şi finalităţi care asigură funcţionalitatea şi dezvoltarea disciplinei Limba şi literatura română în instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor
naţionale, învăţământul liceal.
Cadrul conceptual al Curriculumului se bazează pe câteva principii fundamentale:• principiul motivării, stimulării interesului pentru învăţarea limbii române şi a comunicării în limba ţintă (se va urmări învăţarea pozitivă, valorificată printr-o gamăde strategii didactice experienţiale, active şi interactive, pentru stimularea interesului de a învăţa şi comunica în limba română, încurajarea motivaţiei intrinseci a
elevului);• principiul sistematizării şi coerenţei demersurilor educaţionale (se va lua în considerare că învăţarea se axează pe formarea/dezvoltarea eşalonată, graduală acompetenţelor specifice, unităţilor de competenţe de la clasă la clasă);• principiul învăţării centrate pe elev (se va promova un demers didactic axat pe învăţarea activă şi interactivă, în care elevii să-şi dezvolte independenţa de acţiune,
originalitatea, creativitatea, realizând activităţile în propriul ritm de învăţare);• principiul învăţării bazat pe modelul funcţional-comunicativ (procesul de învăţare
a limbii se va organiza ca model al procesului de comunicare reală în situaţii concrete de viaţă);• principiul abordării integrate a conţinuturilor de învăţare (se va centra peînvățarea limbii şi literaturii române cuprinse într-o arie tematică unitară, urmărind realizarea unor competențe și finalități concrete);7• principiul învăţării experienţiale, prin acţiune (se va realiza învățarea prin interacţiune cu ceilalţi, din propriile experienţe, elevul fiind direct implicat în activităţi
practice);• principiul axiologic/valoric (se va aplica în selectarea textelor recomandate şi aunităţilor de conţinut);• principiul accesibilităţii şi individualizării procesului de învăţare (se va ţine contîn proiectarea conţinuturilor, activităţilor de învăţare şi a produselor curriculare,care vor fi alese adecvat particularităţilor individuale şi de vârstă ale elevilor);• principiul comunicării interculturale (se va urmări învăţarea limbii ca o componentă a culturii, familiarizarea elevilor cu valorile culturii naţionale, antrenarea
lor în diverse contexte simulate şi reale de comunicare interculturală);• principiul corelaţiei interdisciplinare (se va propune demers didactic interdisciplinar, corelat cu alte discipline şcolare: cu Limba şi literatura maternă, Limbistrăine, Geografia, Istoria, Artele, Muzica etc., care motivează şi condiţionează
caracterul sistemic al învăţării).
Studiul limbii şi literaturii române la treapta liceală este fundamentat pe cinci competenţe specifice disciplinei ce vizează formarea/dezvoltarea competenţelor de audiere,
lectură, vorbire, scriere şi a competenţei interculturale, iar învăţarea este centrată pedimensiunile: cunoştinţe (a şti), abilităţi (a şti să faci), atitudini şi valori (a şti să fii, a şti sărelaţionezi cu ceilalţi) ca sistem integrat, ce formează şi dezvoltă o competenţă şcolară.
Această abordare conceptuală rezultă din definiţia competenţei şcolare promovată de Codul Educaţiei [1], Cadrul de Referinţă al Curriculumului Naţional [2, pag. 16]:
„Competenţa şcolară este un sistem integrat de cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori,dobândite, formate şi dezvoltate prin învăţare, a căror mobilizare permite identificarea
şi rezolvarea diferitor probleme în diverse contexte şi situaţii”.
Prezentul Curriculum se bazează pe un sistem de competenţe:• Competenţele-cheie/transversale, categorie curriculară importantă, cu un gradînalt de abstractizare şi generalizare, ce marchează aşteptările societăţii privind parcursul şcolar şi performanţele cele mai generale care pot fi atinse de elevi la încheiereaşcolarizării. Acestea reflectă atât tendinţele din politicile educaţionale naţionale, prevăzute de Codul Educaţiei (2014), cât şi din cele internaţionale, stipulate în Recomandările
Comisiei Europene (2018), precum: competenţe de comunicare în limba română; competenţe de comunicare în limba maternă, competenţe de comunicare în limbi străine,competenţe în matematică, ştiinţe şi tehnologie; competenţe digitale; competenţa dea învăţa să înveţi; competenţe sociale şi civice; competenţe antreprenoriale şi spirit deiniţiativă; competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale.
Competenţele-cheie/transversale vizează diferite sfere ale vieţii sociale, au o profundă interconectare, poartă un caracter pluri-/inter-/transdisciplinar, se pot concretiza
în cadrul competenţelor specifice disciplinei, unităţilor de competenţe, unităţilor de8conţinut, activităţilor de învăţare şi produselor şcolare recomandate, se formează şi se
dezvoltă progresiv şi gradual pe niveluri şi cicluri de învăţământ. Aceste competenţe serealizează în mod flexibil la toate disciplinele şi treptele de instruire.
• Competenţele specifice se proiectează în baza competenţelor transdisciplinare şi
reprezintă sisteme integrate de cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori proiectate pentru
a fi formate/dezvoltate la disciplină până la finele învăţământului liceal (clasa a XII-a),prin raportare la întreaga perioadă de şcolarizare.
• Unităţile de competenţe derivă din competenţele specifice, reprezentând componentele acestora ce urmează a fi formate/dezvoltate de fiecare elev pe parcursul unei
clase/a unui an şcolar.
Sistemul de competenţe proiectat reprezintă componenta-cheie a Curriculumului ladisciplină. Competenţele sunt obligatorii şi servesc drept reper în proiectarea şi realizarea demersului didactic la clasă.
Totodată, Curriculumul la disciplina Limba şi literatura română, învăţământ liceal,orientează cadrul didactic spre organizarea procesului de predare-învăţare-evaluare în
baza unităţilor de învăţare.
• Unităţile de învăţare, elemente de bază ale documentului normativ, se află în interconexiune: unităţi de competenţe – unităţi de conţinuturi – activităţi de învăţare şi
produse şi servesc ca mijloace de atingere a finalităţilor de învăţare.
• Unităţile de conţinut constituie mijloace informaționale prin care se urmărește
realizarea sistemului de unități de competențe proiectate, a competențelor specificedisciplinei, dar și a celor transversale/interdisciplinare.
Unităţile de conţinut la disciplină includ: contexte tematice (arii de comunicare), elemente de construcţie a comunicării, acte comunicative și texte recomandate, prin carese realizează comunicarea.
• Activităţile de învăţare reprezintă modalităţi de lucru prin care se valorifică unităţile de conţinut în vederea formării/dezvoltării unităţilor de competenţe proiectate.
Cadrul didactic are libertatea şi responsabilitatea nu doar să utilizeze lista de activităţi
de învăţare propusă, dar şi să o completeze, personalizeze, în funcţie de specificul claseide elevi, obiectivele urmărite, resursele disponibile etc.
• Produsele sunt rezultatele procesului de învăţare, acestea fiind proiectate în Curriculum pentru fiecare competenţă specifică pe clase.
• Finalităţile de studii sunt rezultatele măsurabile obţinute în cadrul procesului deînvăţare, prin care se certifică în ce măsură şi la ce nivel competenţele specifice au fost
formate/dezvoltate la etapa dată de învăţare.
Reperele conceptuale ale Curriculumului dezvoltat la disciplina Limba şi literatura română pentru instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale, învăţământ liceal, se axează pe modelul funcţional-comunicativ şi vizează dezvoltarea competenţei de comunicare prin abordarea integrată a învăţării limbii şi literaturii române.

9„Abordarea integrată a limbii şi literaturii române în liceu se reflectă în faptul interdependenţei dintre educaţia lingvistică şi educaţia literar-artistică, ce facilitează perceperea textului literar, a celui nonliterar şi contribuie la producerea diferitor tipuri detexte, atât solicitate exclusiv în situaţiile de învăţare, cât şi necesare în viaţa de dupăabsolvirea şcolii” [27, pag. 21].
În procesul de învăţare a limbii şi literaturii române în instituţiile cu predare în limbile minorităţilor naţionale se va realiza studierea integrată a limbii şi literaturii. Accentul
se va plasa pe educaţia lingvistică, textul (nonliterar şi literar) fiind un factor-reper dedezvoltare a competenţelor verbal-comuncative (audierea, vorbirea, lectura, scrierea),model de limbă română literară, pretext pentru formarea competenţei de comunicare.
Învăţarea limbii şi a textului nonliterar/literar se va contextualiza conform unităţii tematice.
Studiul integrat al limbii şi literaturii române în şcoală are ca scop formarea şi dezvoltarea competenţelor de comunicare, care ar permite individului să acţioneze autonom
în diverse domenii (familial, educaţional, social, profesional), pe întreg parcursul vieţii.
Competenţa de comunicare în limba română se va forma prioritar, pornind de latextul nonliterar sau textul literar. Abordarea textului urmând a fi făcută, în fond, dinperspectivă comunicativă. Se va urmări nu studierea textului în sine (hermeneutică,semiotică), ci modul de a transmite prin intermediul textului a diferitor valori, a extrage
din text diferite valori, iar textul se va supune unei abordări funcţionale.
Educaţia lingvistică a elevilor din instituţiile cu predare în limbile minorităţilor naţionale se va realiza printr-un larg spectru de Acte comunicative – secvenţe produse devorbitor cu o anumită intenţie comunicativă. Actele verbale proiectate în Curriculumoferă elevilor multiple deschideri pentru utilizarea limbii în situaţii de comunicare concrete, conform ariei tematice stabilite.
Prezentul Curriculum, care asigură funcţionalitatea şi extinderea disciplinei la nivel
liceal, prevede învăţarea limbii şi literaturii române în corespundere cu Concepţia didactică a disciplinei, documentele de politici europene, Cadrul European Comun de Referinţă pentru Limbi: învăţare-predare-evaluare (CECRL-2018).
Conform CECRL, sunt stabilite nivelurile de competenţă lingvistică: Pre-A1, A1,
A2, B1, B2, C1, C2, care corespund diviziunilor de cunoaştere a limbii: nivel incipient(Pre-A1) – utilizator/vorbitor debutant; nivel de bază (A) – utilizator/vorbitor elementar; nivel intermediar (B) – utilizator/vorbitor independent; nivel avansat (C) – utilizator/vorbitor experimentat (vide Tabelul 1.1).

10

Tabelul 1.1

Nivelurile
conform Cadrului European Comun de Referinţă pentru Limbi
Pre-A1
Nivel incipient

Nivel
debutant

A
Nivel de bazăNivel
începător

B
Nivel intermediar

Nivel
Nivel-prag
elementar

Nivel
avansatC
Nivel avansat

NivelautonomMăiestrieÎn temeiul CECRL care stipulează că „nivelurile sunt de referinţă şi că, în orice context dat, utilizatorii ar putea să le divizeze, ilustrând modurile în care acestea s-ar putea
realiza în diverse contexte”, a fost elaborată „o arborescenţă flexibilă” a nivelului B2 deînvăţare a limbii române la treapta liceală (vide Figura 1.1) şi corelarea acestora pe clase(vide Tabelul 1.2):
Nivelurile
conform Cadrului European Comun de referinţă pentru Limbi
Pre-A1
Nivel incipientA
Nivel de bazăNivel
debutant

Nivel
Nivel
începător elementar

B
Nivel intermediar
Nivel prag

NivelavansatC
Nivel avansat
NivelautonomMăiestrieB2.1 B2.2 B2.3

Figura 1.1. Arborescenţa flexibilă a nivelului B2 cu referire la procesulde învăţare a limbii române ca limbă nematernă la treapta liceală
Tabelul 1.2
Nivelurile de învăţare a limbii române
ca limbă nematernă corelate cu nivelurile CECRL
Etapa deînvăţământ
Învăţământ liceal

Nivelul de referinţă
conform CECRL

Nivelul stabilit cu
referire la învăţarea limbii
române ca limbă nematernă

Clasa

B 2.1

X

B 2.2

XI

B 2.3

XII

B2

11

Prezentul Curriculum la Limba şi literatura română reprezintă un concept integrator
al disciplinei, care valorifică procesul intercultural, intra- şi interdisciplinar. Aceasta se
bazează pe patru elemente interconectate – 4C, care apar în contexte specifice: conţinut, comunicare, cunoaştere şi cultură. În acest sens, învăţarea limbii şi literaturii nu
este privită ca un scop în sine, ci ca un mod de a acumula, odată cu învăţarea ei, a unorcunoştinţe despre cultura, obiceiurile, tradiţiile naţionale, normele comportamentale,valorile culturale naţionale/universale etc.
Componenta culturală din Curriculum asigură promovarea dezvoltării personale aelevului într-un cadru sociocultural lărgit, educaţia în şi pentru valori, contribuind laformarea identităţii naţionale. În plus, menţionăm posibilitatea de valorificare a conţinuturilor educaţionale prin intermediul mai multor discipline şcolare (Limba maternă,Istorie, Geografie etc.).
De menţionat, că actualul Curriculum la disciplină pune la dispoziţia profesorilor, autorilor de manuale, un cadru flexibil de organizare a demersului didactic la clasă, oferindmultă libertate şi deschidere atât în alegerea conţinuturilor, acestea fiind recomandate(cu excepţia materiei lingvistice), a textelor/fragmentelor de texte pentru valorificare,cât şi a integrării unităţilor tematice, proiectării procesului de învăţământ, alegerii strategiilor de predare-învăţare-evaluare. Aceştia vor avea libertatea de a decide, în limitele
necesare, pe clase, asupra modalităţii de abordare didactică a materiei, ţinând cont decriteriul valoric, dar şi de interesele, preferinţele, particularităţile de vârstă ale elevilor.

12

II. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Statutul
disciplineiAriacurriculară

ObligatorieLimbă şicomunicare

Clasa

Nr. de oresăptămână

Nr. de ore
pe an1

X

4

136

XI

4

136

XII

4

132

2.1. REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A ORELOR PE UNITĂŢI DE CONŢINUT
UNITĂŢI DE CONŢINUT

CLASA
X

XI

XII

Mediul personal

34

34

33

Mediul educaţional

34

34

33

Mediul social

34

34

33

Mediul cultural

34

34

33

dintre care:
Activităţi integrate de învăţare a limbii şi101
literaturii române
Recapitulări
8
Evaluări (inclusiv 1 iniţială)9
Ateliere de lectură, de discuţii/dezbateri,
8
interculturale
Ore la discreţia profesorului
10În total:
136

101

97

8
9

8
9

8

8

10
136

10
132

2.2. VOLUMUL RECOMANDAT AL PRODUSELOR ȘCOLARE PE CLASE

Monolog/mesaj/descriere/prezentare(număr de enunţuri)Dialog (număr de replici)
Scriere (număr de enunţuri)Lectură particulară (număr de pagini)

1

X

XI

XII

10-12

12-14

14-16

10-12
10-11
6-8

12-14
11-12
8-10

14-16
12-14
10-12

Poate varia în funcţie de structura anului şcolar şi datele calendaristice, conform Planului-cadru.

13III. COMPETENŢE SPECIFICEALE DISCIPLINEI• Comprehensiunea vorbirii orale din variate tipuri de mesaje şi surse, manifestând interes şi atitudine pozitivă în procesul de interacţiune verbală.
• Participarea la interacţiuni verbale în diverse situaţii de comunicare, demonstrând motivare, flexibilitate, autonomie în realizarea intenţiilor comunicative.
• Interpretarea mesajelor scrise/textelor nonliterare şi literare din variate surse,
manifestând interes pentru lectură, gândire critică şi motivare pentru integrarea
informaţiilor achiziţionate în propriul sistem de valori.
• Redactarea diferitor tipuri de mesaje pe variate suporturi, demonstrând corectitudine, comportament lingvistic autonom şi responsabilitate pentru exprimarea
în limba română literară.
• Valorificarea experienţelor lingvistice şi de lectură în variate domenii de comunicare în limba română, demonstrând apreciere, respect pentru valorile culturii
naţionale și universale, deschidere pentru exprimarea identităţii naţionale.

1415Unităţi de conţinut

Acte comunicative:- a identifica situarea în spațiu și timp
a unor persoane/obiecte/acțiuni/
evenimente;- a identifica informații;1.2. Selectarea unor informaţii
- a defini sensul unor mesaje;
relevante din diverse texte- a semnala receptarea mesajului;
audiate, în scopul îndeplinirii - a confirma înţelegerea mesajului;
unei sarcini de lucru.
- a solicita repetarea unui cuvânt/enunț;- a exprima atitudini/opinii;
1.3. Recunoaşterea organizării
- etc.
logice a unor mesaje/texte
audiate.
Elemente de construcţie a comunicării*1.1. Identificarea semnificaţiei
generale a mesajelor
audiate, în diverse contexte
de comunicare.

Unităţi de competenţă

4.1. CLASA a X-a
Activităţi:- audierea mesajelor/textelor/dialogurilor în format mp3,
mp4, urmărind obiectivele prestabilite;- completarea, în baza mesajului audiat, a tabelelor,
formularelor, fişelor de lucru (prin numerotare, unire prinsăgeţi etc.);- identificarea valorilor semantice ale unor cuvinte, enunţuri
din informaţia recepţionată la auz;
- redarea rezumativă a sensului unui text sau mesaj audiat/vizionat;- identificarea/corectarea greşelilor dintr-un dialog audiat;

Activităţi şi produse de învățare recomandate

CS 1. Comprehensiunea vorbirii orale din variate tipuri de mesaje şi surse, manifestând interes şi atitudine pozitivă în procesul de interacţiune
verbală.
CS 2. Participarea la interacţiuni verbale în diverse situaţii de comunicare, demonstrând motivare, flexibilitate, autonomie în realizarea intenţiilor
comunicative.
CS 3. Interpretarea mesajelor scrise/textelor nonliterare şi literare din variate surse, manifestând interes pentru lectură, gândire critică şi motivare
pentru integrarea informaţiilor achiziţionate în propriul sistem de valori.
CS 4. Redactarea diferitor tipuri de mesaje pe variate suporturi, demonstrând corectitudine, comportament lingvistic autonom şi responsabilitate
pentru exprimarea în limba română literară.
CS 5. Valorificarea experienţelor lingvistice şi de lectură în variate domenii de comunicare în limba română, demonstrând apreciere, respect
pentru valorile culturii naţionale și universale, deschidere pentru exprimarea identităţii naţionale.
CONTEXTE TEMATICE
1. Mediul personal
2. Mediul educaţional
3. Mediul social
4. Mediul cultural

IV. UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE

16- verificarea corectitudinii informaţiilor audiate prin exerciţii
de tip adevărat/fals, corect/incorect, alegere multiplă,întrebări cu răspuns scurt etc.;- audierea/vizionarea activă a unor secvenţe de ştiri, emisiuni,
filme documentare/artistice, conform ariei tematice;- exerciţii de exprimare a atitudinii personale prin raportare lamesajul audiat etc.
Produse:întrebări de precizare, formularul, organizatorul grafic,
dialogul/interviul/discuţia, rezumatul textului audio.
2.1. Redarea mesajului unor
Acte comunicative:
Activităţi:texte audiate/lecturate,- a adresa întrebări/a solicita răspunsuri; - expunerea rezumativă a unor fapte, întâmplări, în bază depe baza unui plan de idei
- a cere/a oferi informaţii;repere;propus.
- a solicita opinii/sugestii;- exerciţii de modificare şi transformare orală a enunţurilor/- a se identifica/a identifica pe cineva;
textelor (reducere, expansiune, reconstituire);
2.2. Descrierea unor locuri- a descrie obiecte/obiective de cultură/- descrierea unor locuri/fenomene sociale/imagini,memorabile, acțiuni,
locuri/imagini;
respectând anumite criterii;
evenimente, fenomene,- a caracteriza persoane/personaje;- exerciţii de autocaracterizare;aplicând normele limbii- a prezenta fapte/întâmplări/evenimente; - caracterizarea unor persoane/personaje în baza textelorromâne literare.
- a prezenta un text publicitar;
audiate/lecturate (în numele autorului, altor personaje);- a prezenta un discurs;- exerciţii de identificare a argumentelor în textele
2.3. Caracterizarea unor
- a cere/a acorda ajutorul;
nonliterare/literare studiate;
persoane/personaje, în baza - a exprima regretul;- prezentarea propriilor opinii, păreri cu privire la evoluţia
reperelor, cu argumentarea - a promite ceva;
unor evenimente, acţiuni, fapte, identificate în textele
opiniei.
- a presupune ceva;
audiate/lecturate;- a exprima opinii/preferințe;- implicarea în diverse conversaţii pe teme cotidiene;
2.4. Susţinerea unui schimb de- a exprima interesul;- participarea la dezbateri tematice;mesaje, punct de vedere pe - etc.
- elaborarea unui discurs cu durata de 1-2 minute conformteme de interes personal.
ariei tematice/subiectelor de interes etc.;
Elemente de construcţie a comunicării*- realizarea şi prezentarea unor proiecte individuale/de grup,
utilizând TIC;

1.4. Ascultarea activă a mesajelor, de complexitate medie,
în comunicarea directă sauînregistrate pe diferite suporturi audio-vizuale.

17

3.3. Selectarea unor informaţii
relevante din diverse
texte informative pentru aîndeplini o sarcină de lucru.

3.2. Recunoaşterea unor
informaţii specifice şi dedetaliu din texte lecturate,
pe baza unor întrebări desprijin.

3.1. Lectura autonomă a diferitor
tipuri de texte nonliterareşi literare, adaptând modul
şi viteza de lectură laobiectivele stabilite.

2.5. Relatarea în detaliu a unor
evenimente, experienţe
personale, utilizând diverse
surse şi suporturi.

Elemente de construcţie a comunicării*Acte comunicative:- a identifica informaţii;- a selecta informații;- a formula concluzii;- a exprima atitudini/sentimente;- a afirma/a nega ceva;- a exprima/a argumenta opinia;- etc.

- realizarea unor secvenţe audio-vizuale pe teme de interespersonal;- elaborarea şi prezentarea unor proiecte individuale/de grup,
utilizând diverse suporturi;- exerciţii de corectare reciprocă a greşelilor în comunicareainterpersonală.
Produse:dialogul/interviul, conversaţia tematică, prezentarea orală,caracterizare de persoane/personaje, organizatorul grafic,
discursul, proiectul individual/de grup, posterul etc.
Activităţi:- lectura conştientă, dirijată/ghidată a diferitor tipuri de texteetc.;- lectura autonomă a textelor autentice de pe diferite
suporturi;- redarea mesajului global al textului;- formularea întrebărilor pentru înţelegerea informaţiilor
specifice/de detaliu dintr-un text citit;- identificarea unor trăsături specifice ale persoanelor,personajelor dintr-un text lecturat;- exerciţii de organizare grafică a informaţiei dintr-un text
lecturat;- stabilirea de afinităţi dintre textul citit şi lecturile anterioare;- identificarea unor informații din instrucțiuni, tabele, hărți
etc.;- exerciţii de extindere a conţinutului textului;- discuţii în baza textelor lecturate individual;- exerciţii de exprimare a atitudinii în raport cu mesajul
textului lecturat;- formularea unor concluzii pe marginea textului lecturat;- exerciţii de căutare online a informațiilor conform anumitor
sarcini;- ateliere de lectură, de discuţii/dezbateri, interculturale etc.

18

4.5. Manifestarea
responsabilităţii pentru
corectitudinea exprimării înlimba română literară.

4.4. Elaborarea unui eseu
Elemente de construcţie a comunicării*structurat în bază de repere.

Acte comunicative:- a se autocaracteriza;- a descrie persoane/obiective culturale/
locuri/acţiuni;
4.2. Formularea unor argumente - a prezenta informații;pertinente cu privire la- a redacta un text publicitar;
subiectul pus în discuţie.
- a redacta un eseu;- a descrie experiențe;4.3. Redactarea diferitor tipuri de - a formula argumente/opinii;
texte, utilizând exemple din - a exprima atitudini şi sentimente;viaţă/lecturi.
- etc.

3.5. Raportarea mesajului
unui text citit la propriile
experienţe de viaţă şi delectură.
4.1. Respectarea exigenţelor
ortografice şi gramaticale laelaborarea textelor scrise.

3.4. Aprecierea, în baza textelor
lecturate, a punctelorde vedere, atitudinilor,
sentimentelor exprimate.

Activităţi:- exerciţii de utilizare a normelor ortografice şi gramaticale;- exerciţii de formulare a mesajului scris;- exerciţii de prezentare în scris a argumentelor, ideilor,
faptelor cu referire la subiectul abordat;- exerciţii de autocaracterizare/caracterizare a unor persoane/
personaje;- exerciţii de descriere a unor locuri memorabile;- comentarea în scris a unor fapte/evenimente/acţiuni, înbaza informaţiilor recepţionate din diverse surse;- exerciţii de completare a fişelor de lucru/testelor/
formularelor/chestionarelor etc.;- redactarea unei informaţii specifice, utilizând tehnici dereprezentare grafică (Diagrama Venn, Graficul T, Clustering,
Fishbone etc.);- redactarea unui text publicitar;- realizarea textelor scurte, mesajelor electronice, produselor
digitale;- exerciţii de postare a comentariilor online pe chat-uri, reţele
de socializare, pagina electronică a şcolii etc.;- verificarea corectitudinii exprimării în limba română literară,consultând diverse dicţionare etc.

Produse:fişa de lectură, harta conceptuală, organizatorul grafic,
aprecierea personală, fişa personajului, grila de autoevaluare,
rezumatul, posterul etc.

19(*Notă: Elementele de construcţie
a comunicării se prezintă în tabelul
Componente structurale ale unităţilor deconţinut – clasa a X-a).

5.3. Practicarea limbii române în Elemente de construcţie a comunicării*diverse contexte şcolare şi
sociale în vederea dezvoltării
personale.

Acte comunicative:- a identifica informații specifice;- a descrie obiecte/obiective de cultură;- a prezenta impresii personale;- a exprima atitudini şi sentimente;
5.2. Producerea unor texte orale/ - a exprima gusturi/preferințe;scrise, pe diferite suporturi, - a susține o părere/opinie/idee;
conform ariei tematice.
- etc.

5.1. Aplicarea achiziţiilor
lingvistice şi lectoraleîn diverse situaţii decomunicare.

Produse:chestionarul, mesajul electronic, textul publicitar, pagina
de jurnal, descriere/caracterizare de persoane/personaje,
autocaracterizarea, exprimarea de opinie, eseul structurat,
posterul/posterul digital, proiectul individual/de grup etc.
Activităţi:- identificarea semnificaţiei unor elemente specifice culturii
naţionale din diverse surse letrice şi audiovizuale;- aplicarea normelor de comportament verbal, nonverbal în
diverse situaţii de comunicare;- stabilirea asemănărilor şi deosebirilor între cultura naţională
şi propria cultură;- prezentarea discursurilor pe teme socioculturale, utilizândsuporturi audio-vizuale;- prezentarea unor personalităţi notorii, obiective culturale devaloare, utilizând diverse surse digitale/media;- realizarea unor spoturi/afişe publicitare, itinerare turistice
cu referire la diversitatea culturală, turismul naţional etc.;- realizarea unor secvenţe audio-video scurte referitoare ladiverse evenimente culturale;- prezentarea opiniilor, impresiilor personale, în raport cu oanumită operă de artă;- transformarea unei fişe biografice scrise într-un text oral/
scris;- realizarea unui interviu pe teme socioculturale, de interespersonal;- ateliere de lectură, de discuţii/dezbateri;- proiecte individuale/de grup etc.
Ateliere interculturale:• Diversitatea culturală a Republicii Moldova.
• Etichete verbale şi nonverbale în comunicarea interculturală.
Produse:dialogul, eseul, prezentarea individuală/PowerPoint, discursul,
posterul, expoziția foto, afişul, ghidul turistic, proiectul
individual/de grup etc.

20

3. Mediul social• Comunicare reală şi virtuală
• Mesaje scrise: textul publicitar• Voluntariatul schimbă vieţi
• Comunicarea în situaţii deconflict

1. Mediul personal• Autoportretul• Generaţii şi interese• Oameni de lângă noi• Dragostea – sentiment complex
2. Mediul educaţional• Lectura între necesitate şiplăcere• Biblioteci valoroase din lume
• Motivaţia şi succesul şcolar• Cultura sănătăţii

CONTEXTE TEMATICEACTE COMUNICATIVE*ELEMENTE DE CONSTRUCŢIE A COMUNICĂRII
(abordare funcţional-comunicativă, aspect aplicativ,fără utilizarea metalimbajului)- A identifica situarea în spațiu și timp a unor Nivelul sintactico-morfologic:
A.1 Enunţul: propoziţia şi frazapersoane/obiecte/acțiuni/evenimente;• Organizarea structurală a enunţului. Propoziţia
- a identifica informații;dezvoltată. Fraza.
- a selecta informații;A.2 Tipuri de propoziţii şi structura lor specifică
- a defini sensul unor mesaje;• Exprimarea unor acţiuni, existenţe (prezent, trecut), opi- a semnala receptarea mesajului;nii, atitudini, impresii etc. Exprimarea unor opinii, atitu- a confirma înţelegerea mesajului;dini, impresii etc.
- a solicita repetarea unui cuvânt/enunț;• Punctuaţia (în funcţie de materia studiată).
- a adresa întrebări/a solicita răspunsuri;
A.3 Textul- a cere/a oferi informaţii;• Coeziunea sintactică şi semantică, scopul comunicativ.
- a solicita opinii/sugestii;- a se identifica/a identifica pe cineva;
B.1 Exprimarea unei acţiuni, stări (verbul)- a descrie experiențe;• Modul indicativ: timpul trecut (perfectul compus şi im- a formula argumente/opinii;
perfectul). Verbe reflexive.
- a susține o părere/opinie/idee;• Modul indicativ: timpul prezent. Verbe cu terminaţii spe- a se autocaracteriza;
cifice (de ex.: a afla, a tăia, a contribui).
- a descrie persoane/obiective culturale/• Modul nepersonal: participiul şi supinul.
locuri/acţiuni/imagini;
B.2 Denumirea obiectelor, a fiinţelor (substantivul)- a caracteriza persoane/personaje;• Substantive simple şi compuse. Formarea substantivelor.
- a prezenta fapte/întâmplări/evenimente;• Substantivul în propoziţie.
- a prezenta informații;• Articularea substantivelor. Articolul posesiv-genitival.
- a prezenta impresii personale;
Utilizarea articolului posesiv-genitival.
- a prezenta un text publicitar;
B.3 Exprimarea însuşirilor (adjectivul)- a prezenta un discurs;• Formarea adjectivelor.
- a redacta un text publicitar;• Declinarea adjectivelor.
- a redacta un eseu;• Utilizarea adjectivelor în propoziţie.
- a cere/a acorda ajutorul;• COMPONENTE STRUCTURALE ALE UNITĂŢILOR DE CONŢINUT

21*Notă: La nivelul fiecărei clase se indică numai fenomenele
lingvistice noi. Reactualizarea fenomenelor însuşite anterior se subînţelege.

B.4 Exprimarea persoanei (pronumele)• Desemnarea persoanei. Pronumele personale. Pronumele de politeţe.
• Utilizarea formelor accentuate şi neaccentuate în dativ şiacuzativ.
• Exprimarea referinţei la o persoană: pronumele de întărire.
• Ortografia pronumelor.
B.5 Exprimarea cantităţii (numeralul)• Numeralul multiplicativ.
• Valorile morfologice ale numeralului.
B.6 Exprimarea coordonatelor acţiunii – spaţiu, timp, mod(adverbul)• Gradele de comparaţie ale adverbelor.
• Adverbul în propoziţie.
B.7 Exprimarea raporturilor în propoziție (prepoziţia)• Prepoziţia de: contexte de utilizare.
• Locuţiuni prepoziţionale.
B.8 Exprimarea raporturilor de coordonare şi subordonare(conjuncţia)• Conjuncţii coordonatoare şi subordonatoare.
B.9 Exprimarea emoţiilor şi a sunetelor din natură (interjecţia)• Interjecţiile care exprimă stări sufleteşti.
Nivelul semantico-lexical• Vocabular conform ariei tematice proiectate.
• Sensurile cuvintelor. Cuvinte monosemantice şi polisemantice.
Nivelul fonetic• Reguli bazate pe pronunţie. Articularea cuvintelor, respectând normele limbii române literare.
• Modelarea intonaţiei conform contextului (intonaţie ascendentă şi descendentă).

Notă: Se recomandă:• valorificarea a 4-6 texte/fragmente de texte nonliterare şi/sau literare, în cadrul fiecărei unităţi de învățare;• memorizarea a 3-4 poezii lirice sau a unor fragmente de texte epice, pe parcursul anului de învățământ.

- a exprima regretul;- a promite ceva;- a presupune ceva;- a exprima gusturi/preferințe;- a exprima atitudini/sentimente;- a exprima/a argumenta opinia;- a exprima interesul;- a formula concluzii;- a afirma/a nega ceva;- etc.
Texte recomandate pentru unităţi de conţinut:• Meşterul Manole (fragment)• Vasile Alecsandri, Dan, căpitan de plai (fragment)• Mihai Eminescu, De ce nu-mi vii, Atât de fragedă (o poezie la alegere)• Ion Luca Caragiale, Bacalaureat (fragment)• George Coşbuc, Trei, Doamne, şi toţi trei
• Ioan Slavici, Moara cu noroc (fragment)• George Călinescu, Tot mai înveți, maică?, Jurnalul literar• Lucian Blaga, Hronicul şi cântecul vârstelor (fragment)• Marin Sorescu, La lecţie (fragment)• Vasile Romanciuc, Tu eşti stăpâna lumii• Nicolae Rusu, Lia (fragment) etc.
Texte recomandate pentru atelierele de lectură:• Petre Ispirescu, Tinereţe fără bătrâneţe şi viaţă fără de moarte• Aureliu Busuioc, Singur în faţa dragostei (fragment)• Spiridon Vangheli, Copii în cătuşile Siberiei• Aurelian Silvestru, Ispita nemuririi (fragment) etc.

4. Mediul cultural• Patrie şi patriotism• Locuri memorabile: Orheiul
Vechi, Mănăstirea Curtea deArgeş • Parcuri și monumente• Nume care au creat valori:
Emil Loteanu, Eugen Doga,Maria Cebotari22Unităţi de conţinut

Acte comunicative:- a alege informaţii;- a identifica obiecte/persoane/acțiuni/
evenimente;
1.2. Stabilirea în mesajele audiate - a deduce sensul unor mesaje;a unor puncte de vedere, atitu- - a semnala receptarea mesajului;dini, sentimente.
- a confirma înţelegerea mesajului;- a solicita repetarea unui enunț/mesaj:
1.3. Analiza unei informaţii audiate, - a exprima atitudini şi sentimente;
din diverse surse, pentru a lua - etc.
o decizie.
Elemente de construcţie a comunicării*1.4. Ascultarea activă a diferitor
tipuri de mesaje receptate dininteracţiuni verbale directe, TV,radio, Internet.

1.1. Recunoaşterea ideilor esenţiale în prezentări, descrieri,
discursuri, emisiuni, rapoarte.

Unităţi de competenţă

4.2. CLASA a XI-a
Activităţi:- decodarea sensului unor mesaje orale (secvenţe videoaudio, interviuri etc.);- exerciţii de identificare a punctelor de vedere, opiniilor
contradictorii, atitudinilor, sentimentelor etc. în mesajul
audiat;- formularea întrebărilor de clarificare a aspectelor neînţelese din mesajul audiat;- ordonarea informaţiei recepţionate la auz, conform anumitor criterii;- completarea unor texte lacunare, organizatori grafici;- exerciţii de transfer a informaţiei audiate în tabele, hărţi,scheme etc.;- completarea unui formular sau a unei anchete;- rezumarea mesajului unui text audiat;- audierea/vizionarea activă a unor secvenţe de ştiri, spoturi publicitare, emisiuni, interviuri, filme documentare/artistice, conform ariei tematice;- stabilirea similitudinilor/diferenţelor între două mesaje
audiate;- redarea în cuvinte proprii a mesajului audiat, exprimândatitudinea personală etc.
Produse:întrebări de clarificare, chestionarul, organizatorul grafic,
dialogul/interviul/conversația, rezumatul textului audio.

Activităţi şi produse de învățare recomandate23

2.5. Prezentarea unor informaţii
relevante de interes personal,
utilizând variate surse şi
suporturi.

Acte comunicative:- a cere/a oferi informaţii;- a reacționa la întrebări și răspunsuri;- a cere/a acorda ajutorul;- a solicita cuiva să facă ceva;
2.2. Descrierea unor întâmplări,- a se oferi pentru a face ceva;
fapte, situaţii, evenimente,- a prezenta informaţii;aplicând normele limbii- a descrie obiective culturale/călătorii/everomâne literare.
nimente/experiențe;- a caracteriza persoane/personaje;
2.3. Caracterizarea unor persoane/ - a face o reclamație;personaje, exprimând- a prezenta opinii argumentate;atitudinea faţă de modul lor- a exprima regretul;de a se comporta, a acţiona, a - a avertiza în legătură cu ceva;
gândi.
- a exprima dorinţa de acţiune;- a cere/a oferi sfaturi;
2.4. Susţinerea unui punct- etc.
de vedere, în cadrul uneiconversaţii, argumentândElemente de construcţie a comunicării*opinia proprie.

2.1. Redarea rezumativă amesajului unor texte audiate/lecturate, utilizând diferite
repere.

Activităţi:- relatarea unor evenimente, în baza unor întrebări desprijin, planuri, organizatori grafici;- analiza, compararea unor întâmplări/fapte/situaţii/evenimente, exprimând opinia personală;- exprimarea argumentată a atitudinii, a propriilor păreri
referitoare la persoane, personaje, fapte, evenimente,acţiuni etc.;- caracterizarea personajului/persoanei prin mijloace indirecte: limbaj, fapte, comportament, gesturi;- caracterizarea argumentată a unei persoane sau a unuipersonaj;- conversaţii cu unul sau mai mulţi interlocutori pe temecunoscute cu prezentarea opiniei/atitudinii personale;- prezentarea orală, folosind tehnici de captare şi menţinere a atenţiei publicului/interlocutorilor;- folosirea tehnologiilor digitale pentru susţinerea vizuală amesajului (retroproiector, prezentare în diferite programecu ajutorul calculatorului etc.);- participarea la dezbateri tematice;- susţinerea unui discurs pe o temă dată, având ca suportorganizarea grafică a informaţiei;- discurs persuasiv cu durata de 1-2 minute;- realizarea unor comunicări/interviuri, utilizând diverse
suporturi digitale;- elaborarea şi prezentarea unor proiecte de grup, utilizând diverse suporturi audio-vizuale;- exerciţii de evaluare a modului de exprimare orală în
cadrul interacţiunilor verbale.
Produse:interviul/interviul audio-video, discuția tematică, relatareade evenimente/fapte, caracterizare de persoane/persona­je,organizatorul grafic, discursul, proiectul individual/de grup,
posterul etc.

24

3.5. Raportarea mesajului unui text
citit la propriile experienţe deviaţă şi de lectură.

3.4. Aprecierea relevanței și valorii
mesajului unui text lecturat.

Acte comunicative:- a identifica/a alege informaţii;- a extrage anumite informații;- a identifica descrieri de persoane/personaje/locuri;
3.2. Identificarea de informaţii
- a identifica caracterizări de persoane/perşi opinii relevante, conform
sonaje;obiectivelor stabilite.
- a solicita confirmarea/infirmarea
informației;3.3. Selectarea de informaţii din- a exprima opinia;
mai multe texte/surse în scopul - etc.
îndeplinirii unei sarcini delucru.
Elemente de construcţie a comunicării*3.1. Lectura autonomă a textelor
nonliterare şi literare din variate surse şi de pe diferite suporturi.

Activităţi:- lectura dirijată şi independentă a diferitor tipuri de texte;- lectura autonomă a textelor multimodale;- rezumarea conţinutului textului lecturat;- identificarea trăirilor, stărilor, emoţiilor unor persoane/
personaje din textul citit;- caracterizarea unui personaj în baza argumentelor
desprinse din textul lecturat;- discuţii/dezbateri în baza lecturilor realizate;- construirea de argumente pentru susţinerea unor punctede vedere;- structurarea informaţiei lecturate în baza organizatorilor
grafici;- stabilirea de asemănări/deosebiri între două texte citite;- exerciţii de exprimare a atitudinii privind mesajul textului
lecturat;- formularea unor concluzii în baza lecturilor personale;- exerciţii de căutare online pentru selectarea unor
informaţii concrete;- exerciţii de ordonare cronologică a datelor;- ateliere de lectură, de discuţii/dezbateri, interculturale
etc.
Produse:agenda de lectură, jurnalul de lectură, agenda cu notiţe
paralele, harta conceptuală, fişa personajului, harta textului,
posterul, afișul de prezentare a operei literare etc.

25

Acte comunicative:- a descrie acţiuni/evenimente/experiențe;- a redacta o reclamație;- a scrie un eseu;- a prezenta/a exprima atitudini/emoții/sentimente;- a exprima opinii proprii;- a prezenta argumente;- a exprima concluzii;- etc.

4.5. Manifestarea preocupării
pentru calitatea mesajelor
redactate.

4.4. Redactarea unui eseu structu- Elemente de construcţie a comunicării*rat, în baza unei opere literare/experiențe personale.

4.3. Elaborarea diferitor tipuri detexte conform ariei tematice.

4.2. Argumentarea justificată aunui punct de vedere, a unei
idei, alegeri.

4.1. Respectarea exigenţelor ortografice, gramaticale şi stilisticeîn elaborarea textelor scrise.

Activităţi:- exerciţii de utilizare a normelor ortografice, morfologiceşi stilistice;- exerciţii de reducere, extindere, reconstituire a unui text
scris;- exerciţii de exprimare a opiniilor argumentate referitor la
diverse situaţii, fapte, acţiuni;- exerciţii de caracterizare a unor persoane/personaje;- exerciţii de descriere a unor locuri memorabile;- exerciţii de completare a fişelor de lucru/formularelor/
chestionarelor în format letric şi digital;- redactarea unei reclamaţii;- elaborarea unor texte, utilizând organizatori grafici;- realizarea textelor, mesajelor electronice, produselor
digitale în baza platformelor Web 2.0;
- redactarea textelor pe diverse suporturi, conform obiectivelor stabilite;- ordonarea logică a elementelor componente într-un text
elaborat;- sintetizarea informaţiilor din mai multe surse;- verificarea corectitudinii exprimării în limba română literară prin consultarea diferitor dicţionare etc.
Produse:formularul completat, mesajul electronic, reclamaţia, descrierea, caracterizare de persoane/personaje, opinii argumentate, eseul structurat, posterul/posterul digital, proiectul individual/de grup etc.

26

5.1. Aplicarea achiziţiilor lingvistice Acte comunicative:
Activităţi:şi lectorale în diverse domenii - a selecta informații specifice;- identificarea elementelor de cultură naţională în massde comunicare.
- a descriere sentimente/experiențe/media/social media etc.;
manifestări;- compararea elementelor de cultură românească cu cele
5.2. Prezentarea documentată a- a prezenta personalități/obiective dedin cultura proprie;
unor valori naţionale/univercultură;- prezentarea unor obiective cultural-istorice din patrimosale prin intermediul diferitor - a exprima mulţumirea, satisfacţia/bucuria/
niul naţional, prin mijloace audio-vizuale;
tipuri de texte.
admirația;- producerea unor secvenţe audio-video pe teme sugerate- a cere/a oferi sfaturi;
sau de interes personal;
5.3. Practicarea limbii române în- a exprima opinii/sugestii/impresii etc.
- expunerea opiniilor, impresiilor personale cu referire la odiverse situaţii de comunicare - a cita o personalitate;operă literară lecturată;interculturală.
- etc.
- exerciţii de argumentare a interesului personal pentru
comunicarea în limba română;Elemente de construcţie a comunicării*- redarea conţinutului unui articol din mass-media despre
un eveniment cultural;- prezentarea în limba română a unui program cultural
colegilor/prietenilor;- realizarea unor prezentări/discursuri, utilizând diverse
platforme educaţionale (Web-2: https://vocaroo.com/);- ateliere de lectură, de discuţii/dezbateri;- crearea unui portofoliu digital etc.
Ateliere interculturale:• Unitate în diversitate.
• Câte limbi cunoști, atâta valorezi.
• Obiective culturale românești în patrimoniul UNESCO.
Produse:(*Notă: Elementele de construcţie
interviul, eseul, prezentarea în perechi, prezentarea Powera comunicării se prezintă în tabelul
Point/prezi (însoțită de text propriu), discursul la o temăComponente structurale ale unităţilor dedată, e-colajul, fotoreportajul, pliantul, proiectul individual/conţinut – clasa a XI-a).
de grup etc.

27

CONTEXTE TEMATICEACTE COMUNICATIVE*ELEMENTE DE CONSTRUCŢIE A COMUNICĂRII
(aspect aplicativ, fără utilizarea metalimbajului)
1. Mediul personal- A identifica/a alege informaţii;Nivelul sintactico-morfologic:• Imaginea de sine şi reputaţia
- a identifica obiecte/persoane/acțiuni/
A.1 Enunţul: propoziţia şi fraza• Universul preferinţelor
evenimente;• Propoziţia dezvoltată. Fraza.
• Relaţia părinţi – copii- a deduce sensul unor mesaje;
A.2 Tipuri de propoziţii şi structura lor specifică
• Dragostea înnobilează
- a extrage anumite informații;• Exprimarea unor acţiuni dorite, opinii, atitudini, impresii- a selecta informații specifice;etc.
- a identifica descrieri de persoane/perso- A.3 Textul
2. Mediul educaţional
naje/locuri;• Coeziunea sintactică şi semantică.
• Educaţia formează
aidentifica
caracterizări
depersoane/• Punctuaţia (în funcţie de materia studiată).
personalitatea
personaje;
B.1 Exprimarea unei acţiuni, stări (verbul)• Şcoala de azi şi de mâine- a semnala receptarea mesajului;• Modul condiţional: timpul trecut.
• Proiecte ecologiceaconfirmaînţelegerea
mesajului;• Modul conjunctiv: timpul prezent.
• Sportul și alimentația sănătoasă
asolicita
repetareaunuienunț/mesaj;• Modul imperativ (forma afirmativă şi negativă) cu
3. Mediul socialacere/aoferi
informaţii;pronume în acuzativ şi dativ.
• Comunicarea online:areacționalaîntrebări
șirăspunsuri;•
Modul impersonal: gerunziul.
oportunităţi şi riscuriacere/aacordaajutor;•
Diateza pasivă.
• Mesaje scrise: reclamaţia
acere/aoferi
sfaturi;
B.2
Denumirea obiectelor, a fiinţelor (substantivul)• În căutarea adevăruluiasolicita
cuiva
să
facă
ceva;
•
Substantivele
compuse. Ortografia substantivelor.
• Lecţii de viaţă
- a solicita confirmarea/infirmarea• Substantive de origine străină.
informației;• Substantivul în propoziţie. Articularea substantivelor.
- a se oferi pentru a face ceva;
Declinarea substantivelor cu articolul nehotărât şi- a prezenta informaţii;hotărât.
- a descrie obiective culturale/călătorii/
B.3 Exprimarea însuşirilor (adjectivul)acțiuni/evenimente/experiențe;• Gradele de comparaţie ale adjectivului.
- a descriere sentimente/experiențe/mani- • Declinarea adjectivelor pronominale.
festări;• Adjectivul în propoziţie.
- a caracteriza persoane/personaje;
B.4 Exprimarea persoanei (pronumele)- a prezenta personalități/obiective de• Pronumele în propoziţie.
cultură;• Exprimarea persoanei: pronumele personal la dativ.
- a face o reclamație;• Exprimarea posesiei: pronumele posesiv la genitiv şi- a redacta o reclamație;dativ.
- a redacta un eseu;• Exprimarea interogaţiei/relaţiei. Declinarea pronumelui- a exprima regretul;interogativ/relativ.

• COMPONENTE STRUCTURALE ALE UNITĂŢILOR DE CONŢINUT

28

4. Mediul cultural• Limba română este Patria mea• Descoperă Republica Moldova• Călătorii virtuale• Nume care au creat valori:
George Enescu, Maria Bieşu,Mihai Grecu- a avertiza în legătură cu ceva;       - a exprima dorinţa de acţiune;- a exprima atitudini/emoții/sentimente;- a exprima opinii proprii/impresii;- a face sugestii;- a prezenta argumente;- a exprima mulţumirea/satisfacţia/bucuria/admirația;- a exprima concluzii;- a cita o personalitate;- etc.

*Notă: La nivelul fiecărei clase se indică numai fenomenele
lingvistice noi. Reactualizarea fenomenelor însuşite
anterior se subînţelege.

B.5 Exprimarea cantităţii (numeralul)• Valorile morfologice ale numeralului.
B.6 Exprimarea coordonatelor acţiunii – spaţiu, timp,
mod (adverbul)• Adverbe derivate.
• Adverbul în propoziţie.
B.7 Exprimarea raporturilor în propoziție (prepoziţia,locuţiuni prepoziţionale)• Prepoziţii utilizate cu dativul: graţie, datorită,mulţumită, contrar, conform, potrivit, aidoma etc.
B.8 Exprimarea raporturilor de coordonare şi subor
donare• Conjuncţii coordonatoare şi subordonatoare.
B.9 Exprimarea emoţiilor şi a sunetelor din natură
(interjecţia)Nivelul semantico-lexical• Vocabular conform ariei tematice proiectate.
• Pleonasm.
Nivelul fonetic• Accentul logic.
• Pronunţarea corectă a cuvintelor, enunţurilor conform
normelor ortoepice ale limbii române.
• Modelarea intonaţiei, respectând accentul logic.

29

Texte recomandate:• Dimitrie Cantemir, Descrierea Moldovei (fragment)• Vasile Alecsandri, Istoria unui galben (fragment)• Mihai Eminescu, Cezara (fragment)• Mihail Sadoveanu, Baltagul (fragment)• Nicolae Labiş, Moartea căprioarei (fragment)• Marin Preda, Viaţa ca o pradă (fragment)• Ion Druţă, Frunze de dor (fragment); Ultima lună de toamnă (fragment)• Dumitru Matcovschi, Doar femeia• Nicolae Dabija, De dragoste• Grigore Vieru, Limba noastră cea română; Pentru ea; Legământ (1-2 la alegere);Iartă-mă; Tu• Tatiana Ţâbuleac, Fabule moderne (Frumusețe; Finețe, la alegere) etc.
Texte recomandate pentru atelierele de lectură:• Ion Druţă, Păsările tinereţii noastre (fragment)• Ion Vatamanu, Mama
• Nicolae Dabija, Tema pentru acasă (fragment)• Igor Guzun, Vinil; Bine (fragmente) etc.
Notă: Se recomandă:• studierea a 4-6 texte/fragmente de texte nonliterare şi/sau literare, în cadrul fiecărei unităţi de învățare;• memorizarea a 3-4 poezii lirice sau a unor fragmente de texte epice pe parcursul anului de învățământ.

30Unităţi de conţinut

Activităţi şi produse de învățare recomandate

Acte comunicative:
Activităţi:- a selecta informații;- extragerea, conform anumitor sarcini, a informaţiilor din- a recunoaște descrieri/caracteristici;
spoturi publicitare audio/cărţi audio;- a considera o informație/un fapt ca- exerciţii de identificare a unor caracteristici din mesajul audiat;adevărat/fals;- utilizarea instrumentelor Web disponibile pentru a modela
1.2. Recunoaşterea informaţiilor - a cere clarificarea unui enunț/mesaj;
intonaţia, inflexiunea vocii (/https://naturalreaders.com/);
specifice din mesaje/- a solicita explicații sau detalii- corelarea unei imagini/unei expresii/unui proverb dintr-o listă
discursuri complexe pesuplimentare;dată cu semnificaţia mesajului audiat;subiecte de interes personal. - a exprima atitudini şi sentimente;- înregistrarea video a unui dialog/discurs pentru autoevaluare;- a exprima opinii;- reprezentarea grafică/prin imagini a ideilor de bază ale textului
1.3. Ascultarea activă a diferitor - etc.
audiat;mesaje, în situații reale de- solicitarea de confirmări cu privire la semnificaţia unor
comunicare.
Elemente de construcţie a comunicării*informaţii din textul audiat;- discriminarea informaţiilor factuale, a opiniilor, impresiilor,1.4. Distingerea mesajului
atitudinilor, concluziilor;
unei conversaţii pe teme
- extragerea informaţiei din interacţiuni verbale, diverse surse
cotidiene între vorbitorii
audio autentice, conform sarcinii etc.
nativi.
Produse:întrebări de clarificare/precizare, formularul/tabelul,
reprezentarea grafică, interviul/conversația/discuţia, rezumatul
textului audio.
2.1. Redarea detaliată a
Acte comunicative:
Activităţi:mesajului unor texte- a da/a solicita informații/instrucțiuni/ - expunerea rezumativă a detaliilor dintr-un text audiat/lecturat;
audiate/lecturate, conform
sfaturi/explicații;- exprimarea argumentată a propriilor opinii vizavi de lucrurile
anumitor cerinţe.
- a se autoprezenta;
de valoare şi valoarea lucrurilor/vocaţie şi alegerea profesiei- a prezenta experiențe/acțiuni/
etc.;
evenimente;

1.1. Receptarea sensului global
al unui discurs oral îninteracţiuni verbale sau întransmisiuni audio-video.

Unităţi de competenţă

4.3. CLASA a XII-a

31-

a caracteriza persoane/personaje;
a exprima acordul/dezacordul;
a oferi recomandări/sugestii;
a exprima decizii;
a confirma/a infirma informația;a exprima preferințe;a cere explicații/a da explicații;a oferi argumente referitor la planuri/ intenții/acțiuni;
a exemplifica;
a exprima concluzii;
a exprima intenții;a cere/a da explicații;
etc.
-

-

-

-

-

-

2.4. Prezentarea unor mesaje
complexe pe variate subiecte de interes personal, aplicând normele limbii române
literare.
Elemente de construcţie a comunicării* 2.5. Prezentarea unor discursuri/
comunicări/proiecte,
utilizând diverse surse şi
suporturi letrice şi digitale.
-

2.3. Susţinerea, cu argumente
relevante, a unui punctde vedere, în cadrul unor
discuţii pe diverse teme.

2.2. Caracterizarea unor
persoane/personaje,
formulând puncte de vedere
proprii, concluzii.
caracterizarea unor personalităţi marcante din cultura
românească;includerea informaţiei selectate în enunţuri, texte proprii;
structurarea şi rezumarea informaţiilor conform anumitor
sarcini;caracterizarea unor persoane/personaje prin relaţia cu alte
persoane/personaje;
caracterizarea comparativă a două sau mai multe persoane/
personaje;
discuţii/interviuri pe teme literar-artistice, valorificândcomunicarea interculturală;jocuri de rol ce necesită exprimarea opiniei, în raport cu
anumite probleme;discuţii asupra detaliilor de text, discuţii asupra unei situaţii
problemă şi propunerea soluţiilor;conversaţii cu unul sau mai mulţi interlocutori pe temecunoscute cu prezentarea opiniei/atitudinii personale;
confruntarea, în urma documentării, a unor informaţii/date dindiverse surse;
comentarea unor evenimente social-culturale din presa
cotidiană;participarea la dezbateri conform ariei tematice;stimularea/prezentarea unui discurs argumentativ cu durata de
2-3 minute pe teme de interes;
implicarea în diverse conversaţii cu vorbitorii nativi,
demonstrând autonomie în realizarea intenţiilor comunicative;
simularea unui interviu de angajare în baza CV-ului, scrisorii deintenţie;prezentarea în grup a unor comunicări pe subiecte propuse,utilizând diverse suporturi digitale;
corectarea reciprocă a greşelilor în comunicarea interpersonală,aplicând normele limbii literare etc.

32

3.5. Raportarea mesajului
unui text citit la propriile
experienţe de viaţă şi delectură.

3.4. Aprecierea valorilor
promovate în textul literarprin integrarea acestora în
propriul sistem de valori.

3.3. Selectarea de informaţii
din mai multe texte/surse,
pentru documentare, înscopul formării opiniei
proprii.

3.2. Identificarea de informaţiicheie din diverse texte.

3.1. Lectura cu un mare gradde autonomie a unor texte
complexe, din variate surse,
identificând idei pertinente.

Produse:interviul/interviul audio-video, dezbaterea, prezentarea
multimodală, caracterizarea persoanelor/personajelor,organizatorul grafic, discursul argumentativ, proiectul individual/
de grup, posterul etc.
Acte comunicative:
Activităţi:- a selecta informații;- lectura autonomă, critică a diferitor tipuri de texte;- a identifica persoane/personaje;- lectura activă a textelor de pe diverse suporturi;- a exprima opinii argumentate;   - exerciţii de identificare a informaţiilor esenţiale din textele- a identifica însușiri/caracteristici;
lecturate;- a exemplifica ceva;- identificarea trăirilor, stărilor, emoţiilor unor persoane/- a exprima atitudini/sentimente;
personaje din textul citit;- etc.
- caracterizarea unui personaj în baza informaţiei atestate în
text;
Elemente de construcţie a comunicării* - desprinderea, din textele citite, a unor argumente, detalii întru
susţinerea propriilor opinii;- selectarea exemplelor/argumentelor relevante din textele
lecturate;- discuţii/dezbateri în baza lecturilor realizate;- prezentarea informaţiei lecturate în baza organizatorilor grafici;- identificarea tangenţelor tematice în două texte studiate;- lecturarea textelor, conform ariei tematice, şi integrarea
informaţiilor achiziţionate în propriul sistem de valori;- formularea concluziilor în baza informaţiilor lecturate din mai
multe surse;- exerciţii de căutare online conform obiectivelor prestabilite;- ateliere de lectură, de discuții/dezbateri, interculturale etc.
Produse:jurnalul de lectură în format audio/audio-video, agenda în treipărți, aprecierea personală, organizatorul grafic, posterul/posterul
digital, prezentare de carte etc.

33

Acte comunicative:
Activităţi:- a descrie acţiuni/evenimente;- exerciţii de aplicare a normelor gramaticale, stilistice;- a prezenta persoane/personalități;- exerciţii de modificare şi transformare (reducere, expansiune) a- a redacta un CV, scrisoare de intenție;unui text;- a redacta un eseu;- corelarea aspectului grafic cu mesajul textului elaborat;
4.2. Argumentarea, cu exemple - a prezenta o carte;- exerciţii de completare a fişelor de lucru, formularelor,
relevante, a unor idei, opinii - a exprima atitudini/sentimente;chestionarelor cu informaţii solicitate;
proprii.
- a exprima opinii;- redactarea unui CV, a unei scrisori de intenţie după modelul- a exemplifica;
propus;4.3. Elaborarea diferitor tipuri- a exprima concluzii;- exerciţii de caracterizare a unor persoane/personaje;
de texte pe teme de interes - etc.
- exerciţii de exprimare a opiniilor proprii, prezentând argumente
personal.
convingătoare;
Elemente de construcţie a comunicării* - redactarea diverselor tipuri de texte, utilizând organizatori
4.4. Redactarea unui eseu
grafici;structurat conform ariei- redactarea unor texte multimodale/pe diferite suporturi;
tematice.
- sintetizarea informaţiilor din mai multe surse;- realizarea textelor, mesajelor electronice, produselor digitale în
4.5. Manifestarea
baza platformelor Web-2;
responsabilităţii pentru- exerciţii de consultare a diferitor tipuri de dicţionare pentru
exprimarea în limba română
diversificarea exprimării în limba română literară etc.
literară, demonstrând
Produse:comportament lingvisticorganizatorul grafic, mesajul electronic, scrisoarea de intenţie,autonom.
CV-ul, descrierea, caracterizarea de persoane/personaje, textul
argumentativ, eseul structurat, posterul/posterul digital, proiectul
individual/de grup etc.
5.1. Utilizarea achiziţiilor
Acte comunicative:
Activităţi:lingvistice şi lectorale în- a cere/a oferi informaţii;- identificarea semnificaţiei unor valori din cultura naţională/diferite contexte şcolare,- a identifica persoane/caracteristici;
universală din texte letrice şi digitale;sociale şi culturale.
- a exprima opinii/decizii;- selectarea asemănărilor şi deosebirilor culturale din lecturile- a exprima atitudini/sentimente;
personale;

4.1. Respectarea exigenţelor
gramaticale, stilisticeşi grafice în elaborarea
diferitor tipuri de texte.

34

5.3. Practicarea limbii româneîn diverse situaţii decomunicare, în vederea
integrării socioculturale.

5.2. Prezentarea argumentată
a unor valori naţionale/universale, prin intermediul
textelor multimodale.
- prezentarea discursurilor pe teme socioculturale, utilizândsuporturi audio-vizuale;- realizarea unor articole în ziarul/revista şcolii sau în massmedia locală pe teme de interes personal;- producerea unor secvenţe video conform ariei tematicestudiate;- prezentarea opiniilor, impresiilor personale cu referire la unele
evenimente socioculturale etc.;
Elemente de construcţie a comunicării* - realizarea unui interviu real sau simulat cu o persoană/personalitate;- implicarea în situaţii de comunicare axate pe schimburi
interculturale;- exerciţii de argumentare a opiniei proprii cu privire la
implicarea civică a adolescenţilor în viaţa comunităţii;- întâlniri formale/informale cu colegii din instituţii cu predare în
limbile minorităţilor naţionale;- ateliere de lectură, de discuţii/dezbateri;- realizarea unor prezentări/discursuri, utilizând diverse
platforme educaţionale (Web-2: https://vocaroo.com/);- crearea unui portofoliu digital;- proiecte individuale/de grup etc.
Ateliere interculturale:• 31 august – Ziua Limbii Române.
• Muzicalitatea limbii române.
• Conexiuni interculturale.
(*Notă: Elementele de construcţie
Produse:a comunicării se prezintă în tabelulinterviul video, eseul nestructurat, prezentarea în grup,
Componente structurale ale unităţilor de videoreportajul, discursul motivațional, portofoliul digital, excursieconţinut – clasa a XII-a).
reală/virtuală, spotul publicitar, proiectul individual/de grup etc.

- a compara evenimente/acțiuni/
experiențe;- a exprima regrete;- a exemplifica;- a exprima concluzii;- a prezenta argumente convingătoare;- etc.

35

CONTEXTE TEMATICEACTE COMUNICATIVE*ELEMENTE DE CONSTRUCŢIE A COMUNICĂRII
(aspect aplicativ, fără utilizarea metalimbajului)
1. Mediul personal- A selecta informații;Nivelul sintactico-morfologic:• Ghid pentru o viaţă de calitate - a recunoaște descrieri/caracteristici; A.1 Enunţul: propoziţia şi fraza• Managementul timpului- a considera o informație/un fapt ca• Propoziţia dezvoltată. Fraza.
• Lucruri de valoare şi valoareaadevărat/fals;
A.2 Tipuri de propoziţii şi structura lor specifică
lucrurilor- a cere clarificarea unui enunț/mesaj; • Descrierea unor persoane, locuri, obiecte, evenimente• Dragostea ca valoare umană
- a solicita explicații sau detalii(prezente, trecute şi viitoare), produse, profesii, personalităţi.
suplimentare;•
Exprimarea unor opinii, atitudini, impresii etc.
2. Mediul educaţionalaoferi/asolicita
informații/•Punctuaţia (în funcţie de materia studiată).
• Învățarea – o călătorie fărăinstrucțiuni/sfaturi/explicații;A.3
Textulsfârșitaprezenta
argumenteconvingătoare;•
Coeziunea
sintactică şi semantică.
• Vocaţia şi alegerea profesieiaseautoprezenta;
B.1
Exprimarea
unei acţiuni, stări (verbul)• Cariere de succesaprezenta
experiențe/acțiuni/•
Modulindicativ:
timpul viitor.
• Sfaturi sănătoase pentru
evenimente;•
Modul
conjunctiv:
timpul trecut.
fiecare ziadescrieacţiuni/evenimente;•
Modul
impersonal:
infinitivul.
3. Mediul socialacaracterizapersoane/personaje/•
Diateza
reflexivă
cu
pronume în acuzativ şi dativ.
• Arta de a vorbi în publicpersonalități;B.2
Denumirea
obiectelor,a fiinţelor (substantivul)• Mesaje scrise: CV-ul,aexprimaacordul/dezacordul;•Locuţiuni
substantivale.
scrisoarea de intenţie
• Substantive omonime cu flexiune de număr ce diferenţiază
• Atitudinea faţă de cei în etate: - a oferi recomandări/sugestii;aexprimadecizii;
sensurile.
tradiţie sau datorieaconfirma/a
infirma
informația;•Declinarea substantivelor proprii.
• Implicare civică în viaţa
aexprimapreferințe;•Substantivul în propoziţie. Articularea substantivelor.
comunităţii
- a exprima opinii;
B.3 Exprimarea însuşirilor (adjectivul)- a cere/a oferi informaţii;• Schimbarea valorii gramaticale a adjectivului.
- a cere/a da explicații;• Adjectivul în propoziţie. Articularea adjectivului.
- a oferi argumente referitor la planuri/ • Declinarea adjectivului antepus.
intenții/acțiuni;
B.4 Exprimarea persoanei (pronumele)- a compara evenimente/acțiuni/• Pronumele în propoziţie.
experiențe;• Exprimarea persoanei: pronumele personal la acuzativ şi dativ.
- a exprima intenții;• Exprimarea relaţiei: pronumele relativ.

• COMPONENTE STRUCTURALE ALE UNITĂŢILOR DE CONŢINUT

36- a exprima opinii argumentate/decizii;- a exemplifica ceva;- a exprima atitudini/sentimente;- a redacta un CV/o scrisoare deintenție;- a redacta un eseu;- a prezenta o carte;- a exprima regrete;- a exemplifica;- a exprima concluzii;- etc.

*Notă: La nivelul fiecărei clase se indică numai fenomenele
lingvistice noi. Reactualizarea fenomenelor însuşite anterior sesubînţelege.

• Exprimarea distanțării spațiale. Pronumele demonstrativ lagenitiv şi dativ.
• Modalităţi de substituţie a substantivului: pronumele
nehotărât. Declinarea pronumelui nehotărât.
B.5 Exprimarea cantităţii (numeralul)• Declinarea numeralelor ordinale.
• Utilizarea numeralelor în propoziţie.
B.6 Exprimarea coordonatelor acţiunii – spaţiu, timp, mod(adverbul)• Locuţiuni adverbiale.
• Adverbul în propoziţie.
• Ortografia adverbelor şi a locuţiunilor adverbiale.
B.7 Exprimarea raporturilor în propoziție (prepoziţia, locuțiunea
prepozițională)• Locuţiuni prepoziţionale de relaţie: cât despre, în privinţa, cu
privire la, în ceea ce priveşte, în legătură cu, în raport cu, înfuncţie de.
B.8 Exprimarea raporturilor de coordonare şi subordonare(conjuncţia)• Conjuncţii coordonatoare şi subordonatoare.
B.9 Exprimarea emoţiilor şi a sunetelor din natură (interjecţia)• Interjecţii emoţionale.
Nivelul semantico-lexical• Vocabular conform ariei tematice proiectate.
• Calc lingvistic.
Nivelul fonetic• Reguli ortoepice. Articularea enunţurilor, textelor, respectândnormele ortoepice ale limbii române.
• Modelarea intonaţiei, respectând normele ortoepice.

Notă: Se recomandă:• studierea a 4-6 texte/fragmente de texte nonliterare şi/sau literare, în cadrul fiecărei unităţi de învățare;• memorizarea a 3-4 poezii lirice sau a unor fragmente de texte epice pe parcursul anului de învățământ.

Texte recomandate:• Alecu Donici, Doi câini• Mihai Eminescu, Luceafărul (fragment); Scrisoarea a III-a (fragment)• Barbu Ştefănescu-Delavrancea, Hagi-Tudose (fragment)• Geo Bogza, Basm (fragment)• Liviu Rebreanu, Ciuleandra (fragment)• Mircea Eliade, Romanul adolescentului miop, Memorii (fragmente laalegere)• George Bacovia, Decembre• Gabriel Liiceanu, Scrisori către fiul meu (fragment)• Adrian Păunescu, Repetabila povară
• Nicolae Dabija, Pe urmele lui Orfeu etc.
Texte recomandate pentru atelierele de lectură:• Vasile Alecsandri, Legenda ciocârliei• Ioan Slavici, Mara (fragment)• Tatiana Ţâbuleac, Vara în care mama a avut ochii verzi (fragment) etc.
• Nicolae Dabija, Nu vă îndrăgostiţi primăvara

4. Mediul cultural• Pro Patria• Valori naţionale şi universale• Noaptea muzeelor• Nume care au creat valori:
Eugen Coşeriu, Mircea Eliade

37
Mediul cultural• Limba română este Patria mea• Descoperă Republica Moldova• Călătorii virtuale• Nume care au creat valori: George Enescu,
Maria Bieşu, Mihai Grecu

Mediul cultural• Patrie şi patriotism• Locuri memorabile: Orheiul Vechi, Mănăstirea Curtea de Argeş • Parcuri și monumente• Nume care au creat valori: Emil Loteanu,
Eugen Doga, Maria Cebotari

Clasa a XI-a
Mediul personal• Imaginea de sine şi reputaţia
• Universul preferinţelor
• Relaţia părinţi – copii• Dragostea înnobilează
Mediul educaţional• Educaţia formează personalitatea• Şcoala de azi şi de mâine• Proiecte ecologice• Sportul și alimentația sănătoasă
Mediul social• Comunicarea online: oportunităţi şi riscuri• Mesaje scrise: reclamaţia
• În căutarea adevărului• Lecţii de viaţă

Mediul personal• Autoportretul• Generaţii şi interese• Oameni de lângă noi• Dragostea – sentiment complex
Mediul educaţional• Lectura între necesitate şi plăcere
• Biblioteci valoroase din lume
• Motivaţia şi succesul şcolar• Cultura sănătăţii
Mediul social• Comunicare reală şi virtuală
• Mesaje scrise: textul publicitar• Voluntariatul schimbă vieţi
• Comunicarea în situaţii de conflictClasa a X-a

Clasa a XII-a
Mediul personal• Ghid pentru o viaţă de calitate• Managementul timpului• Lucruri de valoare şi valoarea lucrurilor• Dragostea ca valoare umană
Mediul educaţional• Învățarea – o călătorie fără sfârșit
• Vocaţia şi alegerea profesiei• Cariere de succes• Sfaturi sănătoase pentru fiecare zi
Mediul social• Arta de a vorbi în public• Mesaje scrise: CV-ul, scrisoarea de intenţie
• Atitudinea faţă de cei în etate: tradiţie sau
datorie• Implicare civică în viaţa comunităţii
Mediul cultural• Pro Patria• Valori naţionale şi universale• Noaptea muzeelor• Nume care au creat valori: Eugen Coşeriu,
Mircea Eliade

HARTA SINOPTICĂ A UNITĂȚILOR TEMATICE PE CLASE

38• I. Druţă, Păsările tinereţii noastre (fragment)• I. Vatamanu, Mama
• N. Dabija, Tema pentru acasă (fragment)• I. Guzun, Vinil; Bine (fragmente)• etc.

Texte recomandate pentru atelierele de lectură:• D. Cantemir, Descrierea Moldovei (fragment)• V. Alecsandri, Istoria unui galben (fragmente)• M. Eminescu, Cezara (fragment)• M. Sadoveanu, Baltagul (fragment)• N. Labiş, Moartea căprioarei (fragment)• M. Preda, Viaţa ca o pradă (fragment)• I. Druţă, Frunze de dor (fragment); Ultima
lună de toamnă (fragment)• D. Matcovschi, Doar femeia• N. Dabija, De dragoste• Gr. Vieru, Limba noastră cea română;Pentru ea; Legământ (1-2 la ale­gere);Iartă-mă; Tu• T. Ţâbuleac, Fabule moderne (Frumuseţe;Fineţe, la alegere)• etc.

• Meşterul Manole (fragment)• V. Alecsandri, Dan, căpitan de plai (fragment)• M. Eminescu, De ce nu-mi vii, Atât de fragedă (o poezie la alegere)• I. L. Caragiale, Bacalaureat (fragment)• G. Coşbuc, Trei, Doamne, şi toţi trei
• I. Slavici, Moara cu noroc (fragment)• G. Călinescu, Tot mai înveți, maică?,Jurnalul literar• L. Blaga, Hronicul şi cântecul vârstelor (fragment)• M. Sorescu, La lecţie (fragment)• V. Romanciuc, Tu eşti stăpâna lumii• N. Rusu, Lia (fragment)• etc.

• P. Ispirescu, Tinereţe fără bătrâneţe şi viaţă
fără de moarte (fragment)• A. Busuioc, Singur în faţa dragostei (fragment)• Sp. Vangheli, Copii în cătuşile Siberiei• A. Silvestru, Ispita nemuririi (fragment)• etc.

Clasa a XI-a

Clasa a X-a

TEXTE RECOMANDATE:• V. Alecsandri, Legenda ciocârliei• I. Slavici, Mara (fragment)• T. Ţâbuleac, Vara în care mama a avut ochii
verzi (fragment)• N. Dabija, Nu vă îndrăgostiţi primăvara
• etc.

• A. Donici, Doi câini• M. Eminescu, Luceafărul (fragment); Scrisoarea a III-a (fragment)• Şt. Delavrancea, Hagi-Tudose (fragment)• Geo Bogza, Basm (fragment)• L. Rebreanu, Ciuleandra (fragment)• M. Eliade, Romanul adolescentului miop,
Memorii (fragmente la alegere)• G. Bacovia, Decembre• G. Liiceanu, Scrisori către fiul meu (fragment)• A. Păunescu, Repetabila povară
• N. Dabija, Pe urmele lui Orfeu etc.
• etc.

Clasa a XII-a

V. REPERE METODOLOGICEDE PREDARE-ÎNVĂŢARE-EVALUARE
Curriculumul la disciplina Limba şi literatura română pentru instituţiile cu predare în
limbile minorităţilor naţionale, învăţământ liceal, îşi propune dezvoltarea la elevi a competenţelor de comunicare în limba română, sensibilizarea acestora pentru aprecierea
elementelor specifice culturii române şi universale, valorificarea experienţelor lingvistice şi de lectură în diverse domenii ale vieţii (personal, educaţional, social), manifestânddeschidere pentru implicarea activă, responsabilă în viaţa social-culturală a Republicii
Moldova.
Având în vedere noile cerinţe ale educaţiei lingvistice şi tendinţele europene, se impune o abordare reconceptualizată a Curriculumului, care urmăreşte învăţarea integrată
a limbii şi literaturii române, dobândirea de către elevi a competenţelor de comunicare
prin valorificarea elementelor culturii naţionale şi universale.
Actele de vorbire, ca entităţi minime ale comunicării, proiectate pentru cele cinci
competenţe, se realizează în cadrul activităţilor comunicative care se înscriu într-un cadru mai larg al contextului social. Prin intermediul actelor de comunicare, elevul are
posibilitatea să realizeze diferite activităţi comunicative, şi anume: să transmită sau să
solicite o informaţie, să exprime o cerere, o rugăminte, un îndemn, un ordin, o mulţumire, să facă o invitaţie, o promisiune, un compliment cuiva, să laude, să critice, săavertizeze pe cineva etc.
Abordarea integrată, comunicativ-funcţională sunt concepte-bază ale procesului deînvăţare a limbii şi literaturii române în instituţiile cu predare în limbile minorităţilor
naţionale. Instruirea se axează pe formarea unui sistem de competenţe; focalizarea pelimba în funcţiune, pe aspectele concrete ale utilizării limbii; crearea de situații autentice de comunicare; abordarea flexibilă a faptelor de limbă, dar şi cea predominant
inductivă, experienţială, cu accent pe înţelegerea şi exersarea conţinuturilor lingvistice; învăţarea contextualizată; abordarea holistică, integratoare a domeniilor disciplinei
Limba și literatura română în diverse situații de comunicare.
În acest sens, modelul comunicativ-funcţional urmăreşte dezvoltarea competenţelor de receptare şi producere a mesajelor orale şi scrise, prin dezvoltarea celor
patru deprinderi integratoare care interacţionează în procesul comunicării: audierea,
vorbirea, lectura, scrierea. Prin alegerea modelului comunicativ-funcţional, integrat,
comunicarea devine „umbrela sub care se aşează limba şi literatura” [55, pag. 21]. Faţăde abordările anterioare, aceasta însemnă o schimbare a accentelor: dinspre studiul
despre literatură (ilustrat de comentariile literare neinteriorizate) către studiul literaturii (favorizând formarea de competenţe de lectură bazate pe comprehensiunea şi39interpretarea textului), dinspre studiul despre limbă (abordarea statică a domeniului
limbii române), către studiul limbii în uz (favorizând o abordare pragmatică a folosirii
adecvate, în context, a achiziţiilor lingvistice). Altfel spus, acumularea de cunoştinţe afost înlocuită de formarea de capacităţi, interiorizarea unor valori şi dezvoltarea unor
atitudini comunicative.
Textele/fragmentele de texte propuse în Curriculum poartă caracter de recomandare. În procesul proiectării didactice, în vederea realizării unităţilor de competenţe,vor fi selectate 4-6 texte/fragmente de texte nonliterare, literare, care vor contribui laformarea unor valori şi atitudini adecvate. Pe parcursul anului, la clasă, se sugerează
memorizarea a 3-4 poezii lirice sau a unor fragmente de texte epice.
În implementarea noului Curriculum la disciplină se va urmări realizarea metodologiei recomandată de Cadrul European Comun de Referinţă pentru Limbi (CECRL), învăţarea în contexte autentice, promovarea comunicării interculturale, favorizarea perspectivei acţionale inter- şi transdisciplinare a demersului didactic.
Studiul limbii şi literaturii la treapta liceală, conform CECRL, se va axa pe patru domenii de competenţe:- cunoaşterea declarativă sau academică (savoir/knowledge);- deprinderi sau abilităţi (savoir-faire/skill);- competenţa existenţială (savoir-être/existential competence);- abilitatea de a învăţa (savoir-appreandre/ability to learn).
Cadrele didactice, autorii de manuale vor ţine cont de recomandările CECRL, descriptorii nivelului B2, proiectate pentru a fi atinse în clasele de liceu (B2.1, B2.2, B2.3).
În realizarea unităţilor de învăţare, vor fi formulate sarcini din perspectivă comunicativă/acţională, conform tipului de competenţă formată şi modulului tematic propus.
Învăţarea se va centra pe elev, nevoile acestuia, pe stimularea curiozităţii, creativităţii,gândirii critice şi motivaţiei pentru învăţarea limbii române, propria învăţare.
Un element de noutate a Curriculumului la disciplină pentru clasele liceale este introducerea Atelierelor de lectură, de discuţii/dezbateri şi interculturale. În cadrul acestor ore se recomandă discuţii pe marginea lecturilor realizate, dezbateri pe teme deinteres public şi personal, familiarizarea cu valorile naţionale şi universale etc.
În contextul multitudinii de schimbări ce au loc în diverse sfere ale vieţii, ritmul accelerat al proceselor de dezvoltare a sistemelor informaţionale, interesele şi preferinţele
adolescenţilor de azi, recomandăm profesorilor îmbogăţirea portofoliului cadrului didactic (în format letric şi/sau digital).
Se recomandă utilizarea pe larg atât a metodelor tradiţionale, cât şi a celor alternative, valorificarea conţinuturilor prin: învăţarea prin descoperire şi rezolvare de probleme, învăţarea experienţială, învăţarea în bază de proiecte, învăţarea prin cercetare,învăţarea în bază de sarcini etc. În aceeaşi ordine de idei, sugerăm ca profesorul săutilizeze materiale didactice ilustrative atractive şi moderne (imagini, hărţi conceptuale,40

produse digitale, lucrări grafice ce presupun desene, postere, scheme, diagrame, ilustraţii), instrumente educative moderne (calculatorul, tabletele, tabla interactivă, telefoane mobile), activităţi/exerciţii cu caracter ludic (activităţi interactive, jocuri derol, studii de caz, simulări, dezbateri, discursuri motivaţionale) şi suporturi digitale(Website-uri, bloguri, filme, colaje digitale, postere digitale, dicţionare online, materiale
în format mp3 şi mp4, soft-uri, platforme educaţionale etc.).
Evaluarea este o dimensiune esenţială a demersului educaţional, parte integrantă aCurriculumului la Limba şi literatura română. Ea se referă la toate componentele curriculare şi cuprinde domeniile: cognitiv, afectiv şi psihomotor.
Pe parcursul procesului de învăţare, în funcţie de momentul actului evaluativ, vor
fi utilizate trei strategii de evaluare: iniţială (predictivă); formativă (continuă); sumativă (finală). Evaluarea iniţială se realizează la începutul anului de învăţământ şi vizează
identificarea condiţiilor în care elevii pot să se integreze optimal în activitatea de învăţare. Evaluarea formativă se va face pe parcursul procesului de învăţare, fiind utilizate
diverse strategii practicate de cadrul didactic la clasă. Evaluarea formativă va fi raportată la o unitate de competenţă sau câteva unităţi de competenţe, care trebuie să asigurepregătirea elevilor pentru evaluarea sumativă, la finele parcursului de învăţare. Evaluarea sumativă se realizează la finele unităţii de învăţare, având funcţia de constatare anivelului de formare a unităţilor de competenţe şi a competenţelor specifice.
O evaluare eficientă se poate realiza ținând cont de componentele procesului deinstruire: predare-învăţare-evaluare, activităţii de evaluare aparţinându-i un rol central,
din moment ce asigură un feedback permanent, necesar tuturor actorilor procesului
educaţional la disciplină – elevilor, cadrelor didactice, părinţilor, factorilor de decizie
etc.
Obiectul evaluării îl constituie rezultatele şcolare individuale ale elevului. Cadrul
didactic va organiza evaluarea procesului de învăţare a disciplinei Limba şi literaturaromână şi a produselor şcolare, luând ca bază reperele; parametrii; cerinţele; criteriile/baremele de evaluare, descriptorii de performanţă, grila de notare. În acest context,
este important ca în procesul de evaluare să se urmărească corelarea dintre componentele actului evaluativ:
obiectiv de evaluare → metodă de evaluare → instrument de evaluare → produs
criterii de evaluare → descriptori de evaluare → note/calificative.
Orice activitate de evaluare poate fi realizată, respectând un şir de reguli: se evaluează succesul, şi nu insuccesul elevului; evaluarea se realizează în scopul ameliorării procesului de învăţare; evaluarea trebuie să motiveze elevul spre învăţare; elevul trebuie să cunoască criteriile de apreciere, parametrii de timp în care se va
realiza evaluarea;41 rezultatele evaluării trebuie să fie prezentate în termenele stabilite; procesul evaluării trebuie să fie pozitiv şi detaliat;
 evaluarea trebuie să fie obiectivă, corectă; modul de prezentare a rezultatelor trebuie să fie onest.
Evaluarea în prezentul Curriculum este abordată din perspectiva formării/dezvoltării
competenţelor. Evaluarea bazată pe competenţe implică evaluarea formativă a cunoştinţelor, abilităţilor şi atitudinilor elevilor în rezolvarea unor situaţii concrete, a produselor realizate.
Principiile psiho-pedagogice sunt centrate pe personalitatea celui evaluat (educabilului), pe caracteristicile sale individuale şi de vârstă. Toate elementele procesului deevaluare sunt importante, nimic nu este de neglijat: motivaţia elevului pentru învăţare, interesul, modul de organizare a procesului, abordarea personalizată, transparenţa,axarea pe succes etc.
În procesul de evaluare la Limba şi literatura română, în învăţământul liceal, se va
face apel atât la metodele tradiţionale, cât şi la metodele active şi interactive de evaluare a atitudinilor, abilităţilor, cunoştinţelor şi a înţelegerii critice. În acest context, seva urmări: (a) evaluarea proceselor de învăţare, (b) a competenţelor achiziţionate, (c)a progresului realizat, (d) a produselor activităţii şi a învăţării elevilor. Acestea includ:
probe orale, lectura cu voce a textelor, recitarea unui fragment sau a unui text memorizat, interogarea frontală, întrebările structurate (interogarea multiprocesuală), realizarea orală a diferitelor sarcini la o temă studiată, răspunsurile rezumative sau ample,
interviul, probe scrise, teste, fişe de observare, liste de verificare, fişe de evaluare, fişede evaluare reciprocă, jurnalul reflexiv, harta conceptuală, proiectul, portofoliul, tehnica
3-2-1, investigaţia, autoevaluarea, evaluarea reciprocă etc.
Cadrul didactic va diversifica metodele de evaluare, va alterna metodele/tehnicile
tradiţionale cu cele alternative, active cu cele interactive. Tipurile şi formele de evaluare vor fi selectate şi clasate în perechi distinctive: evaluarea rezultatelor – evaluarea
competenţelor; evaluarea formativă – evaluarea sumativă; evaluarea directă – evaluarea indirectă; evaluarea performanţei – evaluarea cunoştinţelor; evaluarea bazată pe
sarcini de învăţare – evaluarea bazată pe proiecte; evaluarea reciprocă – autoevaluarea.
Evaluarea interactivă are funcţie formativă întrucât permite reglarea interactivă aînvăţării şi a predării, permiţând elevului să îşi autoanalizeze şi automonitorizeze învăţarea, raportându-se la obiectivele urmărite, şi, de asemenea, să proiecteze învăţarea
viitoare, în timp ce profesorului îi permite să îşi modeleze şi adapteze predarea, prinreglări interactive.
O evaluare devine interactivă atunci când: este personalizată; reprezintă un demers
interactiv; este proiectată în legătură directă cu anumite obiective operaţionale; este
multimodală; se bazează pe un feedback bidirecţionat permanent, operativ şi substanţial; este continuă, dinamică şi analitică; oferă informaţii valoroase pentru procesul de42

reglare şi ameliorare imediată şi eficientă a instruirii şi formării; motivează elevii intrinsec, pentru că ei simt că energia de învăţare le este eficient canalizată şi este relevantă
şi pentru că le permite (auto)reglarea învăţării etc.
Pentru a implica elevii mai activ în propria formare, a-i pregăti mai bine pentru integrare în viaţă socială se recomandă utilizarea autoevaluării. În acest sens, este necesar acrea condiţii ce stimulează autoevaluarea: aplicarea unor fişe de autoevaluare, prezentarea criteriilor de succes, încurajarea elevilor pentru a adresa întrebări legate de modul
de realizare a sarcinilor, încurajarea autoevaluării şi evaluării reciproce, realizarea jurnalului de reflecţii etc. În aceste contexte de evaluare se recomandă ghidarea elevului deprofesor, consilierea, încurajarea acestuia.
De menţionat că procesul de evaluare a competenţelor presupune conceptualizarea
unui demers al evaluării care implică o succesiune de componente: proiectarea, aplicarea/implementarea, verificarea rezultatelor (la nivel de proces şi produs) și emiterea
recomandărilor.
Produsul la disciplină reprezintă un rezultat şcolar proiectat pentru a fi realizat decătre elev. Prezentul Curriculum conţine liste de produse pentru fiecare competenţă
specifică. De ex.: în clasa a X-a, la Competenţa specifică 3, sunt proiectate următoarele
produse: fişa de lectură, harta conceptuală, organizatorul grafic, aprecierea personală,fişa personajului, grila de autoevaluare, rezumatul, posterul etc.
Evaluarea rezultatelor şcolare se va face prin instrumente valide, cunoscute, pe baza
unor criterii unice, transparente, prezentate elevilor înainte de realizarea activităţii. Criteriile de succes pot fi formulate cu focalizare pe dimensiunea operaţională şi/sau pe
cea atitudinală. Criteriile de evaluare trebuie formulate într-un limbaj accesibil, fiind
utilizate, de regulă, verbe la persoana a II-a plural.
Un aspect extrem de important al procesului de evaluare în învăţământul liceal este
legat de temele pentru acasă. Se recomandă alternarea modalităţilor clasice cu cele
moderne, axarea pe texte şi sarcini autentice, care valorifică situaţii cotidiene, probleme reale, teme de interes pentru elevi, corelate cu perspectivele de integrare socioculturală a acestora în comunitate. Se vor propune activităţi cu caracter practic-aplicativ,
realizarea proiectelor individuale şi de grup, posterelor, prezentărilor etc.
Pentru copiii cu CES se va utiliza acelaşi sistem criterial în evaluare, dar aplicat pe
baza Planului educaţional individualizat.
Actualul Curriculum promovează orientarea demersului evaluativ către exprimarea
de atitudini, opinii, stimularea autoreflecţiei etc.

43

44

GHID
DE IMPLEMENTAREA CURRICULUMULUIDISCIPLINAR

45

Introducere
Ghidul de implementare a Curriculumului la disciplina Limba şi literatura română
pentru instituțiile de învățământ cu predare în limbile minorităților naționale (în continuare Ghid) face parte din sistemul de produse curriculare ale Curriculumului Naţional.
Ghidul reprezintă un instrument de formare/dezvoltare a competențelor profesionale ale cadrelor didactice, formatorilor locali, specialiștilor în domeniu, îndeplinindfuncţiile de informare, formare și îndrumare.
Ghidul se referă la aspectele de implementare a Curriculumului, ediția 2019, la disciplina Limba şi literatura română pentru instituțiile de învățământ cu predare în limbileminorităților naționale, pentru treapta liceală și conține:• referinţe conceptuale ale Curriculumului la disciplina Limba şi literatura română
(conceptul de curriculum, demersuri inovatoare, sistemul de competențe specifice);• referinţe proiective ale Curriculumului la disciplină (proiectarea didactică de lungă durată, pe unități de învățare și de scurtă durată);• referințe metodologice și procesuale ale Curriculumului la disciplină (abordarea
didactică a textului, strategii de dezvoltare a competenţelor specifice disciplinei;
strategii şi instrumente de evaluare a rezultatelor învăţării).
Ghidul răspunde necesităților actuale, așteptărilor elevilor, doleanțelor părinților,
exigențelor cadrelor didactice, performanțelor solicitate de formatori, inspectori și, nu
în ultimul rând, unui proces didactic eficient.
Noua dimensiune a cadrului curricular recomandă învățarea integrată a limbii și literaturii române, reconceptualizează perspectivele curriculare, operează cunoțiuni/termeni moderni, propune demersuri inovatoare, implementează tehnologii
informaționale, valorifică diverse activități de învățare și produse școlare.
În valorificarea Curriculumului la disciplină, treapta liceală, cadrul didactic va urmări:• realizarea procesului de învățare din perspectiva abordării integrate;• abordarea elementelor de construcţie a comunicării în baza modelului funcționalcomunicativ;• predarea-învăţarea limbii române în varianta ei orală şi scrisă, normată şi literară;• învățarea aspectelor lingvistice în corelaţie cu studiul textelor nonliterare sau literare;• studierea textului ca pretext al comunicării din perspectivă praxiologică;• organizarea procesului de învățare fundamentat pe învățarea acțională, cu aplicarea strategiilor active, interactive, corelației inter- și transdisiciplinare;• utilizarea materialelor autentice etc.

46În acest context, actualul Ghid propune strategii didactice moderne, care contribuie la dezvoltarea competențelor de comunicare a elevilor și organizează (inter)activ
procesul didactic, tipuri de lecturi, menite să motiveze elevii și să diferențieze studiul,interpretări ale textelor literare din diverse perspective, ce oferă deschideri în arta literară, estetică etc., tipuri de scrieri, indispensabile în contextele vieții cotidiene, tipuri deevaluări, ce stabilesc potențialii itemi din evaluarea finală pentru treapta liceală (BAC).
Recomandările menționate în Ghid pot fi completate cu altele ce mențin elevul înzona unei optime dezvoltări și integrări sociale.

47

1. Referinţe conceptuale ale Curriculumului
la disciplina Limba şi literatura română
1.1. Conceptul de curriculum la disciplina Limba şi literatura română
pentru instituţiile de învăţământ cu predareîn limbile minorităţilor naţionale
Curriculumul la disciplina Limba şi literatura română pentru instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale, învățământ liceal, ediţia 2019, este
un document normativ, reglator, parte integrantă a Curriculumului Naţional pentruînvățământul general din Republica Moldova, care reflectă atât cadrul conceptual,competențele, finalitățile, cât și conținutul disciplinei, modul de proiectare a demersului educațional la clasă. În acest context, prezentul Curriculum, în calitate de standard alînvăţării la disciplina Limba și literatura română, realizează două funcții:• funcţia reglatoare – reflectată în componenta teleologică/predictivă (Ce?);• funcţia strategică – reflectată în componentele conţinutală și procesuală (Cum?).
Scopul Curriculumului constă în valorificarea politicilor educaţionale naţionale şi europene în predarea-învăţarea-evaluarea disciplinei, sporirea calităţii învăţării limbii și
literaturii române în instituţiile cu predare în limbile minorităţilor naţionale, formarea
unei personalităţi capabile să comunice eficient în diverse domenii ale vieții.
Prezentul document este elaborat în conformitate cu actele normative, strategiile și politicile naționale și internaționale cu referire la procesul educațional, politicile
lingvistice de studiere a limbii române [1, 13]. Curriculumul vine în susținerea realizării documentelor legislativ-normative naționale și strategice: Codul Educației (art. 10,
p. 3, 4), care stipulează că: (a) Studierea limbii române este obligatorie în toate instituţiile de învățământ de orice nivel şi este reglementată de standardele educaţionalede stat. (b) Statul asigură condiţiile necesare pentru studierea limbii române în toate
instituţiile de învățământ, inclusiv prin creşterea ponderii disciplinelor studiate în limba
română în instituţiile de învățământ general cu altă limbă de predare [1]; Programul naţional pentru îmbunătăţirea calităţii învăţării limbii române în instituţiile de învăţământ
general cu instruire în limbile minorităţilor naţionale (2016-2020); Concepţia didactică
a disciplinei Limba şi literatura română în instituţiile cu predare în limbile minorităţilor
naţionale.
Relevăm că disciplina Limba şi literatura română în instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale este un domeniu cu mare deschidere formativă şi
informativă, cu încărcătură culturală şi cu impact pozitiv asupra comunicării în viața dezi cu zi, integrării și coeziunii sociale.

48

Structura Curriculumului, ediția 2019, cuprinde următoarele componente: Preliminarii; Cadrul conceptual al Curriculumului; Competenţele specifice disciplinei; Administrarea disciplinei; Repartizarea orientativă a orelor pe unităţi de conținut; Volumul recomandat al produselor şcolare pe clase; Unităţi de învăţare (Unități de competențe,Unități de conținut, Activități de învățare, Produse școlare recomandate); Repere metodologice de predare-învăţare-evaluare; Bibliografia.
Curriculumul actual se axează pe conceptul educației lingvistice care reclamă diverseacţiuni cu referire la activitatea elevului în procesul și practica de a învăța o limbă.
Scopul educaţiei lingvistice în instituţiile cu program în limbile minorităţilor naţionale este formarea unui vorbitor cult de limba română, conştient, capabil să înţeleagăşi să producă autonom mesaje orale şi scrise, în diverse domenii ale vieții, în vederea
integrării socioculturale.
Curriculumul actual abordează procesul de învățare a limbii și literaturii române dinperspectivă integrată în care toate componentele structurale: competențele (audiere,
vorbire, lectură, scriere), conținuturile (unități tematice, acte de comunicare, elemente
de construcție a comunicării) și activitățile de învățare corelează în vederea dezvoltării
competenței de comunicare.
Studiul integrat al limbii și literaturii se realizează în contextul în care ambele domenii fuzionează urmărind același scop: formarea/dezvoltarea competenţei de comunicare. Prin urmare, conținuturile de limbă și cele de literatură nu se studiază ca unități
distincte.
Noua perspectivă pedagogică ce presupune studiul integrat al limbii, al comunicării
şi al textului, deplasează accentul de pe acumularea de cunoştinţe pe dobândirea decompetenţe. Astfel, competenţa de comunicare nu reprezintă doar procesul de receptare și reproducere a mesajelor orale și scrise, ci se defineşte ca sistem de strategii
creative ce permit înţelegerea valorii elementelor lingvistice în context, dezvoltând abilitatea de a produce de sine stătător diverse mesaje orale și scrise, demonstrând modul
de funcţionare a limbajului. Din această perspectivă, prin competenţa de comunicare seînţelege nu volumul de cunoştinţe despre limbaj, text deţinute de un vorbitor, ci valoarea lor funcţională. Totodată, comunicarea nu poate fi abordată în afara socialului şi, înconsecinţă, trebuie avută în vedere şi dimensiunea integratoare a procesului.
Procesul de învățare a Limbii și literaturii române în actualul Curriculum este fundamentat și pe învățarea CLIL (Content-and-Language-Integrated-Learning) care vizează
învățarea integrată a conținuturilor tematice şi a celor lingvistice. CLIL poate fi privită
drept o metodologie, o abordare pedagogică, o practică educațională inovatoare întrun context propriu sau, efectiv, ca o activitate, un proiect inter/transdisciplinar ce integrează diverse domenii de studiu. De ex.: învățarea Limbii și literaturii, a Istoriei, a Geografiei, a Muzicii, a Artelor plastice etc. în scopul însușirii de noi conținuturi, formării
diferitor tipuri de competențe.

49

Esența abordării integrate la învățarea limbii române constă în îmbinarea armonioasă a conținuturilor lingvistice și a celor literare prin activități de învățare.
La baza conceptului învățării integrate sunt stabilite câteva principii fundamentale
identificate de Do Coyle – 4 C: conținut, comunicare, cunoaștere și cultură. Toate aceste patru elemente sunt interconectate şi apar în contexte specifice:Conţinutul reprezintă cunoştinţele pe care elevul trebuie să le achiziționeze sub îndrumarea profesorului, familiarizarea elevului cu subiecte de conţinut, formarea deaptitudini şi abilităţi, dar şi verificarea gradului de înţelegere şi asumare a informaţiei.
Comunicarea vizează folosirea limbii române pentru a acumula informaţii, precum
şi interacţiunea în vederea dezvoltării competenţelor de receptare (audiere, lectură) şi
producere a mesajelor în limba ţintă (vorbire şi scriere).
Cunoaşterea constituie implicarea activă a elevului în activităţi (procese de gândireşi înţelegere necesare), rezolvarea de probleme. În procesul învățării se aplică o abordarea creativă, un mod de gândire şi de prelucrare a cunoştinţelor axat pe învăţarea
experienţială (reviewing) în cadrul căreia elevul învață prin interacţiune cu ceilalţi, dinpropriile experienţe, atunci când este direct implicat în activitatea de învățare (learningby doing) [33].
Învăţarea integrată nu se poate reduce la căutarea și prezentarea unui model sau la
aplicarea de modele. Trebuie să ținem cont de faptul că învăţarea limbii și literaturii române în spațiul multicultural al Republicii Moldova se desfăşoară în diverse medii lingvistice și contexte culturale, fiecare având specificul său. Conceptul învățării integrate
deplasează atenția de pe predare către învățare, astfel, elevul în procesul de învățare va
fi plasat în diverse situații comunicative în care i se va solicita să interacționeze pentru asoluționa diferite probleme, în acest mod își va forma deprinderi de a gândi și comunica
în limba română.
Conform Curriculumului actual la Limba şi literatura română, învățământul liceal,
predarea-învăţarea se va fundamenta pe paradigma funcțional-comunicativă a disciplinei, învățarea limbii în funcţiune, în varianta ei orală şi scrisă, normată şi literară, iar
nu limba ca sistem abstract. Se va urmări nu predarea în şi pentru sine a unor noțiuni
lingvistice (fonetice, lexicale, gramaticale), ci viziunea comunicativ-pragmatică asupra
limbii. Învățarea limbii va viza aspectul pragmatic, aducând în prim-plan competenţa decomunicare văzută ca factor ce poate facilita substanţial integrarea în spaţiul sociocultural. Această abordare pragmatică argumentează faptul că un enunţ nu exprimă doaro stare de lucruri, ci şi gândurile, sentimentele pe care ideile enunţate le provoacă atâtvorbitorului, cât şi ascultătorului.
Competența de comunicare în limba română este o componentă importantă în sistemul de competențe-cheie transversale ale Codului Educației al Republicii Moldova [1]necesară pentru întreaga existenţă a omului, pentru inserţia lui socială şi desfăşurarea
activităţii de comunicare scrisă şi orală. Respectiv, modelul curricular al disciplinei se50

modifică fiind sincronizat cu modelul pedagogic al educaţiei privind pregătirea elevilor pentru învăţarea pe toată durata vieţii şi pentru integrarea activă a acestora într-osocietate bazată pe cunoaştere. Acest model vizează dubla calitate a limbii române, ca
disciplină de studiu şi ca limbă de socializare, necesară elevului pentru a se integra socioprofesional, a continua studiile în limba română. Din această perspectivă, de succesul şcolar al elevilor la disciplina Limba și literatura română va depinde în mare măsură
nivelul de integrare ulterioară a acestora pentru a comunica în diverse domenii ale vieții
(familial, social, educațional, profesional).
Curriculumul la disciplina Limba și literatura română, ediția 2019, a fost realizat înconcordanță cu Cadrul European Comun de Referință pentru Limbi, din perspectiva căruia au fost proiectate competențele specifice, conținuturile de învățare, abordarea
metodologică. În notă cu stipulările și recomandările Cadrului au fost stabilite nivelurilede învățare a limbii române. La absolvirea învățământului liceal elevul va trebui să atingă nivelul B2 de cunoaștere a limbii române. Astfel, la sfârșitul treptei liceale, elevul va
putea:• înţelege fără efort vorbirea orală din variate tipuri de mesaje şi surse, recepționate
direct sau prin diferite mijloace audio-vizuale;• participa la conversaţii/discuţii cu un anumit grad de spontaneitate şi fluenţă, îndiverse situaţii de comunicare, inclusiv cu vorbitorii nativ;• să-și exprime coerent, detaliat opinia, privind anumite subiecte de actualitate, în
descrieri, prezentări, argumentări, conform obiectivelor propuse;• interpreta texte nonliterare şi literare complexe din variate surse și de pe diferite
suporturi;• redacta texte complexe, cu o structură clară, pe variate suporturi;• valorifica experienţele lingvistice şi de lectură în variate domenii de comunicareîn limba română, manifestând ca atitudini specifice şi valori predominante:- interes şi atitudine pozitivă în procesul de interacţiune verbală;- motivare, flexibilitate, autonomie în realizarea intenţiilor comunicative;- interes pentru lectură, gândire critică şi motivare pentru integrarea informaţiilor achiziţionate în propriul sistem de valori;- corectitudine, comportament lingvistic autonom şi responsabilitate pentru exprimarea în limba română literară;- apreciere, respect pentru valorile culturii naţionale/universale, deschidere
pentru exprimarea identităţii naţionale.
În concordanță cu CECRL, învățarea Limbii și literaturii române în instituțiile cu
predare în limbile minorităților naționale este proiectată în Curriculum, din perspectiva abordării acționale, elevul  fiind perceput ca un actor social ce are de îndeplinit
diverse sarcini comunicative în procesul de interacțiune interpersonală, în diferite
domenii ale vieții sociale. La lecţiile de Limba şi literatura română, elevii îşi formează

51

un comportament verbal, abilităţi de comunicare eficientă, atitudini pe care trebuie să
le demonstreze în anumite contexte de comunicare, atunci când sunt puşi în situaţia dea emite enunţuri, de a formula întrebări şi răspunsuri, de a interpretata texte, de a se
manifesta ca vorbitori. Formarea competenţei de comunicare este, deci, o activitate dedurată, care poate fi atinsă prin aplicarea unor tehnici eficiente de lucru, prin implicarea
activă, conştientă atât a profesorilor, cât și a elevilor în activităţile desfăşurate la lecţie.
Actualul Curriculum este centrat pe elev fiind valorificate abordările psihocentriceși sociocentrice.
La baza proiectării și realizării Curriculumului la disciplină pentru învățământul liceal
au fost stabilite următoarele principii:• principiul motivării, stimulării interesului elevului pentru învăţarea limbii româneşi a comunicării în limba ţintă;• principiul învăţării centrate pe elev;• principiul sistematizării şi coerenţei demersurilor educaţionale;• principiul abordării integrate a procesului de instruire;• principiul învăţării bazat pe modelul funcţional-comunicativ;• principiul învăţării experienţiale, prin acţiune;• principiul învățării realizat într-un mediu prietenos, în contexte diversificate decomunicare;• principiul accesibilităţii şi individualizării procesului de învăţare;• principiul axiologic/valoric;• principiul comunicării interculturale;• principiul corelaţiei interdisciplinare;• principiul parteneriatului în învățarea limbii române.

1.2. Demersuri inovatoare ale Curriculumului la disciplină
Schimbările realizate la nivel global, european și naţional au generat un ansamblu
de modificări realizate în cadrul normativ-legislativ, politicile educaţionale şi curriculare, acestea au fost regândite în contextul dezvoltării sistemului de învăţământ. Înnotă, dezvoltarea prezentului Curriculum a constituit un imperativ dictat de necesitățile
educaționale moderne.
Actualizarea Curriculumului a demarat printr-un proces de evaluare sistemică și holistică a ediției anterioare, în baza paradigmei curriculare construită în Cadrul de Referinţă al Curriculumului Naţional [2].
Curriculumul la Limba şi literatura română pentru instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale, ediția 2019, își propune valorificarea bunelor
practici naționale și internaționale, o funcționalitate mai mare a demersurilor didacticela disciplină, crearea condițiilor adecvate de învățare, utilizarea materialelor autentice,52

strategiilor active și interactive în demersul didactic, în vederea sporirii calității învățării
limbii române.
Pentru a răspunde așteptărilor societății, documentelor de politici educaționale și
lingvistice la nivel național, în procesul de elaborare a Curriculumului, ediția 2019, au
fost întreprinse un șir de demersuri inovatoare cu referire la concept, structură, sistem
de competențe, conținut, activități de învățare și evaluare, noțiuni (vide Tabelul 1.1).
Tabelul 1.1. Demersuri inovative dezvoltate în Curriculumul la disciplină
concept• racordarea/dezvoltarea actualului Curriculum în concordanță cu suportul
legislativ normativ național și internațional; strategiile și politicile naționaleși europene;• stabilirea cadrului valoric intra-/interdisciplinar în baza profilului absolventului de la treapta liceală, din perspectiva abordărilor psiho- şi sociocentrice;• transpunerea abordării sistemice a curriculumului ca și concept înCurriculumul la disciplină;• corelarea Curriculumului Naţional cu Cadrul European Comun de Referinţă
pentru Limbi (2018);• stabilirea şi descrierea nivelurilor de învăţare a limbii române la treapta liceală
în notă cu CECRL;• abordarea integrată a procesului de învățământ: sistem de competenţe,conținuturi, activități de învățare;• studiul integrat al limbii și literaturii române;• promovarea modelului funcţional-comunicativ în procesul de învăţare a limbii
române ca limbă nematernă;• delimitarea finalităților de învățare a limbii și literaturii române pentru
treapta liceală în vederea atingerii nivelului B2;
structură
• redefinirea unităților de învățare;• stabilirea unei structuri unice a unităţilor de învăţare pe clase structurate înunități de competențe, conținuturi, activități de învățare și produse;• introducerea componentelor curriculare: activităţi de învăţare, produse
recomandate pentru fiecare clasă;sistem de• identificarea taxonomiei competențelor pentru învățământul liceal;
competențe • reevaluarea competenţelor specifice disciplinei;• racordarea competenţelor specifice disciplinei cu nivelurile europene comune
de referinţă pentru limbi;• micșorarea numărul de competențe specifice de la 10 la 5;• precizarea nivelului taxonomic al competenţelor specifice;• redactarea competențelor specifice în structură triadică compusă din:(a) capacități, (b) cunoștințe și (c) atitudini, valori;• corelarea competențelor specifice disciplinei cu competențele-cheie/transversale;53• conexitatea abordărilor intra- şi interdisciplinare la nivelul competenţelor cu
alte discipline din aria curriculară Limbă și comunicare;• substituirea conceptului de subcompetenţă cu unitatea de competenţă;• revizuirea sistemului de unități de competențe în contextul dinamic al formării competențelor specifice pe unități de învățare, pentru fiecare clasă deliceu;• elaborarea unităţilor de competenţă conform nivelului taxonomic;• formarea graduală a competențelor specifice, pe unități de învățare, clase;• racordarea activităţilor de învăţare recomandate la unităţile de competenţe;• evidențierea valorilor și atitudinilor predominante în concordanță cu profilul
absolventului claselor liceale;conținut• structurarea unităților de conținut în trei componente: unități tematice, acte
comunicative, elemente de construcție a comunicării;• organizarea conținuturilor de învățare gradual, pe clase, conform treptei destudiu;• reducerea numărului de unităţi tematice;• elaborarea unităţilor tematice cu detalieri de conţinut;• includerea unităților tematice cu referire la educația ecologică, educația pentru sănătate, educația media, educația digitală, educația interculturală etc.;• excluderea unor unități tematice nerelevante, texte dificile;• introducerea în conținuturi a actelor comunicative;• reproiectarea elementelor de construcție a comunicării din perspectiva gramaticii funcționale;• corelarea abordărilor intra-/inter- și transdisciplinare la nivelul conținuturilor,pe clase și unități de învățare, deschideri și sincronizări: Limba și literaturarusă, Limba și literatura maternă, Limbi străine.
activităţi de • racordarea activităţilor de învăţare recomandate la unităţile de competenţe;învăţare şi • promovarea strategiilor didactice active și interactice, modalităților deevaluareînvățare bazate pe acțiune: învățarea experiențială, învățarea bazată pe cercetare, învățarea prin descoperire, învățarea în bază de sarcini/rezolvare deprobleme, învățarea bazată pe proiecte etc.;• introducerea unor activități de învățare și produse școlare care valorifică TIC,
inovațiile digitale, în cheia implementării Strategiei „Moldova Digitală 2020”;• includerea listei de produse școlare recomandate pentru fiecare clasă;noțiuni• introducerea, ca element de noutate, a noțiunilor: suport letric, text multimodal, produs digital, materiale autentice, atelier de lectură, atelier de discuții/dezbateri, atelier intercultural etc.

Pe lângă elementele de noutate menţionate, prezentul Curriculum se referă şi la unşir de recomandări de ordin metodologic:− promovarea unui demers educaţional acţional de învăţare a limbii române, în vederea asigurării unui comportament comunicativ autonom al elevului;− plasarea accentului pe învăţământul formativ-dezvoltativ, învăţarea centrată pe celce învaţă;− conceptualizarea procesului de învăţare din perspectiva abordării integrate a competenţelor, conţinuturilor şi activităţilor de învăţare;54

− revizuirea materiei de literatură și propunerea unor conținuturi noi cu recomandarea de a studia textele nonliterare şi literare cu aplicaţii practice pe text, realizarea
lecturii active, lecturii de plăcere, formarea cititorului-receptor şi interpret, în vederea extragerii valorilor din textul lecturat;− dezvoltarea la elevi a unui ansamblu de competenţe de tip funcţional cu caracter deintegrare socială;− recomandarea formării/dezvoltării competenţei de identitate naţională – a conştiinţei naţionale, deschidere pentru exprimarea identităţii naţionale;− planificarea demersului didactic axat pe modelul de învăţare inter- şi transdisciplinar
atât în cadrul disciplinei, cât şi în corelare cu alte discipline şcolare conexe;− adaptarea procesului de învăţare la necesităţile educaţionale, inteligenţele multiple
ale elevilor, interesele şi aspiraţiile acestora, motivaţia pentru propria învăţare etc.;− asigurarea unui climat de învăţare favorabil, stimulator, sigur şi incluziv, garantarea
dezvoltării competenţei de comunicare, creativităţii, gândirii critice şi reflexive;− crearea condiţiilor favorabile fiecărui elev pentru a-şi dezvolta competenţele într-un
ritm individual, de a transfera capacităţile dobândite la treapta liceală în diverse domenii;− utilizarea pe scară largă a materialelor autentice, valorificate în situaţii/contexte
autentice de învăţare din perspectiva acţiunii şi manifestării practice;− valorificarea strategiilor active şi interactive, în diverse contexte: învăţare prin sarcini; învăţare prin descoperire, învăţare prin cercetare, învăţare bazată pe proiect
etc., integrarea experienţei anterioare a elevilor în procesul de învăţare;− asigurarea unei autonomii mai mari cadrului didactic în activitatea de lucru la clasă,organizarea şi desfăşurarea activităţilor, luând în consideraţie specificul clasei, interesele elevilor şi resursele disponibile din instituţia de învăţământ, comunitate etc.;− utilizarea în proiectarea demersului didactic a resurselor curriculare stimulatoare,de calitate: materiale didactice ilustrative, suporturi didactice online, platforme educaţionale online, suporturi digitale etc.

1.3. Sistemul de competențe specifice disciplinei
Limba şi literatura română pentru instituţiile de învăţământ
cu predare în limbile minorităţilor naţionale
Prezentul Curriculum pentru învăţământul liceal ghidează proiectarea, organizarea
şi desfăşurarea eficientă a procesului educațional în contextul unei pedagogii axate pecompetenţe.
Sistemul de competenţe proiectat la disciplină se fundamentează pe taxonomia
competenţelor structurată în: (a) competenţe-cheie/transversale/transdisciplinare, (b)competenţe specifice şi (c) unităţi de competenţe.

55

• Competenţele-cheie/transversale consemnează aşteptările societăţii privind parcursul şcolar şi performanţele generale care pot fi atinse de elevi la încheierea şcolarizării.
Conform Codului Educaţiei al Republicii Moldova, art.11:(1) Educaţia are ca finalitate principală formarea unui caracter integru şi dezvoltarea
unui sistem de competenţe care include cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori, ce
permit participarea activă a individului la viaţa socială şi economică.
(2) Educaţia urmăreşte formarea următoarelor competenţe-cheie:
CC1. Competenţe de comunicare în limba română.
CC2. Competenţe de comunicare în limba maternă.
CC3. Competenţe de comunicare în limbi străine.
CC4. Competenţe în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
CC5. Competenţe digitale.
CC6. Competenţa de a învăţa să înveţi.
CC7. Competenţe sociale şi civice.
CC8. Competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă.
CC9. Competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale.
Competenţele-cheie derivă din idealul educaţional, stipulat în art. 6 al Codului
Educaţiei al Republicii Moldova, care urmăreşte „formarea personalităţii cu spirit deiniţiativă, capabile de autodezvoltare, ce posedă nu doar un sistem de cunoştinţe şi
competenţe necesare pentru angajare pe piaţa muncii, dar şi independenţă de opinieşi acţiune, fiind deschisă pentru dialog intercultural în contextul valorilor naţionale şiuniversale asumate” [1].
Competenţele-cheie/transversale se referă la diferite sfere ale vieţii sociale şi poartă
un caracter pluri-/inter-/transdisciplinar.
La 22 mai 2018, Parlamentul European şi Consiliul Uniunii Europene, a revizuit competenţele-cheie din perspectiva învăţării pe parcursul întregii vieţi şi a venit cu un şir derecomandări, stabilind opt competenţe-cheie:
1. competenţe de alfabetizare;
2. competenţe lingvistice;
3. competenţe în domeniul matematicii, ştiinţei, tehnologiei şi ingineriei;
4. competenţe digitale;
5. competenţe personale, sociale şi de învăţare;6. competenţe civice;
7. competenţe antreprenoriale;
8. competenţe de sensibilizare şi expresie culturală [5].
• Competenţele specifice la disciplina Limba şi literatura română în instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale reprezintă un sistem integrat de cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori, dobândite, formate şi dezvoltate prinînvăţare, a căror mobilizare permite identificarea şi soluţionarea diferitor probleme56în diverse contexte şi situaţii de comunicare. Competenţele specifice sunt elaborate
în baza competenţelor-cheie/transversale şi proiectate pentru a fi formate/dezvoltate până la finele învăţământului liceal.
Actualul Curriculum la disciplina Limba şi literatura română pentru instituţiile deînvăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale stabileşte o nouă formulă acompetenţelor specifice (CS) pentru învăţământul liceal: număr de competenţe, conţinut şi structură:CS 1. Comprehensiunea vorbirii orale din variate tipuri de mesaje şi surse, manifestând interes şi atitudine pozitivă în procesul de interacţiune verbală.
CS 2. Participarea la interacțiuni verbale în diverse situaţii de comunicare, demonstrând motivare, flexibilitate, autonomie în realizarea intenţiilor comunicative.
CS 3. Interpretarea mesajelor scrise/textelor nonliterare şi literare din variate surse,
manifestând interes pentru lectură, gândire critică şi motivare pentru integrarea informaţiilor achiziţionate în propriul sistem de valori.
CS 4. Redactarea diferitor tipuri de mesaje pe variate suporturi, demonstrând corectitudine, comportament lingvistic autonom şi responsabilitate pentru exprimarea în limba română literară.
CS 5. Valorificarea experienţelor lingvistice şi de lectură în variate domenii de comunicare în limba română, demonstrând apreciere, respect pentru valorile culturii naţionale și universale, deschidere pentru exprimarea identităţii naţionale.
Competenţele specifice au ca scop dezvoltarea competenţei de comunicare în limba română prin activităţi de receptare şi comprehensiune a mesajului/textului oral şi
scris (audierea, lectura, vorbirea şi scrierea), valorificarea experienţelor lingvistice şi delectură în diverse situaţii cotidiene de comunicare, centrarea procesului de învăţare peabordarea acţională, realizată prin diverse acte comunicative.
Competenţele specifice au o structură triadică compusă din capacităţi, cunoştinţe şi
atitudini, valori. De ex.:
Capacităţi

Cunoştinţe

Atitudini, valori

Interpretarea mesajelor scrise/texte- manifestând interes pentru lectură, gândire critică şi
lor nonliterare şi litera- motivare pentru integrarea informaţiilor achiziţionare din variate surse,te în propriul sistem de valori.

Elementul de noutate în formularea competenţelor specifice la disciplină vizează
atitudinile, valorile manifestate de elevi: interes şi atitudine pozitivă; flexibilitate, autonomie; interes, gândire critică şi motivare; corectitudine, comportament lingvistic autonom şi responsabilitate;
 apreciere, respect pentru valorile culturii naţionale/universale, deschidere
pentru exprimarea identităţii naţionale.
57În notă cu cele menţionate, subliniem că în conceptele valori şi atitudini se includ:• valori general-umane – Viaţa, Adevărul, Binele, Frumosul, Dreptatea, Libertatea,
Egalitatea, Sacrul etc. şi valori naţionale – Ţara, Poporul, Simbolica de stat (imnul,
stema, drapelul), Limba naţională, Conştiinţa naţională, Istoria naţională, Culturanaţională, Credinţa, Tradiţiile, Arta populară etc.)• atitudini − respect faţă de sine, faţă de ceilalţi membri ai societăţii/persoane ceaparţin diferitor culturi, apreciere pentru valorile culturii naţionale şi universale,
receptivitate pentru diferenţele culturale, deschidere pentru exprimarea identităţii naţionale, mândrie pentru ţara în care trăieşte etc.
Pentru a realiza un demers didactic eficient la disciplină, profesorul va urmări peparcursul întregului proces de predare-învăţare-evaluare atât dezvoltarea competenţelor specifice, cât şi formarea/dezvoltarea competenţelor-cheie/transversale. În context, cadrul didactic va trebui să proiecteze cu multă rigurozitate procesul de învățare
la disciplină (atât proiectarea de lungă durată, cât și cea de scurtă durată), identificândpentru fiecare unitate tematică, secvenţă de învăţare legăturile inter- şi transdisciplinare (Limba şi literatura română şi Istoria/Geografia/Educaţia muzicală/Artele etc.). În
acest scop, profesorul va stărui în demersul didactic pe corelaţia dintre competenţele
specifice la disciplină şi competenţele-cheie (vide Tabelul 1.2).
Abordarea inter- şi transdisciplinară a demersului didactic, realizată prin strategii
active şi interactive, va stimula dezvoltarea intelectuală şi creativă a elevului, va incita
curiozitatea, interesul, motivaţia pentru învăţare, va crea condiţii pentru realizarea diferitor situaţii autentice de comunicare: prin exersarea flexibilităţii, spontaneităţii vorbirii,
corectitudinii în exprimare, comportamentului lingvistic autonom etc.
Tabelul 1.2. Corelația dintre competențele specifice disciplinei Limba și literaturaromână și competențele-cheie transversale
CC1

CC2

CS1

+

CS2

+

+

CS3

+

+

CS4

+

CS5

+

CC3

CC4

CC5

CC6

CC7

CC8

CC9
+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+
+
+

+

+

Legendă:+  – Competența specifică contribuie în mod direct la formarea competențelor-cheie/       transversale.
– Competență specifică contribuie în mod indirect la formarea competenței-cheie.

58

Competenţele specifice sunt finalităţi de studiu ce reprezintă ieşiri din procesul deînvăţământ şi se evaluează la finele treptei liceale. Formarea/dezvoltarea acestora se
realizează gradual prin unităţile de competenţe ce reprezintă intrări în procesul de învăţământ. Respectiv, unităţile de competenţă au fost formulate din perspectiva realizării
competenţelor specifice.
• Unităţile de competenţe derivă din competenţele specifice şi servesc ca elemente/etape în formarea acestora. Unităţile de competenţe indică achiziţiile care trebuie să
fie dobândite de către elevi la sfârşitul unităţii de învăţare sau la finele anului de studii.
Acestea vor fi evaluate formativ şi/sau sumativ, la finele unităţii de învăţare/unităţii
tematice/modulului şi/sau la finele anului de studii. De ex.:
Tabelul 1.3. Model de structurare a competenței specifice pe unități de competențe
Aspecte privindUnități de competențe
înțelegerea mesajului
Clasa a X-aoral
Comprehensiunea A înțelege:
1.1. Identificarea semnificaţiei generale avorbirii orale din- informaţia globală;mesajelor audiate, în diverse contexte devariate tipuri de- o informaţie specifică;comunicare.
mesaje şi surse,- o informaţie detaliată; 1.2. Selectarea unor informaţii relevante dinmanifestând in- sensul implicit al disdiverse texte audiate, în scopul îndepliniteres şi atitudine
cursului.
rii unei sarcini de lucru.
pozitivă în procesul
1.3. Recunoaşterea organizării logice a unor
de interacţiune
mesaje/texte audiate.
verbală.  
1.4. Ascultarea activă a mesajelor, de complexitate medie, în comunicarea directă sauînregistrate pe diferite suporturi audiovizuale.
Competența
specifică

Competențele specifice se dezvoltă gradual prin intermediul unităților de competențe
(vide Tabelul 1.4). Unitatea de competenţă este indicatorul privind nivelul de realizare acompetenței specifice sau a produsului într-un anumit context de învăţare.

59

Tabelul 1.4. Harta sinoptică a dezvoltării graduale a competențelor specificeCompetenţa
Unități de competențe
specificăX
XI
XII
1. Comprehensiunea 1.1. Identificarea sem- 1.1. Recunoaşterea
1.1. Receptarea sensuvorbirii orale dinnificaţiei generale aideilor esenţiale
lui global al unuivariate tipuri demesajelor audiate,în prezentări, dediscurs oral în inmesaje şi surse,în diverse contexte
scrieri, discursuri,teracţiuni verbale
manifestând inde comunicare.
emisiuni, rapoarte.
sau în transmisiuniteres şi atitudine 1.2. Selectarea unor
1.2. Stabilirea în������
mesaaudio-video.
pozitivă în proceinformaţii relevanjele audiate a unor 1.2. Recunoaşterea
sul de interacţiute din diverse texte
puncte de vedere,informaţiilor spene verbală.
audiate, în scopul
atitudini, sentimencifice din mesaje/îndeplinirii uneite.
discursuri complesarcini de lucru.
1.3. Analiza unei inforxe pe subiecte de1.3. Recunoaştereamaţii audiate, dininteres personal.
organizării logice adiverse surse, pen- 1.3. Ascultarea activă
unor mesaje/texte
tru a lua o decizie.
a diferitor mesaje
audiate.
1.4. Ascultarea activă
în situații reale de1.4. Ascultarea activă aa diferitor tipuri decomunicare.
mesajelor, de commesaje receptate 1.4. Distingerea mesaplexitate medie, în
din interacţiuni
jului unei conversacomunicarea direcverbale directe, TV,ţii pe teme cotidită sau înregistrateradio, Internet.
ene între vorbitorii
pe diferite supornativi.
turi audio-vizuale.
2. Participarea la in- 2.1. Redarea mesajului 2.1. Redarea rezuma2.1. Redarea detaliată
teracţiuni verbale
unor texte audiate/tivă a mesajului
a mesajului unor
în diverse situaţii
lecturate, pe baza
unor texte audiate/texte audiate/
de comunicare,unui plan de idei
lecturate, utilizând
lecturate, conform
demonstrând mopropus.
diferite repere.
anumitor cerinţe.
tivare, flexibilita- 2.2. Descrierea unor
2.2. Descrierea unor
2.2. Caracterizarea
te, autonomie înlocuri memorabile,întâmplări, fapte,
unor persoane/
realizarea intenţiiacțiuni, evenimensituaţii, evenimenpersonaje, formulor comunicative.
te, fenomene,te, aplicând norlând puncte deaplicând normele
mele limbii românevedere proprii,
limbii române liteliterare.
concluzii.
rare.
2.3. Caracterizarea
2.3. Susţinerea, cu ar2.3. Caracterizarea
unor persoane/
gumente relevante,unor persoane/
personaje, expria unui punct depersonaje, în baza
mând atitudinea
vedere, în cadrul
reperelor, cu argufaţă de modul lor
unei discuţii, pe
mentarea opiniei.
de a se comporta, adiverse teme.
acționa, a gândi.

60

2.4. Susţinerea unui2.4. Susţinerea unui2.4. Prezentarea unor
schimb de mesaje,punct de vedere, înmesaje complexe
punct de vedere
cadrul unei converpe variate subiecte
pe teme de interessaţii, argumentândde interes persopersonal.
opinia proprie pernal, aplicând nor2.5. Relatarea în detasonal.
mele limbii române
liu a unor eveni2.5. Prezentarea unor
literare.
mente, experienţe
informaţii rele2.5. Prezentarea unor
personale, utilizândvante de interes
discursuri/comunidiverse surse şi
personal, utilizândcări/proiecte, utilisuporturi.
variate surse şi
zând diverse surse,
suporturi.
suporturi letrice şidigitale.
3. Interpretarea
3.1. Lectura autonomă 3.1. Lectura autonomă 3.1. Lectura cu un maremesajelor scrise/a diferitor tipuri dea textelor nonlitegrad de autonomie
textelor nonlitexte nonliterare şi
rare şi literare dina unor texte comterare şi literare
literare, adaptândvariate surse şi deplexe, din variate
din variate surse,
modul şi viteza depe diferite suporsurse, identificândmanifestând
lectură la obiectituri.
idei pertinente.
interes pentru
vele stabilite.
3.2. Identificarea de
3.2. Identificarea delectură, gândire
3.2. Recunoaşterea
informaţii şi opinii
informaţii-cheie
critică şi motivare
unor informaţii
relevante, conform
din diverse texte.
pentru integraspecifice şi deobiectivelor stabili- 3.3. Selectarea de inrea informaţiilor
detaliu din texte
te.
formaţii din mai
achiziţionate în
lecturate, pe baza 3.3. Selectarea demulte texte/surse,
propriul sistem deunor întrebări deinformaţii dinpentru documentavalori.
sprijin.
mai multe texte/re, ����������������
în��������������
scopul formă3.3. Selectarea unor
surse în scopul
rii opiniei proprii.
informaţii relevanîndeplinirii unei
3.4. Aprecierea valorite din diverse texte
sarcini de lucru.
lor promovate în
informative pentru 3.4. Aprecierea
textul literar prina ������������������
îndeplini���������
o sarcirelevanței și valorii
integrarea acestora
nă de lucru.
mesajului unui text
în propriul sistem
3.4. Aprecierea, în baza
lecturat.
de valori.
textelor lecturate, 3.5. Raportarea mesa- 3.5. Raportarea mesaa punctelor dejului unui text citit
jului unui text citit
vedere, atitudinilor,la propriile experila propriile experisentimentelor exenţe de viaţă şi deenţe de viaţă şi deprimate.
lectură.
lectură.
3.5. Raportarea mesajului unui text citit
la propriile experienţe de viaţă şi delectură.

61

4. Redactarea di4.1. Respectarea exiferitor tipuri degenţelor ortografimesaje pe variate
ce şi gramaticale lasuporturi, deelaborarea textelor
monstrând corecscrise.
titudine, compor- 4.2. Formularea unor
tament lingvistic
argumente pertiautonom şi resnente cu privire
ponsabilitate penla subiectul pus în
tru exprimarea
discuţie.
în limba română 4.3. Redactarea diferiliterară.
tor tipuri de texte,
utilizând exemple
din viaţă/lecturi.
4.4. Elaborarea unuieseu structurat înbază de repere.
4.5. Manifestarea responsabilităţii pentru corectitudinea
exprimării în limba
română literară.

4.1. Respectarea exi4.1. Respectarea exigenţelor ortografigenţelor gramaticace, gramaticale şi
le, stilistice şi grastilistice în elaborafice în elaborarea
rea textelor scrise.
diferitor tipuri de
4.2. Argumentarea
texte.
justificată a unui4.2. Argumentarea, cu
punct de vedere, a
exemple relevante,unei idei, alegeri.
a unor idei, opinii
4.3. Elaborarea diferiproprii.
tor tipuri de texte 4.3. Elaborarea difericonform ariei tetor tipuri de texte
matice.
pe teme de interes
4.4. Redactarea unuipersonal.
eseu structurat, în 4.4. Redactarea unuibaza unei opere
eseu structurat
literare/experiențe
conform ariei tepersonale.
matice.
4.5. Manifestarea pre- 4.5. Manifestareaocupării pentru
responsabilităţii
calitatea mesajelor
pentru exprimarea
redactate.
în limba română
literară, comportament lingvistic
autonom.
5. Valorificarea
5.1. Aplicarea achizi5.1. Aplicarea achizi5.1. Utilizarea achiziexperienţelor
ţiilor lingvistice şiţiilor lingvistice şiţiilor lingvistice şi
lingvistice şi delectorale în diverse
lectorale în diverse
lectorale în diferite
lectură în variate
situaţii de comunidomenii de comucontexte şcolare,
domenii de cocare.
nicare.
sociale şi culturale.
municare în limba 5.2. Producerea unor
5.2. Prezentarea do5.2. Prezentarea arromână, demontexte orale/scrise,cumentată a unor
gumentată a unor
strând apreciere,
pe diferite suporvalori naţionale/valori naţionale/
respect pentru
turi, conform ariei
universale prin inuniversale, prin invalorile culturii
tematice.
termediul diferitor
termediul textelornaţionale și uni- 5.3. Practicarea limbii
tipuri de texte.
multimodale.
versale, deschideromâne în diverse 5.3. Practicarea limbii 5.3. Practicarea limbii
re pentru expricontexte şcolare şi
române în diverseromâne în diverse
marea identităţii
sociale în vederea
situaţii de comunisituaţii de comunaţionale.
dezvoltării persocare interculturală.
nicare, în vedereanale.
integrării socioculturale.

622. Referinţe proiective ale Curriculumului
la disciplina Limba şi literatura română
2.1. Curriculumul la disciplina Limba şi literatura română ca sursă
de proiectare didactică
Proiectarea didactică la disciplină este un proces deliberativ care solicită cadrului
didactic anticiparea derulării evenimentelor la clasă, identificarea paşilor ce urmează afi parcurşi în realizarea eficientă a activităţii didactice.
Modelul modern al proiectării didactice este axat pe formarea/dezvoltarea de competenţe şi se bazează pe valorificarea potenţialului fiecărui elev în parte, pe orientarea
acestuia spre succes. În contextul în care un proiect este bine conceptualizat, structurat,
realizat din perspectiva sistemului de competenţe, a exigenţelor prestabilite, el dobândeşte caracteristicile unui instrument de lucru modern şi operaţional, necesar cadrului
didactic pentru asigurarea calităţii. Curriculumul actual la Limba şi literatura română
stabileşte drept prioritate optimizarea procesului de proiectare, organizare şi evaluare a
demersului didactic la clasă, pentru a spori calitatea învăţării limbii române în instituţiile
de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale.
Procesul de proiectare didactică este privit, actualmente, nu ca un demers administrativ formal, ci ca un act de creaţie ce implică intuiţie, imaginaţie, creativitate, experienţă, oferind cadrului didactic posibilitatea realizării unui demers personalizat. Proiectarea didactică personalizată se exprimă prin dreptul cadrului didactic de a lua decizii
asupra modalităţilor de organizare a demersului didactic la clasă, în funcţie de viziunile
sale, condiţiile şi cerinţe concrete ale procesului educaţional, resursele metodologice,temporale, materialele considerate optime de către cadrul didactic, în funcţie de contextul educaţional. Totodată, profesorul îşi asumă şi responsabilitatea pentru întregul
proces didactic la clasă, pentru a asigura fiecărui elev un parcurs şcolar individualizat,
oportunităţi de realizare personală.
Curriculumul la disciplina Limba și literatura română constituie reperul, documentul
normativ pentru proiectarea didactică personalizată. În notă cu cele spuse, valorificarea Curriculumului la clasă va fi realizată într-o formă comprehensivă, asigurându-seinterdependenţa dintre toate elementele constitutive: competenţe specifice – unităţi
de competenţe – unităţi de conţinut – activităţi de învățare şi produse, în corelare cu
administrarea disciplinei, repartizarea orientativă a orelor pe unităţi de conţinut.
Competenţele specifice sunt proiectate pentru a fi realizate pe tot parcursul învăţământului liceal şi reprezintă reperul în proiectarea didactică de lungă durată la disciplină.

63

Unităţile de competenţe sunt secvenţe derivate din competenţele specifice proiectate pentru a fi atinse până la finele fiecărei clase de liceu. Sistemul unităţilor decompetenţe va servi drept bază pentru elaborarea instrumentarului destinat evaluării
sumative anuale pe clase.
Unităţile de conţinut constituie mijloace informaţionale prin care se urmăreşte realizarea unităţilor de competenţe proiectate în formarea competenţelor specifice disciplinei şi a celor transversale/transdisciplinare. Unităţile de conţinut prevăzute în actualul
Curriculum includ: contexte tematice, acte comunicative şi elemente de construcţie acomunicării și vor contribui la dobândirea achiziţiilor determinate prin sistemul de competenţe prestabilit.
Activităţile de învăţare şi produsele şcolare recomandate prezintă modalităţi de formare/dezvoltare a sistemului de competenţe la clasă, iar produsele școlare sunt proiectate pentru a fi realizate în cadrul unei unităţi de învăţare. Cadrul didactic are libertatea
de valorificare a acestei liste deschise în mod personalizat în procesul proiectării didactice, în funcţie de specificul clasei concrete de elevi, de resursele disponibile etc.
Acţiunea de proiectare este un proces complex, care se realizează la nivel macro(general al procesului de învăţământ) și micro (al unităţilor de învăţare, contextelor tematice și al activităţilor didactice con­crete). Astfel, distingem:• la nivel macro: proiectare didactică de lungă durată (anuală/semestrială);• la nivel micro: proiectare pe unităţi de învăţare; proiectare didactică de scurtă
durată (zilnică, pentru lecţii).
Modelul de concepere şi realizare a demersului didactic la disciplină presupune parcurgerea unor anumite etape, în timpul cărora cadrul didactic va răspunde la următoarele întrebări:64

Etapa

I

II

III

IV

Cum voi şti dacăs-a realizat ceea
ce trebuia făcut?
Răspunsul Identificarea
Stabilirea resurselor Identificarea
Stabilirea unuiunităților de
educaţionale şi amodalităţilor optime sistem de evalucompetenţe
mijloacelor necesare de predare-învăţare: are prin care seşi formularea
realizării obiectivelor • selectarea meto- va aprecia proobiectivelor
formulate:delor şi a tehnici- gresul în învăţacorespunzătoa- • conţinu­turi ale
lor eficiente axate re al elevilor:re, ce urmează
învăţării;pe necesităţile
conturarea mea fi realizate• resurse umane
elevului;todelor şi tehniciîn activitatea(elevi: experienţa • stabilirea formelor de evaluare în
didactică.
lor cognitivă antelor adecvate decorespundere cu
rioară, capacităţi
organizare a incompetenţele cede învăţare, pricestruirii (individual, urmează a fi forperi şi deprinderi,pe grupe, frontal) mate/dezvoltate,motivaţia învăţăriişi îmbinarea lor
obiectivele uretc.);
pentru a realiza un mărite, adecvate• resurse materiale:
proces de instruire particularităţilor
spaţiu, dotare,centrat pe cel cede vârstă.
mijloace de învăţăînvaţă (diferenţiat/mânt etc.;
individualizat).
• timp disponibil
pentru învăţare.

Întrebarea

Ce voi face?

Cu ce voi face?

Cum voi face?

Realizarea unor demersuri instructive-educative eficiente va solicita în proiectarea
demersului educaţional la clasă îmbinarea armonioasă a dimensiunii instructive cu cea
educativă.

2.2. Proiectarea didactică de lungă durată
Prima operaţie importantă pe care o realizează cadrul didactic la începutul anului şcolar la disciplină este proiectarea didactică de lungă durată. Prin proiectarea didactică delungă durată se stabileşte sistemul de competenţe ce trebuie format/dezvoltat la disciplină într-o perioadă concretă de timp (an şcolar), se pun în relaţie celelalte componente
curriculare. În procesul de elaborare a proiectului de lungă durată se parcurg etapizaturmătorii paşi: lectura personalizată a Curriculumului, stabilirea sistemului de competenţe ce trebuie format/dezvoltat la clasă, corelarea acestora cu unităţile de conţinut,
identificarea resurselor, timpului necesar şi modalităţile de realizare a feedback-ului.
Proiectul didactic de lungă durată ca document administrativ, funcţional oferă imaginea întregului demers didactic la disciplină, pe durata întregului an şcolar şi are menirea de a asigura un parcurs ritmic al procesului de predare-învăţare-evaluare în vedereaformării/dezvoltării la elevi a sistemului de competenţe stabilit în Curriculum.
65La elaborarea proiectului de lungă durată profesorul va ţine cont de următoarele
cerinţe:• respectarea prevederilor Curriculumului la disciplină şi a Planului-cadru;• asigurarea unei corelaţii judicioase dintre: competenţele specifice – unităţile decompetenţe – unităţile de conţinut – activităţile de predare-învăţare-evaluare,
produsele recomandate – resursele de timp necesare;• stabilirea succesiunii de parcurgere a unităţilor de învăţare şi structurarea internă
a acestora (lecţii de evaluare iniţială şi sumativă, lecţii postevaluative, lecţii derecapitulare, lecţii-atelier, lecţii integrate);• structurarea conţinuturilor (contexte tematice, acte comunicative, elemente deconstrucţie a comunicării) pe unităţi de învăţare şi detalierea conţinuturilor fiecărei unităţi de învăţare;• alocarea resurselor de timp necesare pentru fiecare unitate didactică, în concordanţă cu cerinţele administrării disciplinei (structura anului de studii, numărul deore la disciplină, specificul clasei de elevi, complexitatea materiei care va fi studiată, resursele disponibile, condiţiile şi contextul în care se realizează învăţarea,spaţiul fizic, managementul clasei, doleanţele elevilor etc.);• verificarea concordanţei dintre traseul educaţional propus de cadrul didactic şioferta de resurse educaţionale, disponibilitatea materialelor didactice (manuale,ghiduri, mijloace letrice şi digitale etc.);• identificare produselor și a instrumentelor de evaluare.
Menționăm că în procesul proiectării didactice de lungă durată, o atenţie deosebită se va acorda formării şi dezvoltării graduale a competenţelor specifice la disciplină,asigurându-se respectarea succesiunii logice a unităţilor de conţinut. O proiectare didactică corect elaborată, trebuie să acopere integral Curriculumul la disciplină din perspectiva competenţelor proiectate.
Se recomandă, a se ţine cont şi de modul de prezentare a proiectelor: (a) să fie
realizat în format letric (pe suport de hârtie); (b) să fie întocmit şi structurat în baza
Curriculumului la disciplină, cu respectarea tuturor cerinţelor de rigoare (vide Modelul).

66

Pagină de titlu

Model:MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII AL REPUBLICII MOLDOVA
Direcţia Învăţământ, Tineret şi Sport ................
Instituţia de învăţământ ..................................................
AVIZAT:
Directorul instituției ................           Data .............                  PROIECT DIDACTIC DE LUNGĂ DURATĂ
LA LIMBA ŞI LITERATURA ROMÂNĂ
pentru instituţiile de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale
Clasa a ......-aanul şcolar ......... - ..........
Profesor: .............., grad didactic ..........       VERIFICAT:
Şef-catedră, …………
COORDONAT:
Director adjunct: ……….
Discutat şi aprobat la şedinţa Catedrei de Limba şi literatura română
Proces-verbal nr. .... din .......
I. Antetul proiectului de lungă durată va include:• Denumirea instituţiei de învăţământ
• Anul şcolar• Numele şi prenumele profesorului, grad didactic• Disciplina• Clasa• Competenţe specifice la disciplină (se transcriu din Curriculum)• Unităţi de competenţe la clasă (se transcriu din Curriculum)• Bibliografie• Structura anului de învăţământ (se indică datele semestrelor şi ale vacanţelor)• Orarul sunetelor• Orarul lecţiilor

67II. Proiectul de administrare a disciplinei Limba şi literatura română va aveaurmătoarea structură:PerioadaUnităţi de învăţare
Semestrul I
Unitatea de învățare 1.
…………………..
Semestrul II…………………..
Anual

dintre care:Numărateliere de lectură/total deevaluări
recapitulări
dediscuţii/dezbateri/ore:(iniţială, sumativă)interculturale

III. Planificarea materiei de studiu pe unităţi de învăţare la disciplină
Planificarea calendaristică reprezintă transpunerea exigenţelor curriculare în termeni
de conţinuturi, strategii didactice, resurse de timp, mijloace. Cadrul didactic va urmări cu
mare grijă corelaţia dintre toate componentele curriculare: competenţele pe care intenţionează să le formeze în raport cu unităţile de conţinut; numărul de ore necesar, datele
calendaristice exacte, subiectul fiecărei lecţii (care va fi transcrisă ulterior în registrul clasei); strategiile de organizare a demersului didactic şi evaluare.
Din perspectiva proiectării didactice personalizate, profesorul este în drept să-şi
modeleze propriul traseu de realizare a Curriculumului la clasă, ţinând cont de recomandările curriculare. În context, propunem modele de proiectare didactică de lungă
durată.
Modele:Model A.
Unităţi de conţinut
Unităţi
Nr.
Activităţi Activităţi
Elemente deUnitatea dede com- Unităţi
de Datadedeconstrucţie
învăţarepetenţe tematiceoreînvăţare evaluare
a comunicării.
Acte comunicative
Unitatea 1.
Nr. de ore Unitatea 2.
Nr. de ore -68Model B.
Unităţi
de competenţe

Data
Unitatea de învăţare 1.

Nr. de ore -Unitatea de învăţare 2.

Nr. de ore -Unităţi de conţinut
Elemente de construcţie
Tema
a comunicării. Actelecţieicomunicative

ProduseModel C.
Unitatea de învăţare 1.
Unităţi decompetenţe

Nr. de oreUnităţi de conţinut

Tema lecţiei

Unitatea de învăţare 2.

Elemente de construcţie
a comunicării.
Acte de comunicare

Activităţi
depredareînvăţare

Nr.
de Dataore

Nr. de ore -Proiectarea calendaristică poate fi realizată şi după un model rezumativ, care conţine
mai puţine informaţii.
Sugestii pentru completarea rubricilor:• Competenţe specifice: se vor transcrie din Curriculum și pot fi completate prinnumerotare: CS1, CS2 etc.
• Unităţi de competenţe: se vor transcrie din Curriculumul la disciplină; în variantă
schematică, se transcriu numerele de ordine ale tuturor unităţilor de competenţe, prevăzute pentru unitatea de învăţare dată (de exemplu: 1.1; 2.3; 3.1 etc.). În
procesul de proiectare trebuie să se ţină cont de abordarea integrată/complexă
a unităţilor de competenţe, astfel, la fiecare unitate de învățare vor fi proiectate
toate cinci tipuri de competenţe proiectate în Curriculum.
• Număr de ore pe an și pe săptămână: se vor transcrie din Curriculum, în conformitate cu Planul-cadru.
• Unităţi de învăţare: (secvenţe din cadrul proiectării de lungă durată) vor fi eşalonate, preluând denumirile din Curriculumul la disciplină sau denumirea unităţii
tematice din manualul aprobat de MECC pentru anul curent.
• Număr de ore pentru unitatea de învăţare: se proiectează orientativ, ţinândcont de recomandările Curriculumului la disciplină, conţinuturile proiectate în
manual, complexitatea fenomenelor lingvistice, ritmul de învăţare al elevilor etc.
Pentru o proiectare didactică eficientă de lungă durată la treapta liceală, vor fi

69

•

•

•
•
•

•

•

•
•
•

proiectate 8 unităţi de învăţare, a câte 16-17 ore fiecare. În unitatea didactică serecomandă a fi incluse lecţii: de recapitulare/sinteză (1-2 ore), atelier (1-2 ore),
evaluare (iniţială, sumativă) (1-2 ore), de analiză a evaluării (1oră);Unităţi de conţinut: reprezintă componente prin care se urmăreşte realizarea
sistemului de unităţi de competenţe proiectat pentru unitatea de învăţare dată.
Se constituie acestea din: unități de conținut, acte comunicative şi elemente deconstrucţie a comunicării.
Număr de ore pentru o unitate de învățare: se indică numărul de ore proiectat
pentru realizarea unităţilor de competenţe proiectate în corespundere cu unităţile de conţinut.
Data: se scriu datele calendaristice pentru fiecare subiect, în corespundere cu
structura anului şcolar.
Activităţi de învăţare: se fixează strategii didactice eficiente, în viziunea profesorului, pentru realizarea unităţilor de competenţe proiectate.
Activităţi de evaluare: se specifică modalităţile de evaluare a competenţelor
(evaluarea iniţială, formativă, sumativă) şi instrumentele de evaluare pe unităţile de conţinut proiectate. După fiecare evaluare sumativă se realizează o lecţie
de analiză a probei de evaluare. Se proiectează evaluarea iniţială obligatorie doarîn clasa a X-a, în celelalte clase evaluarea iniţială se va realiza la discreţia cadrului
didactic.
Recapitulări: se specifică numărul recapitulărilor pe unităţi de învăţare, ţinândcont de recomandările din Curriculum, numărul unităţilor tematice în cadrul semestrului/anului şcolar.
Ateliere de lectură, de discuţii/dezbateri, interculturale: se indică numărul deore proiectat pentru lecţii-atelier incluse în cadrul unităţilor de învăţare pentru
anul în curs. Total pentru lecţiile-atelier în Curriculum sunt rezervate 8 ore pentru
treapta liceală. De regulă, pentru fiecare tip de lecţie-atelier se proiectează anual
2-3 ore.
Produse: se indică produsele şcolare pe care le va realiza elevul în cadrul unităţii
de învăţare.
Resurse didactice: se stabilesc suporturile curriculare relevante pentru realizarea
demersului didactic la unitatea proiectată.
Note: se completează pe parcursul anului şcolar, fiind fixate sugestii, schimbări,concretizări cu referire la modificările operate în proiectarea de lungă durată.

70

2.3. Proiectarea didactică pe unităţi de învăţare
Unitatea de învăţare este o structură didactică deschisă şi flexibilă, care are următoarele caracteristici: formează elevilor un comportament specific, determinat de sistemul de competenţe proiectat; este unitară din punct de vedere tematic; se desfăşoară
în mod sistematic şi continuu pe o perioadă determinată de timp; se finalizează cu orede recapitulare, evaluare sumativă şi analiză a probelor de evaluare. Unitatea de învăţare este valorificată prin intermediul unor strategii de predare-învăţare-evaluare şi
subordonează lecţia, ca element operaţional.
Structura unităţii de învăţare cuprinde: lecţii integrate de Limba şi literatura română;lecţii de recapitulare/sinteză; lecţii-atelier, lecţii de evaluare iniţială, sumativă şi postevaluare. Total, în învăţământul liceal la disciplină se vor proiecta 8 unităţi de învăţare, cu
un volum de 16-17 ore pentru o unitate didactică.
Prin proiectarea procesului didactic axat pe unităţi de învăţare profesorul îşi va creao viziune de ansamblu asupra procesului didactic, va urmări procesul de asigurare acontinuităţii în formarea/dezvoltarea sistemului de competenţe, eficienţa procesuluide evaluare formativă şi impactul acestora asupra evaluării sumative. Deşi configuraţia
proiectelor pe unităţi de învăţare este flexibilă, esenţială este succesiunea lecţiilor, legate temporal şi cauzal între ele.

71Proiectarea pe unităţi de învăţare
Proiectul unei unităţi de învăţare poate avea o structură diversificată.

Modele:Model A.
Unitatea de învăţare: ____________________ Nr. de ore alocate: ________________
Unităţi de competenţe vizate: ________________ Obiective operaționale: __________
Data

Obiective
operaționaleUnităţi deconţinut

Activităţi deînvăţareEvocareRealizarea sensului
Reflecţie
Extindere

Timp

Activităţi deevaluareModel B.
Unitatea de învăţare: _________ Nr. de ore: ________ Termene de realizare: _______
Competenţele specifice/unităţi de competenţe urmărite: _______________________
Data –
EtapelelecţieiNr. de ordine, tipul lecţiei
Activităţile de învăţare

Tema lecţiei
Timp

Strategii
didactice

EvocareRealizarea
sensuluiReflecţie
Extindere
Data –

Nr. de ordine, tipul lecţiei

Tema lecţiei

72

Resursedidactice

Evaluarea

Model de proiectare a unităţii de învăţare în liceu
la disciplina Limba şi literatura română
Clasa: a X-a
Unitatea de învăţare: nr. 4 – 17 ore (N.B.! se prezintă proiecte didactice desfășurate
pentru 5 ore)Unităţi de conţinut:- Subiectul: Mediul cultural. Creatori de valori: Maria Cebotari; Gheorghe Vrabie/Igor
Vieru/Glebus Sainciuc (la alegere).
- Elemente de construcţie a comunicării: timpul trecut (perfectul compus – imperfectul); pronumele de politeţe.
- Acte comunicative: a exprima atitudini şi sentimente; a formula concluzii.
Unităţi de competenţă:Obiective operaţionale:

1.4. Ascultarea activă a mesajelor, de
1. să identifice, în textele audiate, informaţii specicomplexitate medie, în comunicarea
fice şi de detaliu;
directă sau înregistrate pe diferite
suporturi audio-vizuale.
2.4. Susţinerea unui schimb de mesaje, 2. să expună punctul propriu de vedere în raportpunct de vedere pe teme de interes
cu situaţiile propuse/descrise în text;
personal.
3. să improvizeze un dialog, justificând anumite
opinii;3.2. Recunoaşterea unor informaţii spe- 4. să recunoască în textele lecturate informaţii
cifice şi de detaliu din texte lecturaconform anumitor obiective;
te, pe baza unor întrebări de sprijin.
4.5. Manifestarea responsabilităţii
5. să elaboreze planul textului, conform reperelor;pentru corectitudinea exprimării
6. să alcătuiască enunţuri cu ajutorul cuvintelorîn limba română literară.
indicate;
7. să redacteze, în echipe, un text scurt, în baza
sarcinii propuse;
5.2. Producerea unor texte orale/scrise, 8. să elaboreze un text propriu, valorificândpe diferite suporturi, conform ariei
subiectul pus în discuţie.
tematice.

Strategii didactice:- metode şi tehnici: conversaţia euristică, comerţul cu o problemă, găseşte pe cineva
care…, acrostihul, fişa personalităţii, harta cuvântului, asocieri libere, interviul în trei
trepte.
- forme de organizare a activităţii: frontală, individuală, în perechi/echipe.
- resurse materiale: fişe de lucru, fişe de evaluare, secvență video.
Produse: Proiectul de grup: Harta cuvântului; prezentare-discurs la tema: Maria Cebotari – creatoare de valori.
Surse:• Limba şi literatura română. Manual pentru clasa a X-a, ediţia 2012
• prodidactica.md/wp-content/uploads/2017/07/4.pdf; https://www.youtube.com/
watch?v=k-bRNoTdTBs.
73

74

ABC-ulcomunicării,pag. 77

Captarea atenţiei
Joc lexical– Restabiliţi ordinea literelor pentru a obţine cuvinte: aorseav, upsinrred etc.
– Formaţi un text din 5-6 enunţuri. Încadraţi cât mai multe cuvinte din cele formate.
– Găsiți cuvintele în text. Citiți enunțul, exprimându-vă surpriza, admirația, satisfacția, simpatia.
Anunţarea obiectivelor lecţiei.

EvocareFişă de lucru

Subiectul: Maria Cebotari. Lectura și explorarea textului. Lecţia nr. 2 – de formare a priceperilor şi deprinderilor.

O6

O2

Resursedidactice

Manual,pag. 77-79

Data –

Extindere

Reflecţie

O4

Realizarea
sensului

Activitate
frontală

Comerţul cu
o problemă

Conversaţie

Strategii
didactice

Lectură
selectivă,în lanţ,ghidată,intensivă
Exprimaţi-vă simpatia faţă de personalitatea Mariei Cebotari, utilizând actele comunicative din Activitatefișa de lucru.
frontală
Tema pentru acasă: Lectura expresivă, răspunsuri la întrebări – ex. 4, pag. 79.

Discuţie de motivare.
– Expuneţi-vă părerea cu privire la afirmaţia: Valoarea unui om rezidă în ce dă el, nu în ceea ceeste capabil să primească. Albert Einstein– Ce valori poate crea un om?
– Care dintre ele le consideraţi perene?
Formularea concluziilor: Omul trebuie să preţuiască valorile existente, să promoveze şi să
creeze valori.
Anunţarea subiectului lecţiei, a obiectivelor, produselor proiectate pentru realizare.
Lucrul cu lexicul în baza algoritmului de însuşire a lexicului (ABC-ul comunicării, pag. 77).
Lucrul cu textul – lectura: model, în lanţ, selectivă, intensivă, ghidată (în baza algoritmului delucru cu textul): ex. 1-5 pag. 79.

O2

EvocareActivităţile de învăţare

Subiectul: Maria Cebotari. Lectura textului. Lecţia nr. 1 – de asimilare a noilor conţinuturi.

Obiective

Data –

Etapelelecţiei

Scenariul didactic

75

Reflecţie

Realizarea
sensuluiO2

O4

Ce am făcut?
Eu am trecut, mers ….
Eu m-am interesat………….

Ce făceam?
Eu treceam, mergeam….
Eu mă interesam……….

Citiţi textul, schimbând forma verbelor: imperfect → perfectul compus.
Lucrul cu textul.
- Formulaţi, în baza textului, întrebări ce ar solicita indicarea: locului desfăşurării acţiunii, timpului, personajelor, întâmplările, sentimentele, atitudinile etc. Utilizaţi verbele la perfectul
compus şi la imperfect.
- Răspundeţi la întrebări, utilizând forma potrivită a verbelor și actele comunicative din fișa delucru.
Evaluarea activităţii la lecţie.
- Exprimaţi-vă plăcerea/satisfacţia cu privire la activitatea colegilor la lecţie şi activitatea personală.

Selectaţi din text cuvintele care arată o acţiune trecută neîncheiată (verbe la imperfect). Scrieţi
în coloana a doua formele acestor cuvinte, dar să arate o acţiune încheiată (forma de perfectcompus).
Ce făcea?
Ce a făcut?
dădeaustrecura
se opreau …

Perfectul compus

Imperfectul

Actualizarea fenomenului gramatical:
Timpul trecut (perfectul compus – imperfectul).
- Citiţi enunţurile. Trecătorii aplaudau frenetic. Trecătorii au aplaudat frenetic.
- Ce exprimă cuvintele evidenţiate? (acţiune trecută, încheiată (perfectul compus); o acţiune
trecută, neîncheiată (imperfectul ).
- Observaţi cum se formează verbele date la timpul trecut.
TabelFișa delucru:
Acte comunicative

76

Reflecţie

O8

O3

Un trecător

Activitate în
perechi
PosterManual,Exerciţiu
pag. 79
Redareaconținutului
Hartavocilor- Improvizaţi un dialog, din 6-8 replici, între cântăreaţă şi cameristă; un trecător şi cameristă;cântăreaţă şi un trecător; doi trecători. Utilizaţi întrebări de pe posterele completate anterior
şi informaţii din text.
Evaluarea activităţii la lecţie.
Exerciţiu
- Continuaţi enunţurile:– La lecţie am învăţat… La lecţiile următoare doresc…
N.B.! Profesorul va ��������������������������������������������������������������������������������
ţine����������������������������������������������������������������������������
cont de solicitările elevilor ���������������������������������������������
în�������������������������������������������
proiectarea demersurilor didactice ulterioare.

Camerista

O4

Realizarea
sensului

Maria Cebotari

Verificarea temei de acasă. Actualizarea cunoştinţelor acumulate la lecţia anterioară.
Scrieţi, utilizând cuvintele din rubrica ABC-ul comunicării, pag. 77 un acrostih, din enunţuri dezvoltate. Literele iniţiale ale enunţurilor, citite vertical, să alcătuiască numele CEBOTARI
C…
E…
B…
Anunţarea obiectivelor lecţiei.
Elaborarea planului textului.
- Împărţiţi textul în fragmente.
- Întocmiţi planul textului, utilizând enunţuri din text, îmbinări de cuvinte, întrebări sau cuvinte: ex. 6, pag. 79.
- Intitulaţi textul cu o îmbinare de cuvinte. Argumentaţi titlul: ex. 8, pag. 79.
Redarea conţinutului textului în baza planului; în numele cântăreţei, cameristei, auditoriului din
stradă etc., utilizând acţiunile, care indică că activitatea a avut loc în trecut.
Improvizarea dialogurilor în baza textului.
- Formaţi perechi. Examinaţi întrebările formulate acasă. Scrieţi pe fiecare poster cea maiinteresantă întrebare.

O6

EvocareO5

Subiectul: Maria Cebotari. Lectura și interpretarea textului. Lecţia nr. 3 – de formare a priceperilor şi deprinderilor.

Data –
Acrostih

Tema pentru acasă.
Scrieţi câte două întrebări pentru fiecare dintre personajele textului: pentru cântăreaţă, cameristă, trecători, utilizând verbele la timpul trecut.

Extindere77Anunţarea obiectivelor lecţiei.
Interpretarea informaţiilor dintr-un fragment video.
- Vizionaţi un fragment al emisiunii „Prima oră”. Identificaţi în ce domenii ale artei este cunoscută Maria Cebotari (muzică, cinematografie).
- Vizionaţi fragmentul şi completaţi Fişa personalităţii cu informaţii potrivite.

EvocareO6

Prezentaţi informaţiile notate în tabel, utilizând acte comunicative de exprimare a surprizei/aîncântării/a admiraţiei.
Verificarea temei de acasă.
- Prezentaţi discursurile pregătite acasă. Menţionaţi dacă informaţiile din fragmentul video
confirmă sau infirmă cele presupuse.

Roluri

Scene cucerite

Persoanele care i-au marcat viaţa

Studii

Aprecieri

Locul naşterii

Data naşterii

Subiectul: Maria Cebotari. Extindere și reflecție. Lecţia nr. 4 – mixtă.

Data –

O1

Tema pentru acasă.
- Prezentaţi, într-un discurs de 8-10 enunţuri, prin ce a impresionat publicul cântăreaţa: trăsături fizice (vezi fotografia, pag. 79), calităţi sau talent? Utilizaţi actele comunicative: a exprima atitudini şi sentimente.

Extindere

Discuție
euristică

Activitate
frontală/individuală

ExpunerePrezentareFişa personalităţii

https://
www.youtube.com/
watch?v=kbRNoTdTBs

Manual,pag. 79

78

Extindere

O1

Reflecţie

O2

O1
O2
O3

Realizarea
sensuluiPuncte slabe

Activităţi de remediere

Tema pentru acasă.
- Completaţi Fişa personalităţii, realizată în clasă, cu informaţii suplimentare din ex. 11, 12, 14,
15, 17, pag. 80-81.
- Scrieţi, în 8 enunţuri, un eseu cu tema: Maria Cebotari – o stea care se naşte o dată la o sutăde ani (ex. 11, pag. 80). Utilizaţi informaţiile din tabel şi acte comunicative.

Puncte tari

Improvizarea dialogurilor.
- Improvizaţi dialoguri, în baza situaţiilor propuse. Condiţii: utilizarea cuvintelor care arată
acţiuni realizate în trecut (perfectul compus/imperfect); integrarea informaţiilor din tabel;utilizarea actelor de comunicare care exprimă admiraţie şi surprize:a) Ai luat un premiu la conferinţa „Voci de aur” pentru prezentarea unui discurs despre Maria Cebotari. Colegul te felicită şi solicită detalii cu privire la personalitatea sopranei.
b) Două colege îşi împărtăşesc impresiile cu privire la personalitatea Mariei Cebotari.
c) Vrei să mergi la expoziţia de fotografii, consacrată Mariei Cebotari. Îţi inviţi prietena.
Aceasta spune că nu dispune de timp. Tu o convingi să meargă pentru a cunoaşte o personalitate cu adevărat deosebită.
d) Ai împrumutat de la bibliotecă cartea „Recviem pentru Maria” de Vera Malev. Părinţii seinteresează de ce ai ales această carte etc.
Formularea concluziilor.
Asocieri- Examinaţi imaginile (pasărea măiastră, privighetoare, zeiţă, stea, soare, emblemă etc.). Ale- liberegeţi imaginea cu care asociaţi personalitatea cântăreţei. Argumentaţi.
Evaluarea activităţii la lecţie.
- Evaluează activitatea personală la lecţie, utilizând tabelul:
Manual,pag. 80-81Fișe de lucru
Imagini, ce
ilustrează
informații
din sarcini(expoziția
defotografii,
cartea„Recviem
pentruMaria” etc.)
ImaginiTabel

79Anunţarea obiectivelor.
Sintetizarea informaţiilor.
- Completaţi schema cu cuvinte
potrivite. În cadrul Interviuluiîn trei trepte, argumentaţi alegerea cu fragmente din eseurile elaborate acasă.

O1
O2
O8

O4
O8

EvocareRealizarea
sensuluinonvaloare

Familia lexicală/ a valora, valoric, valoros, a valorifica, nonvaloaderivatere, plusvaloare.
Locuţiuni
de valoare: (despre lucruri) preţios, scump, depreţ; (despre oameni) important, merituos; cu
autoritate.
Expresii
a scoate/a pune în valoare = a arăta, a demonstra importanţa, calităţile esenţiale ale unei fiinţe, ale unui lucru/fenomen etc.;
a scoate în relief, a sublinia.
Exemplificări
Valori individuale: identitatea, credinţa, dragostea, cariera etc.; Valori fundamentale: adevărul,binele, dreptatea, frumosul, libertatea etc.;
Valori naţionale: ţara, poporul, limba, istoria,
tradiţiile, cultura etc.

Antonime

Realizarea proiectelor.
Harta cuvântului „valoare”
Elevii completează Harta cuvântului „valoare”, utilizând diverse tipuri de dicţionare.
Semnificaţia
suma calităţilor care dau preţ unui obiect, unei
cuvântuluifiinţe, unui fenomen etc.
Sinonime
merit, importanţă, însemnătate, preţ.

Maria
Cebotari
este o stea

Subiectul: Maria Cebotari. Proiect. Lecţia nr. 5 – de sistematizare şi consolidare a cunoştinţelor.

Data –
Organizator
graficProiect
Harta cuActivitate în vântului
perechiInterviul în
trei trepte

80

Elevilor li se propune să prezinte un discurs cu tema:
Maria Cebotari – creatoare de valori, utilizând schema propusă
la evocare şi Harta cuvântului.
Întrebări de reper:- De ce valori individuale a dispus interpreta?
- Ce valori a promovat?
- Ce valori a creat?
- Prin ce este valoroasă creaţia Mariei Cebotari?
Reflecţie
O2 Formularea concluziilor:- Ce valori putem noi promova, crea? etc.
Evaluarea activităţii.
Subiectul 2. Gheorghe Vrabie/Igor Vieru/Glebus Sainciuc (la alegere).
• Următorul subiect va fi abordat în aceeaşi cheie. Activitatea va demara de la subiectul precedent, propunându-se pentru discuţie o secvenţă
video, care va fi valorificată prin metodele: Asaltul de idei, Turul galeriei.
• Este important să se asigure continuitatea/dezvoltarea graduală a unităţilor de competenţe vizate. Se pun în valoare achiziţiile precedente:
se exersează unităţile de conţinut însuşite, acte comunicative, elementele de construcţie a comunicării.
• La ultima lecţie din unitate, putem propune realizarea unui poster, consacrat unei sau mai multor personalităţi ce au creat valori. Pentru
realizarea posterului elevii vor selecta cele mai bune produse realizate în cadrul unităţii, de exemplu: Fişa personalităţii, fragmente de eseu,
scheme completate etc.
• Pentru evaluarea formativă putem propune un joc de rol în baza situaţiei: În localitate s-a înfiinţat un nou cartier ce are 4 străzi. Primăria
solicită implicarea comunităţii în alegerea denumirii străzilor. Prezentaţi un discurs prin care aţi convinge autorităţile să denumească câteva
străzi cu numele acestor mari personalităţi ale neamului: Maria Cebotari, Glebus Sainciuc etc.
• Pentru etapa de extindere se va propune expunerea posterelor în holul instituţiei, prezentarea acestora altor clase; postarea pe site-ul instituţiei a unui articol despre proiectul realizat, scrierea unui articol pentru ziarul şcolar/municipal/raional.

Acte comunicative: a exprima atitudini şi sentimente
Surprinderea
Admiraţia
Sunt surprins de... Extraordinar!
Nu m-am aşteptat… Minunat!
Nu pot sa cred!
Nemaipomenit!
Incredibil!
Uimitor!
Vai!
Excelent!
E adevărat?
Formidabil!
Incredibil!
Superb! Ah!
De necrezut!

Plăcerea/satisfacţia
Îmi place.../nu-mi place...
Îmi face plăcere...
Sunt mulţumit...  
Sunt bucuros de...
Mă bucur pentru…
Sunt încântat...
Îmi pare bine...

Anexa 1.

Simpatia
Îl/o simpatizez pe…
Îl/admir pentru…
Apreciez în mod deosebit…
Îmi exprim respectul…
Sunt mândru…
Mă mândresc…
Mă fascinează…

2.4. Proiectarea didactică de scurtă durată
Proiectul didactic de scurtă durată, realizat în baza Curriculumului la disciplină, oferă
o schemă raţională şi personalizată a desfăşurării lecţiei de Limba şi literatura română,fiind structurată pe trei dimensiuni:
 dimensiune funcţională (îşi propune un scop şi obiective specifice); dimensiune structurală (implică resurse umane, materiale, procedee şi metodedidactice, mijloace de învăţământ, presupune un timp determinat şi un mediu
didactic de desfăşurare în vederea unui transfer informaţional);
 dimensiune operaţională (stabileşte o strategie specifică de atingere a obiectivelor şi de evaluare a calităţii achiziţiilor).
Conform Curriculumului actual profesorii au libertatea deplină în proiectarea demersului didactic la clasă. Cadrul didactic va opta pentru acel model pe care îl consideră
oportun cu referire la disciplină, materia de studiu, nivelul de pregătire al clasei de elevi,
resursele disponibile, condiţiile de care dispune instituţia etc.
În acest context, propunem câteva modele de proiectare didactică a lecţiei care include următoarele elemente obligatorii:a) Antetul/datele generale;b) Scenariul lecţiei/demersul didactic.

81

Proiect didactic al lecţiei

Model:

I. Antetul• Disciplina: Limba şi literatura română în instituţii cu predare în limbile minorităţilor naţionale• Clasa:• Unitatea de învăţare:• Subiectul lecţiei:• Unităţi de competențe: (se indică unităţile de competenţă prioritare pentru
activitatea dată (se pot transcrie din Curriculum sau se pot indica numerele deordine a competenţelor din Curriculum, de ex.: 1.1, 1.2 etc.);• Obiectivele operaţionale ale lecţiei: (se formulează 3-5 obiective derivate dinunitățile de competențe prestabilite, ţinând cont de domeniile: cognitiv (ce va şti
elevul?), formativ (ce va şti să facă?), afectiv (cum va şti să fie elevul?).
La sfârşitul lecţiei, elevul va fi capabil/va putea:
O1: să……………
O2: să……………etc.
• Tipul lecţiei:• Strategii didactice:-		 metode şi tehnici:-		 forme de organizare:-		 mijloace:• Strategii de evaluare:- forme, metode de evaluare:- produsul evaluat (se pot indica criterii de evaluare):• Resurse educaţionale:
II. Scenariul lecţiei*/Desfăşurarea lecţiei/Demersul didactic
Modele de scenarii didactice

Model A.
EtapelelecţieiObiective

Activitatea
profesorului

Activitatea
elevilor

Modalităţi deevaluare/Produse

Resursedidactice

Model B.
Modalităţi
Secvenţele
Activitatea Activitatea Strategii
ResurseObiective Timpde evaluare/lecţiei
profesorului elevului didactice
didactice
ProduseModel C.
EtapelelecţieiObiective

Activităţi
de învăţare

Activităţi de evaluare
formativă/Produse

82

Resurse (materiale,
procedurale, de timp)

Notă* Scenariul lecţiei poate fi prezentat atât în formă tabelară, cât şi în formă
textuală. În cazul prezentării textuale, e necesar a indica etapele lecţiei şi activităţile
proiectate pentru aceste secvenţe, obiectivele care sunt vizate la etapa dată şi timpul
preconizat.
Proiectarea demersului didactic al lecţiei se realizează respectând modelele didactice recomandate în didactica şcolară. Profesorul are libertatea de a alege unul din aceste
modele, conceptualizând procesul didactic din perspectiva abordării acţionale a învăţării limbii române:
Tabelul 2.1. Modele didactice de proiectare a lecţiei
MODELE ŞI ETAPE DE PROIECTARE A LECŢIEI
Secvenţe
Cadrul de
instrucţionaleînvăţare şi
Modelul 3 Peşalonate
gândire: ERRE
(R. Gagné)• Captarea atenţiei • Evocare• Prezentarea• Anunţarea obiec- • Realizarea• Practicarea
tivelorsensului• Producerea• Actualizarea cu- • Reflecţie
noştinţelor
• Extindere• Prezentarea sarcinilor şi a situaţiilor de învăţare
• Dirijarea învăţării
• Obţinerea performanţelor şi
asigurarea conexiunii inverse• Evaluarea formativă a progresului
realizat• Asigurarea retenţiei şi a transferului

Modelul învăţării
prin explorare şi
descoperire

Modelul învăţării
experienţiale
(D. Colb)• Actualizarea• Integrarea• Învăţarea
• Corelarea• Extinderea• Experienţa concretă (practică –Eu fac)• Analiza (observaţie şi reflecţie –Eu simt)• Generalizarea(conceptualizare– Eu gândesc)• Aplicarea (experimentare activă
– Eu încerc)

Proiectarea didactică în baza strategiei gândirii critice Evocare – Realizarea sensului– Reflecţie – Extindere (ERRE) oferă multiple oportunităţi de realizare a procesului didactic la disciplinele din aria curriculară Limbă şi comunicare, în general, şi la disciplina
Limba şi literatura română în instituţiile cu predare în limbile minorităţilor naţionale, înmod special (vide Tabelul 2.2.).

83Tabelul 2.2. Etapele lecţiei în cheia strategiei ERRE:
activităţi prioritare, întrebări, strategii
EtapelelecţieiÎntrebări pentru
Metode/tehnici
profesor
recomandate• reactualizarea cunoştinţelor;Cum îi voi
Asalt de idei
• corelarea cunoştinţelor şi
motiva pe elevi
Turul galeriei
abilităţilor anterioare ale elevilor să formuleze
Scrierea liberă
cu ceea ce urmează a fi asimilat; întrebări şi să
Asocieri libere
Evocarea • identificarea experienţei proprii stabilească
Secvenţe contradictorii
în raport cu subiectul;
scopuri pentru
Predicţii în perechi• crearea unui context propiceînvăţare?
pentru implicarea activă în
activităţi de învăţare.
• asimilarea informaţiilor şi
Cum va fi explorat Lectura ghidată/intensivă
experienţelor noi;de către elevi
Interogarea• investigarea temei;conţinutul predat multiprocesuală
Realizarea • procesarea informaţiilor;
pentru a fi înţeles Cercetarea împărtăşită
sensului • analiza subiectului;
cât mai adecvat? Gândeşte-Perechi• identificarea ideilor esenţiale.
Prezintă
MozaicJigsaw• schimb activ de idei;
Ce concluzii pot fi Linia valorii• exprimarea atitudinilor,
trase din această Cvintet
opiniilor;lecţie?
Argument în patru paşi• formularea concluziilor,
Ce pot face
Generalizarea categorială
Reflecţie
aşteptărilor;
pentru a
Graficul T• restructurarea schemelorîmbunătăţi
Comerţul cu o problemă
cognitive iniţiale;
demersul
PRES• evaluarea activităţii.
didactic?
Pixuri în pahar• condiţionarea schimbării
În ce măsură
Joc de rol. Proces literar.
comportamentale;elevii sunt gata
Proiect. Interviu/Sondaj.
• aplicarea experienţelor în situaţii pentru aplicarea Participări în activităţi
Extinderesimulate;
cu succes aextraşcolare/de• implicarea elevilor în rezolvarea competenţelor
voluntariat, întâlniri cu
sarcinilor autentice.
formate?
personalităţi notorii etc.
Activităţi prioritare

Indiferent de modelul ales, important este ca proiectul didactic selectat de către
profesor să fie aplicabil. Pentru aceasta, el trebuie să întrunească o serie de cerinţe sub
aspectul conţinutului şi al formei:• să stabilească obiectivele instruirii în termeni de comportament observabil şi testabil;• să precizeze atâtea obiective operaţionale câte pot fi atinse în timpul alocat activităţii didactice respective;• să acopere conţinuturile proiectate;• să permită diferenţierea instruirii în funcţie de pregătirea şi de ritmul celor care învaţă (rapid/normal/lent);84• să precizeze sarcinile de lucru pentru realizarea fiecărui obiectiv;• să asigure o continuitate în predarea conţinuturilor şi formare/dezvoltare a competenţelor, ţinându-se cont de faptul că o lecţie nu este o entitate autonomă, ci o parteintegrantă a unui sistem de activităţi, care reprezintă o unitate de învăţare în cadrul
disciplinei respective;• să fie bine structurat şi clar redactat, pentru a se putea urmări modul în care fiecare
obiectiv se transformă într-un rezultat concret.

Obiectivele operaţionale ale lecţiei
Orice proiect didactic, ca ansamblu coordonat de operaţii de anticipare a desfăşurării unui program de instruire, îşi propune să realizeze prin demersul său o schimbare în
comportamentul elevului.
În acest scop, pentru fiecare lecţie sunt stabilite obiectivele operaţionale, derivate
din unităţile de competenţe. Procesul de formulare a obiectivelor – operaţionalizarea
reprezintă transpunerea în termeni comportamentali, uşor observabili şi măsurabili, aacţiunilor elevilor, pe care aceştia vor fi capabili să le realizeze ca rezultat al achiziţiilor
dobândite în cadrul activităţilor. Formularea obiectivelor operaţionale implică folosirea
unor verbe de acţiune, care desemnează acţiuni, operaţii, acte ce pot fi observate şi
evaluate în mod riguros. Obiectivele operaţionale trebuie:• să fie formulate în baza unităţilor de competenţă;• să se refere la activitatea elevului şi nu la cea a profesorului;• să vizeze rezultatul şi nu procesul;• să fie clare/specifice, măsurabile (să descrie comportamente observabile, nu procese psihice interne);• să fie realizabile, corespunzând particularităţilor de vârstă şi experienţei anterioare a elevului;• să fie bine dozate (3-5 obiective la o lecţie);• să redea condiţiile de realizare a sarcinilor şi nivelul de performanţă la care trebuie să ajungă;• să precizeze o singură operaţie/un singur comportament ce urmează să fie obţinut;• să nu conţină verbe vagi: a şti, a cunoaşte, a înţelege, a învăţa, a avea încredere
în, a se bucura de, a simţi etc.
Cea mai cunoscută procedură de operaţionalizare a obiectivelor aparţine cercetătorului Robert Mager, care reflectă trei elemente: comportamentul final, exprimat printrun verb de acţiune la modul conjunctiv: ce să facă? (să descrie, să explice etc.); condiţiile de realizare: cum să facă? în ce condiţii?; performanţa acceptabilă: cât? cât de bine?
în ce cantitate? în cât timp? De exemplu:

85

Tabelul 2.3. Model de operaţionalizare a unităţilor de competenţe
Unitatea decompetenţă
2.3. Caracterizarea
unor persoane/
personaje, înbaza reperelor,cu argumentarea opiniei (clasa a X-a).

Obiective operaţionale
Activităţi de învăţare
Strategii
posibile. Elevul va putea:• să identifice în text in- - Recunoaşterea în text a Exerciţii
formaţia, conform repe- caracteristicilor perso- Explicaţii
relor (descriere fizică,najelor, conform sarci- Conversaţii
morală, caracterizarenii;
Algoritmizare
directă/indirectă), adu- - completarea tabelului Demonstrarecând argumente;lacunar;
Problematizare• să-şi argumenteze opi- - elaborarea CV-ului per- Explozia stelară
nia cu privire la comsonajului;
Clustering
portamentul personaju- - formularea argumenta- Piramidalui;tă a opiniei, lanţurilor
descrierii• să compare personajul
logice, în baza textului, personajului
principal cu alte persocu referire la caracteris- Graficul T
naje, cu argumentarea
tica personajelor;
opiniei personale;- elaborarea algoritmilor• să caracterizeze perde caracterizare şi comsonajul principal înparare a personajelor
numele altor personaje,
conform sarcinii (deargumentând opiniile
scriere fizică, morală,posibile ale acestora
caracterizare directă/etc.
indirectă);- caracterizarea personajelor în baza organizatorilor grafici;- modelarea situaţiilorproblemă aplicative cu
referire la caracteristicile personajelor etc.

Lecţia, ca unitate de bază a desfăşurării procesului instructiv-educativ la disciplină,poate îmbrăca diverse forme de organizare, care imprimă ritm şi continuitate procesului. În alegerea tipului de lecţii cadrul didactic se va conduce de un şir de criterii: sarcina
didactică principală/scopul derulării demersului didactic; competenţele ce urmează a fi
dezvoltate, obiectivele operaţionale ale lecţiei, conţinutul lecţiei, metodologia şi strategiile de predare-învăţare-evaluare, produsul şcolar ce urmează a fi elaborat ş.a. Menţionăm următoarele tipuri de lecţii, în vederea organizării procesului didactic la Limba şi
literatura română în instituţii cu predare în limbile minorităţilor naţionale:♦ Lecţia de asimilare a noilor conţinuturi
Acest tip de lecţii se orientează spre familiarizarea elevilor cu noile conţinuturi. Realizând proiectarea, cadrul didactic va urmări: actualizarea unităţilor de conţinut, trezirea interesului şi crearea motivaţiei pentru învăţarea materiei noi (mai ales, în raport cu
textul literar/nonliterar); formarea competenţelor; rezolvarea unor sarcini/probleme,86care vor facilita intrarea în temă; familiarizarea cu texte noi (literare sau nonliterare);consultarea unor surse, analiza unor studii de caz etc.
Se recomandă acest tip de lecţii la început de unitate de învăţare, la teme mai dificile
în care se urmăreşte, în mod deosebit, învăţarea în clasă. Cea mai mare parte a lecţiei
se axează pe comunicare şi însuşirea de noi cunoştinţe, la etapa finală se consolidează
ideile principale, se fixează relaţiile, se stabilesc concluziile, se comunică tema pentruacasă.
♦ Lecţia de formare a priceperilor şi deprinderilor
Pentru a atinge obiectivele unei asemenea lecţii se propun activităţi de fixare a cunoştinţelor, priceperilor şi deprinderilor. În activităţile la clasă se rezolvă probleme; seorganizează grafic diverse aspecte ale unităţilor de conţinut (vocabular, termeni, nume,date, informaţii etc.); se examinează situaţii, studii de caz; se interpretează texte; se fac
prezentări; se elaborează/redactează texte proprii; se ilustrează şi se înscenează texte;
se prezintă proiecte, colaje, portofolii etc.
♦ Lecţia mixtă
Lecţia mixtă (combinată) este tipul de lecţie cel mai frecvent întâlnit. Acestea urmăresc realizarea în măsură aproximativ egală a mai multor scopuri sau sarcini didacticedistincte: comunicarea şi însuşirea noilor conţinuturi, fixarea şi sistematizarea conţinuturilor predate şi verificarea/evaluarea acestora.
♦ Lecţia de recapitulare, sistematizare şi consolidare a cunoştinţelor
Scopul acestui tip de lecţii este de a consolidarea cunoştinţelor însuşite şi aprofundarea lor pe nivele superioare de înţelegere şi aplicare prin recapitulare. Acest tip delecţii presupune desfăşurarea unei activităţi intelectuale susţinute, pe baza căreia elevul valorifică conţinuturile achiziţionate în cadrul unităţii de învăţare. Accentul se va
plasa pe înţelegere, analiză şi sinteză. Pentru aceasta profesorul împreună cu elevii vor
aborda diverse aspecte esenţiale ale temei, vor exersa fenomenele învăţate, vor generaliza cele studiate, aplicând diverşi organizatori grafici, vor formula concluzii.
Vor fi identificate punctele forte şi slabe ale fiecărui elev în parte în asimilareaconținuturilor învăţate, se vor propune sugestii pentru soluţionarea problemelor identificate, remedierea situaţiei. Lecţia de recapitulare va consolida competenţele formate
pe care elevul va trebui să le demonstreze în situații reale de comunicare.
♦ Lecţia de verificare şi evaluare a rezultatelor şcolareÎn cadrul acestui tip de lecţii se urmăreşte constatarea nivelului de pregătire al elevilor, în vederea formulării unor judecăţi de valoare, privind remedierea învăţării şi creşterea performanţei şcolare.
Acest tip de lecţii se poate realiza atât oral, cât şi în scris (evaluare orală, evaluare
scrisă), prin metode clasice şi moderne: testul, expunerea, alocuţiunea/discursul, prezentarea, referatul, eseul, compunerea/compoziţia, povestirea, interviul/conversaţia,jocul de rol, procesul literar, proiectul, portofoliul etc.

87Lecţia de evaluare se poate orienta spre prezentarea lucrărilor de portofoliu, proiectelor individuale sau de grup, a studiilor de caz, posterelor, colajelor, realizate în format
letric sau digital.
Se va urmări o evaluare complexă ce vizează formarea/dezvoltarea sistemului decompetenţe proiectat în Curriculum: de receptare a mesajului oral şi scris (audiere şi
lectură), de producere a mesajului oral şi scris (vorbire, scriere) şi de interacţiune înprocesul de valorificare practică a experienţelor lingvistice şi de lectură. În acest scop,
pentru a realiza o evaluare eficientă, cadrul didactic va stabili criterii de evaluare concrete, care vor fi anunţate din timp şi elevilor.
♦ Lecţia de analiză a rezultatelor evaluării
Prin acest tip de lecţii se va urmări analiza detaliată a rezultatelor evaluării. În acest
scop, se va recurge la activităţi de autoevaluare, evaluare reciprocă, completarea matricei de erori etc.
♦ Lecţia-atelier
Pe lângă tipurile de lecţii nominalizate, la etapa liceală, se recomandă a fi organizateşi proiecte de lecţii interactive – lecţii-atelier, axate pe formarea/dezvoltarea competenţelor de audiere, lectură, vorbire, scriere, realizate fie în baza textului sau detaşate
de text. „Un sistem de ateliere, structurat pe parcursul anilor şi racordat la unităţile deconţinut şi competenţele curriculare, va da rezultat dacă va funcţiona ca un sistem,
nu va rămâne ca o activitate sporadică, detaşată de restul demersului educaţional”[28, pag. 22].
• Atelierul de lectură este o activitate de muncă intelectuală/un proces tehnologic,
care vizează formarea/dezvoltarea competenţelor de receptare şi interpretare aunui text (nonliterar sau literar).
Atelierul are drept scop primordial formarea şi dezvoltarea competenţei de lectură:însuşirea unor tehnici de lectură; discuţii în baza textelor citite independent; stabilirea legăturii între textul citit şi lecturile anterioare; identificarea valorilor în textul
lecturat; integrarea achiziţiilor noi în sistemul propriu de informaţii etc. Totodată, în
cadrul acestui tip de lecţii sunt vizate în mod direct şi formarea competenţelor dereceptare la auz, vorbire şi scriere. Se recomandă realizarea a 2-3 ateliere de lectură pe parcursul anului şcolar, fiind utilizate diverse strategii active şi interactive delectură. Acest tip de ateliere poate viza discutarea unei cărţi concrete, lecturate lapropunerea cadrului didactic/elevi, sau discutarea unor cărţi alese şi citite de fiecare
elev în parte.
Desfăşurarea reuşită a atelierului de lectură presupune proiectarea etapizată a activităţilor şi acţiunilor concrete din partea profesorului. În acest scop, cadrul didactic
va trebui: să identifice o listă de cărţi pentru lectură particulară, să recomande listade cărţi/texte pentru lectură; să-i motiveze şi să-i mobilizeze pe elevi să citească;să le propună o Fişa de lectură; să stabilească data pentru ateliere de lectură; să88monitorizeze lectura cărţilor recomandate; să propună un model de prezentare acărţilor lecturate etc.
• Atelierul de discuţii/dezbateri reprezintă o activitate formală care constă într-un
schimb de păreri pe un subiect de actualitate, de interes comun pentru elevi. Atelierul dat are drept scop valorificarea şi dezvoltarea competenţei de comunicare orală.
Se pot organiza atelierele de discuţie pe teme cotidiene sau în baza unor texte deproporţii, fără ca acestea să derive din operele literare. Tematica atelierelor se stabileşte în corelaţie cu tema studiată, interesele elevilor, problemele sociale cotidieneetc. Pentru întregul an şcolar vor fi proiectate 2-3 ateliere de discuţii.
• Atelierul intercultural constituie o activitate didactică interactivă, care are drept
scop formarea competenţei socioculturale/interculturale, în vederea familiarizării
elevilor cu valorile culturii naţionale şi universale, practicarea limbii române în diverse context şcolare şi sociale.
Atelierul intercultural oferă multiple posibilităţi de a practica limba română, utilizândcele învăţate în diverse contexte. Elevul va putea să-şi expună punctul de vedere, săargumenteze opiniile, să vină cu exemple concludente pe marginea afirmaţiilor, să-şi
manifeste spiritul de observaţie, dar şi calităţile de mediator în diverse contexte decomunicare etc. Profesorului îi revine misiunea să dirijeze, coordoneze şi monitorizeze astfel de activităţi, proiectând 1-2 ateliere pentru anul de studii.

Sugestii pentru elaborarea lecţiilor de tip atelier• Atelier de lectură
Subiectul: Mediul personal. Dragostea înnobilează. I. Druţă „Frunze de dor”,
Clasa: a XI-a
Clasa se împarte în 2 echipe, fiecare membru al echipei va citi acasă capitolele propuse:• echipa Gheorghe (capitolele 8, 34, ultimul capitol);• echipa Rusanda (capitolele 20, 33-34, 37 şi va completa Fişa de lectură cu citate dintext, conform aspectelor indicate).

AspecteMediulfamilialTrăsături decaracterAşteptări,aspiraţii

Fișa de lectură
CitateGheorghe de abia îl ţinea minte pe tatăl său.
Poate prea devreme a înţeles de ce grâul lor se coace mai târziu decât laceilalţi.
Mătuşa Frăsâna s-a pomenit că are flăcău în casă cu mult înainte decât seaştepta.
Cu toate că era încă tânăr, cei din sat îl socoteau gospodar în toată puterea
cuvântului.
Muncea cât trei, muncea zi şi noapte, muncea pe vreme bună şi pe ploaie,
muncea vara şi iarna, fiindcă visa şi el să aibă o gospodărie în rând cu lumea.
Câmpul îi făgăduise scânduri pentru podele, parale pentru meşteri, vin pentru
masa musafirilor, şi Gheorghe a devenit un rob al pământului.

89TemeriSituaţia
finală

Era ţăran născut în zodia ţăranilor şi visa să ia în căsătorie o fiică de ţăran, darînvăţătoare?
Şi de abia atunci, strângând un dor străin la pieptul lui, a simţit Gheorghe câtde singur a rămas.

Echipele discută informațiile din Fişele de lectură şi realizează în baza acestora sarcinile:• Redaţi succint conţinutul fragmentelor citite.
• Citiţi expresiv un fragment./Dramatizaţi un fragment al textului.
• Caracterizaţi personajele, utilizând informaţiile din Fişa de lectură.
În continuare profesorul va propune, în dependenţă de nivelul, de posibilităţile şiinteresele elevilor, 2-3 sarcini din cele enumerate:- Cum credeţi, ce i-a împiedicat pe tineri să rămână împreună: orgoliul, frica, contradicţia dintre tradiţional şi nou, lipsa de voinţă, incapacitatea de a lupta pentru
visul său, statutul social? Argumentați.
- Comparaţi relaţiile descrise în text, menţionând dacă acestea sunt specifice vremurilor noastre: părinţi-copii; săteni-profesori; tânăr-domnişoară.
- Improvizaţi un dialog între doi colegi care îşi împărtăşesc impresiile în urma lecturii.
- Improvizaţi un dialog între un elev şi bibliotecar. Elevul solicită să citească o lucrare de Ion Druţă. Bibliotecara îi recomandă povestirea Frunze de dor.
- Faceţi publicitate cărţii pentru a motiva elevii să o citească.
- Ce valori sunt promovate în text? Care dintre ele le consideraţi importante pentru voi?
- Ce concluzii aţi făcut?
- Argumentaţi titlul operei.
- Din şirul de coperte alegeţi una care, din punctul Dvs. de vedere, ilustrează cel
mai bine textul. Argumentaţi.

- Continuaţi textul, presupunând cum s-au desfăşurat evenimentele la întoarcerea
lui Gheorghe din armată.
- Scrieţi un eseu, din 10-12 enunţuri cu tema: Idealul meu de dragoste.
90• Atelier de discuţii
Subiectul: Mediul personal. Relaţia părinţi – copii, cl. a XI-a
Elevilor li se propune spre vizionare un scurt metraj despre adolescenţii care fug deacasă din cauza conflictelor în familie (sursa: https://www.youtube.com/watch?v=xpGQlfAmRuE; https://www.prime.md/ro/fara-supraveghere-tot-mai-multi-copii-fug-deacasa-sau-din-centrele-de-plasament_91320.htm
La prima audiţie elevii trebuie să identifice sursa conflictelor dintre copii și părinți.
La a doua audiţie elevii vor nota (în baza Fişei de lucru) numărul de cazuri înregistrate, vârsta copiilor ce au abandonat domiciliul, motivul plecării de acasă.
Într-o discuţie liberă se stabileşte responsabilitatea părinţilor şi a copiilor în menţinerea relaţiilor armonioase în familie.
Frunzele –acţiunile persoanelor implicate

Fructul –soluţia conflictului
Ramurile –efectele pentru cei din jur

Scorbura –esența conflictului
Tulpina –părţile implicateRădăcinile –cauzele conflictului

Solul –
mediul în care s-a iscat conflictul

Elevilor li se propune, lucrând în echipe, să completeze Arborele lui Sapiro, care ilustrează relația dintre părinți și copii. Conflictul, în viziunea lui Daniel Sapiro, este asociat
cu un arbore, fiecare parte a lui reprezintă o componentă a conflictului. Solul – mediilesociale în care izbucnesc conflictele. Rădăcina – cauzele conflictului. Tulpina – părțile
implicate. Scorbura – problema clară a conflictelor. Ramurile – efectele pentru cei dinjur. Frunzele – acțiunile personajelor implicate. Fructul – soluția rezolvării conflictului.
Fiecare echipă prezintă posterul completat, argumentând opiniile. La final, elevii pot
elabora o listă de sfaturi pentru părinți și copii/un cod de reguli pentru o familie fericită.
Pe lângă lecţiile tradiţionale, în procesul de organizare a demersului la Limba şi literatura română se pot utiliza şi lecţii netradiţionale, realizate în formatul unui talk show,91conferinţă de presă, emisiune, proces judiciar, TVC, joc de rol, masă rotundă, controversă constructivă etc. De exemplu:• Lecţie Talk show
Unitatea tematică: Mediul educaţional. Probleme ecologice, Pungile ecologice, moft
sau necesitate?
Clasa: a XI-a.
Surse: http://newsmaker.md/rom/cartoteca/nu-am-nevoie-de-sacosa-cum-renuntamoldova-la-pungile-din-plastic; https://www.publika.md/tot-mai-multi-comercianti-dinmoldova-renunta-la-pungile-din-plastic-in-schimbul-celor-din-amidon_3047079.html.
Sarcinile de lucru: Se anunţă subiectul din timp pentru ca elevii să se documentezeîn prealabil. În cadrul atelierului, vor răspunde la întrebările adresate, apoi, la sfârşit vor
prezenta un discurs de 2-3 minute cu privire la problemă, vor propune soluţii pentrusoluţionarea acesteia.
Printr-un asalt de idei, elevii identifică problema de discuţie din aria tematică Ecologia şi timpul necesar pentru pregătire. Se repartizează rolurile şi sarcinile de lucru. Elevii
pot lucra individual, în perechi sau echipe.
Rolurile:
Moderatorul: Care este esenţa problemei?
Juristul (protagonist): Ce prevede articolul cu privire la interzicerea utilizării şi comercializării pungilor din plastic de unica folosinţă de către unităţile comerciale din Legea cu privire la comerţul interior? Cât de necesară şi posibilă este implementarea Legii,
ţinând cont de condiţiile economice actuale ale Republicii Moldova?
Chimistul: Care este componenţa chimică a produselor din plastic: a pungilor şi veselei de unică folosinţă? Care dintre elementele componente prezintă pericol pentru
om şi mediu?
Medicul: Care sunt efectele nocive ale produselor din plastic?
Reprezentantul Agenţiei pentru Protecţia Consumatorilor: Care sunt codurile sigureşi nesigure pentru sănătate, marcate pe ambalajele produselor plastice.
Reprezentantul Inspectoratului pentru Protecţia Mediului: În ce măsură produsele
din plastic, în special pungile, prezintă un pericol pentru mediu?
Agentul economic: Produsele plastice ecologice sunt mai scumpe. Sunteţi gata să
substituiţi pungile din plastic? Cu ce fel de produse?
Consumatorul: Pledaţi pentru produse plastice nocive, dar mai ieftine sau pentru
cele ecologice, dar mai scumpe?
Scenariul activităţii:• Moderatorul prezintă subiectul discuţiei, participanţii și reaminteşte regulile dediscuţie.
• Se expune problema, utilizând diverse mijloace: vizionarea unui fragment defilm, știre/citirea unui articol de revistă sau ziar/expunerea unei situaţii reale dinviaţă.
92

• Moderatorul oferă cuvânt participanţilor şi ghidează discuţia.
• Într-un schimb de informaţii, idei, opinii, are loc o analiză colectivă a situaţiei
(scopul, motivele, prezentarea ipotezelor pentru rezolvarea problemei etc.).
• La final, se identifică cele mai fezabile/realizabile soluţii pentru rezolvarea problemei. Se aduc mulţumiri participanţilor.
Drept activitate pentru extindere se poate propune realizarea unui poster/a uneiprezentări PowerPoint cu privire la problema pusă în discuţie (https://www.slideshare.
net/voxvocis/pungile-de-plastic-presentation)/scrierea unui articol pentru ziarul raional/site-ul instituţiei/a unei liste de activităţi pentru un proiect ecologic şcolar.
Lecţiile nu pot acoperi în întregime aspectele de conţinut. Ele răspund unor performanţe minime. Performanţa se obţine prin activităţi complementare, care se potdesfăşura în şcoală, dar în afara orelor alocate disciplinei. Aceste activităţi motivează
învăţarea, comunicarea în limba română, aprofundează conţinuturi, întăresc achiziţiile
informaţionale, dezvoltă imaginaţia şi creativitatea. În egală măsură, este recomandatca elevii să fie încurajaţi a lua parte la activităţi extracurriculare şi extraşcolare, prin care
se oferă multiple oportunităţi de interacţiuni verbale în limba română: serbări muzicalliterare, şezători, întâlniri cu personalităţi notorii (scriitori, poeţi, oameni de creaţie
etc.).

93

3. Referinţe metodologice ale Curriculumului
la disciplina Limba şi literatura română
3.1. Logica şi principiile de elaborare a strategiilor didacticeîn baza Curriculumului la disciplină
Formarea sistemului de competenţe proiectat în Curriculumul la disciplină poate fi
realizat eficient doar în condiţiile în care profesorul va selecta şi utiliza cu multă rigurozitate şi profesionalism strategiile didactice, în vederea vehiculării conţinuturilor. Strategiile didactice definite și ca arta de a utiliza mijloacele disponibile în vederea atingerii
succesului/performanțelor în procesul de învățare sunt constituite „dintr-un grup dedouă sau mai multe metode şi procedee integrate într-o structură operaţională, angajată la nivelul activităţii de predare-învăţare-evaluare, fiind direcționate pentru realizarea obiectivelor pedagogice, la parametri de calitate superioară” [35]. Se recomandă autiliza un sistem metodologic diversificat de strategii din perspectiva învăţării acţionaleîn care se vor îmbina strategii: clasice şi alternative; active şi interactive; individuale,
frontale şi de cooperare/învăţare în grup; strategii comunicative, de explorare, raţionalizare etc.
Cadrul didactic va selecta, clasifica şi utiliza strategiile didactice în funcţie de diferite
criterii:- după tipul de strategie – clasice (expunerea, conversaţia, exerciţiul etc.); moderne (studiul de caz, proiectul, simularea, modelarea etc.);- după funcţia didactică prioritară pe care o îndeplinesc: a) de transmitere şi dobândire a cunoştinţelor (expunerea, problematizarea, lectura etc.); b) formarea
priceperilor şi deprinderilor (exerciţiul, lucrările practice etc.); c) de evaluare (proiectul, chestionarul, eseul, portofoliul etc.);- după modul de organizare a activităţii elevilor: a) frontale (expunerea, demonstraţia); b) activitate individuală (lectura, exerciţiul etc.); c) activitate în grup (studiul de caz, jocul de rol etc.); d) combinate (experimentul, problematizarea etc.);- după sursa cunoaşterii, explorarea directă sau indirectă a realităţii sau activitatea
personală, la care se adaugă un subcriteriu: suportul informaţiei (cuvânt, imagine, acţiune etc.).
Pentru a organiza un proces eficient de învăţare a Limbii şi literaturii române latreapta liceală, cadrele didactice vor selecta cu multă rigurozitate strategiile didacticeurmărind: impactul motivațional al utilizării; corelarea cu recomandările Curriculumului, aspectele de conținut; eficiența practicării, numărul de elevi implicați în activitate;timp, resurse și spațiu necesar pentru desfășurarea activității, coraportul între efort și
rezultat, gradul de autenticitate (valorificarea unor situații concrete de comunicare).

94

Se recomandă a îmbina armonios atât strategiile didactice tradiţionale (explicaţia,descrierea, demonstrația, povestirea, discuţia dirijată, conversația, problematizarea,
lucrul cu cartea etc.), cât şi cele moderne (lucrul în grup, lucrul în perechi, dezbateri, studii de caz, simularea, învăţarea prin descoperire, învăţarea problematizată, învăţarea
prin cooperare, jocul de rol, asaltul de idei, învăţarea bazată pe problemă (PBL), învăţarea bazată pe proiect (PjBL) etc.), accentual fiind plasat pe învăţarea activă şi interactivă
în vederea dezvoltării integrate a competenţelor de audiere, vorbire, lectură şi scriere.
În proiectarea strategiilor didactice profesorul trebuie să ţină cont de: competenţele/unitățile de competențe ce urmează a fi formate/dezvoltate în cadrul unității deînvățare/lecției; obiectivele proiectate în baza acestora; conţinuturile propuse în unităţile de învăţare şi succesiunea acestora de la clasă la clasă; gradul de stăpânire acompetenţelor de comunicare în limba română a elevilor; vârsta, stilurile de învăţare
şi nevoile de comunicare ale elevilor etc. La fel de important este și sistemul metodologic prin care va fi realizată strategia: metode și tehnici; resurse didactice (mijloace şimateriale didactice disponibile); forme de organizare a activităţii didactice (modalităţi
specifice de proiectare a interacţiunii profesor – elev: frontală, individuală, pe grupe sau
combinată), condiții de realizare a activității.
Aprecierea eficienței strategiilor didactice, utilizate în procesul de învățământ la disciplină, se va face urmărind:• gradul de satisfacţie pentru învăţare pe care-l conferă strategia didactică elevilor,motivându-i intrinsec să-şi construiască propriile înţelesuri şi să interiorizeze cunoştinţele noi;
• eficienţa învăţării, nivelul de însuşire al cunoştinţelor, priceperilor şi deprinderilor, de atingere a obiectivelor propuse;• eficienţa în formarea şi dezvoltarea abilitaţilor de a utiliza ceea ce s-a învăţat, în
situații reale de comunicare;• raportul dintre necesarul de timp solicitat de strategia didactica aleasă şi timpul
disponibil;• relaţia de eficienţă şi de complementaritate dintre metodele, tehnicile, mijloacele didactice şi formele de organizare a activităţii, ca părţi componente ale strategiei didactice.
Proiectarea demersului didactic la Limba și literatura română în instituţiile deînvățământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale poate fi realizată printr-un ansamblu de strategii didactice, numite în literatura de specialitate și modele de strategiide învățare interactivă prin acțiune. De ex.:• Strategia învățării directe sau explicite se utilizează în activitățile la clasă
direcționate pe formarea/dezvoltarea competențelor de audiere, vorbire lectură,scriere, prin valorificarea textului nonliterar sau literar. Realizarea strategiei presupune un sprijin permanent din partea cadrului didactic, care îl va îndruma pe elev să-și

95

formeze competențele scontate. Scenariul didactic al strategiei se realizează în patru
etape: Ce urmează să învățăm la lecție? De ce avem nevoie să învățăm aceste lucruri?
Cum aplicăm ceea ce am învățat? Când vom avea nevoie de cele învățate? Lecțiile realizate prin această strategie sunt orientate spre extragerea unor idei principale, dedetaliu, dintr-un text; completarea unor fișe de lucru, fișe de lectură; rezumarea unui
text; realizarea unor exerciții, completarea unor enunțuri etc. Implementarea strategiei
se face prin îmbinarea metodelor şi tehnicilor clasice și alternative: conversația, studiul
de caz, învățarea prin descoperire, observația, explicația, utilizarea diferitor tipuri delectură (cognitivă, analitică, interogativă, ghidată etc.) etc.
• Strategia învățării experiențiale/învățării prin acțiune
Strategia învățării experiențiale vizează implicarea directă a elevului în realitatea deînvățare, este înrudită cu educația experiențială, învățarea prin acțiune (learning by
doing). Sloganul acestei strategii ar fi proverbul chinezesc Spune-mi şi voi uita, arată-mişi îmi voi aminti, implică-mă şi voi învăţa.
Accentul în învățarea experiențială este pusă pe procesul de învățare individuală,atunci când elevul se implică într-o activitate, o evaluează în mod critic, formulează concluzii utile și aplică rezultatele într-o situație practică. Profesorul este alături de cel ceînvață ca antrenor și ghid. Astfel, permite elevilor să facă unele greșeli, să se confrunte
cu anumite consecințe decizionale dar, în același timp, previne comiterea erorilor în activitatea zilnică. Procentul optim pentru ponderea în cadrul unei experiențe de învățare
a activității de predare versus exersării este de 30%-70%. Cercetările în domeniu auconstat că oamenii își amintesc, în medie 20% din ceea ce citesc, 30% din ceea ce aud,
40% din ceea ce văd, 50% din ceea ce spun, 60% din ceea ce fac și 90% din ceea ce văd,aud, spun și fac.
Învățarea experiențială se axează pe teoria lui D. Colb care constă dintr-un proces
structurat în patru pași: observarea, gândirea, simțirea, acțiunea, ceea ce implică: experienţa concretă; observaţia reflexivă; conceptualizarea abstractă; experimentarea activă – prin care se testează ceea ce s-a învăţat în situaţii noi. Rezultatul acestei testări esteo altă experienţă concretă, dar cu un nivel crescut de complexitate.
• Strategia gândirii critice este direcționată spre a-l învăța pe elev să gândească
critic. În acest sens, el este încurajat să pună întrebări, să caute răspunsuri, să găsească soluții, să propună alternative la opinii/atitudini deja fixate, să-și expună
punctul de vedere pe baza unei întemeieri argumentate. Cadrul de proiectare a strategiei este structurat în patru etape: evocare – realizarea sensului – reflecţie – extindere (ERRE), care constituie un circuit închis de învățare explicită unde nu este permisă omiterea nici a unei etape. Rolul profesorului în realizarea strategiei este deîndrumător, ghid, consilier, îndreptată spre facilitarea învățării disciplinei. „În raportcu disciplina Limba și literatura română, această viziune strategică a generat sloganul:Să se lucreze PE text, nu DESPRE text; să se învețe limba română, nu DESPRE limba

96

română” [27, pag. 135]. Metodele și tehnicile derivate din strategia dată sunt: Discuția
ghidată, Linia valorii, Mozaicul, Scrierea liberă, Diagrama Venn, Agenda cu notițe paralele, Harta conceptuală, Lectura intensivă, Lectura împotrivă, Lectura în perechi, Pălării
gânditoare, Pixuri în pahar, Graficul T, Câmpuri asociative, 6 De ce?, Turul galeriei etc.
• Strategia Știu – vreau să știu – am învățat pornește de la premisa că informaţia
dobândită anterior de către elevi trebuie valorificată atunci când se predau noile cunoştinţe. În acest scop, profesorul trebuie să clarifice ceea ce ştie elevul, ceea ce nu ştieşi ceea ce mai rămâne de învăţat. Strategia poate fi aplicată în raport cu orice conținut
curricular, specificul ei fiind de a asimila sub îndrumarea profesorului a cunoștințelor
noi. Aplicarea strategiei presupune parcurgerea a trei paşi: inventarierea a ceea ce ştim(etapa „Ştiu”), determinarea a ceea ce dorim să învăţăm (etapa „Vreau să ştiu”) şi reactualizarea a aceea ce am învăţat (etapa „Am învăţat”). Este o modalitate de învăţare
interactivă, mobilizează întregul colectiv de elevi, oferă modalități de abordare inter- șitransdisciplinară a conținuturilor învățării, valorifică abordarea pragmatică a textului.
• Strategia învățării bazată pe sarcini de lucru presupune explorarea, prin acțiuni
concrete, a unor situații specifice din viața reală, în contexte de învățare autentică. Înrezolvarea sarcinii de învățare (prezentată de profesor sau din manual) elevii vor trebuisă găsească o soluţie/soluții pe cont propriu, să își planifice acțiunile, să pună în aplicare planul de acțiune, să reflecteze asupra procesului său de învățare și să prezinte
rezultatele. Astfel, elevul va dobândi un spectru larg de abilități, va dezvolta atitudini,prin gândire, analiză, observație, acțiune, comunicare, cooperare, discuție, dezbatere,experiment etc., va dezvolta competențe de receptare și producere a mesajelor orale și
scrise; a competențelor lingvistice, pragmatice, socioculturale/interculturale etc.
• Strategia învățării bazată pe soluționarea de probleme (PBL) vizează rezolvarea
în cadrul demersurilor de învăţare a anumitor situaţii de tip „problemă”. Aceasta nu
presupune neapărat aplicarea metodei problematizării (deşi este presupusă şi aceasta),ci construirea unor situaţii care necesită un demers de rezolvare prin efort individual exploratoriu. Situaţiile problematizante pot fi considerate ca făcând parte dintr-o strategieîn contextul în care elevii definesc problema (ea servind ca punct de plecare) pentru a
identifica informațiile de care au nevoie pentru a înțelege problema, stabilesc resursele
disponibile pentru a colecta informația, generează posibile soluții în rezolvarea problemei și prezintă modalități de soluționare a acesteia.
PBL este o abordare educațională centrată pe elev des utilizată în cadrul învățământului general. Argumentul central al acestei practici este că învățarea bazată pe
probleme este fundamentată pe patru interpretări moderne ale învățării: colaborare,
construcție, contextualitate și autodirijare, privite ca principii de bază ale strategiei
date. Accentul în PBL este pus predominant pe ceea ce învață elevii, profesorii jucândrolul de facilitatori ai învățării.

97

• Strategia învățării bazată pe proiecte are un caracter subsidiar faţă de alte tipuri
de strategii, deoarece reprezintă secvenţe în cadrul acestora. Prin proiecte se realizează
o activitate de identificare a unor elemente de interes, investigarea bibliografică a acestora, selectarea materialelor pertinente, formularea și prezentarea unei opinii. Această
strategie vizează formarea/dezvoltarea întregului sistem de competențe proiectate înCurriculumul la disciplină, este o componentă importantă inter- și transdisciplinară. Realizarea unor proiecte pe o tematică aleasă sau sugerată, poate fi eficientă îndeosebi înînvățământul liceal. Structura strategiei bazată pe proiecte cuprinde un șir de secvenţe:- perceperea temei sugerate de un anumit proiect;- inventarierea problemelor;- identificarea variabilelor semnificative;- identificarea unor modalităţi de reprezentare grafică;- organizarea activităţii în grupuri;- simularea diferitor modele de proiect;- prezentarea rezultatelor;- analiza şi discutarea variantelor;- elaborarea unor concluzii;- evaluarea proiectului şi îmbunătăţirea unor componente.
• Strategia învățării prin colaborare este o formă a învățării active, care încurajează
elevii să lucreze împreună în grupuri pentru realizarea unui scop comun. Cooperarea şicompetiţia sunt concepte de bază ale procesului instrucţional în realizarea strategiei,
elevii fiind beneficiarii direcţi ai actului educaţional. Aplicarea strategiei permite dezvoltarea competenţelor de comunicare, competenţelor sociale şi cognitive; realizarea
unor interacţiuni sociale multiple; ameliorarea relaţiilor interpersonale; dezvoltarea inteligenţei interpersonale; ameliorarea calităţii învăţării; participarea activă, implicarea
în realizarea sarcinilor de învăţare (auto)propuse; împărtăşirea experienţelor; realizarea
transferului de cunoştinţe; confruntarea ideilor; analiza, compararea modurilor de aînvăţa, asimilarea unor noi valori, modele culturale; dezvoltarea responsabilităţii individuale; dezvoltarea autonomiei; asumarea şi interpretarea unor roluri variate în cadrul
grupului; cultivarea toleranţei, a respectului pentru diversitate etc.
Strategia învățării prin colaborare îşi subsumează o serie de metode şi tehnici, menite să optimizeze calitatea învăţării, implicându-i activ pe elevi în procesul proprieiformări, așa ca: Mozaicul, Turul galeriei, Brainstorming, Colțurile, Metoda FRISCO, Lotus
de grup, Răspunsul prin rotație, Bulgărele de zăpadă etc.
• Strategia învățării bazată pe cercetare/investigație (IBL) presupune explorarea şi
cercetarea directă și activă de către elevi, sub îndrumarea profesorului, a unor materiale-suport ofertate. Investigația promovează un proces de învățare ghidat prin întrebări. Căutarea răspunsului la aceste întrebări conduc elevul spre cercetare (descoperire,
analiză etc.). Modelul învățării bazată pe cercetare urmează cinci etape interconectate:angajare, explorare, explicare, elaborare, evaluare.
98

Produse şcolare recomandate la disciplină
Un element de noutate al actualului Curriculum este identificarea şi proiectarea rezultatelor procesului de învăţare – produsele şcolare realizate de elevi la disciplină.
Produsele sunt prezentate pe fiecare din cele cinci competenţe specifice, or, o competenţă/unitate de competenţă poate fi formată/dezvoltată prin realizarea diferitor
produse. Totodată, un produs permite evaluarea mai multor unităţi de competenţe,în acest sens, este recomandabil pentru cadrele didactice a identifica cu multă atenţie
produsul proiectat pentru evaluare, în corespundere cu cerinţele curriculare, nivelul depregătire al elevilor, condiţiile/posibilităţile de realizare, mijloacele disponibile.
Pe lângă produsele tradiţionale în Curriculum au fost proiectate şi un şir de e-produse. Proiectarea acestora în Curriculum a fost condiţionată de schimbările evidente, carese întâmplă în societate, legate de evoluţia rapidă a tehnologiilor informaţionale şi decomunicare în toate sferele de activitate. În acest sens, dezvoltarea inovaţiilor şi a competenţelor digitale în sistemul educaţional din Republica Moldova au fost stabilite drept
prioritate naţională în documentele de politici educaţionale şi strategice: Codul Educaţiei al Republicii Moldova, Strategia naţională de dezvoltare „Moldova 2020”, Strategia
de dezvoltare a educaţiei pentru anii 2014-2020, „Educaţia 2020”, Strategia Moldova
Digitală 2020 ș.a.
Competenţa digitală este una dintre cele opt competenţe-cheie transversale, care se
manifestă în utilizarea întregii game de tehnologii ale informaţiei şi comunicării şi soluţionare a problemelor în toate domeniile vieţii. Prin natura sa, competenţa digitală este interdisciplinară şi totodată transdisciplinară, oferind multiple posibilităţi de dezvoltare a sistemului de competenţe proiectat în Curriculumul la disciplină (competenţa de comunicare:audiere, vorbire, lectură, scriere, interacţiune şi mediere; competenţa lingvistică, socioculturală, pragmatică etc.).
Sugerăm profesorilor a încuraja elevii să utilizeze resursele digitale existente pentru
a crea produse digitale proprii. Un produs digital este considerat orice lucrare creată deelev şi/sau cadru didactic prin intermediul tehnologiilor informaţionale şi de comunicare, cum ar fi o înregistrare audio (mp3) sau video (mp4), un document în format Wordsau o prezentare în PowerPoint, un portofoliu digital sau poster creat cu ajutorul Google
Sites etc. Acestea pot fi înregistrate cu telefonul mobil, aparatul de fotografiat, camerade filmat şi/sau alte gadjeturi moderne.
De la cele mai simple, cum ar fi înregistrarea răspunsului personal, prezentarea unuimesaj electronic, realizarea unei prezentări PowerPoint, selectarea informaţiei din Internet şi completarea unor fişe de lucru, utilizarea dicţionarelor online etc., până la realizarea unor produse complexe (Excursii virtuale, Portofolii digitale, Jurnale de lectură
audio-video, înregistrarea unui interviu video etc.).

99

Abordarea digitală în procesul de instruire vine să susţină învăţarea creativă, colaborativă şi interdisciplinară bazată pe proiecte, studii de caz, situaţii, probleme etc., în
vederea creării contextului acţional de învăţare a limbii române ca limbă nematernă. Un
rol aparte, în acest context, i se atribuie procesului de receptare, valorificare, interpretare şi realizare a diferitor tipuri de texte, atât în format letric, cât şi digital.
Elevii vor fi puşi în condiţii nu numai de a recepţiona diverse texte multimodale,
dar şi de a redacta independent astfel de texte, cu îmbinarea armonioasă a unor texte,
scheme, tabele, imagini, desene, în format letric/electronic pe o temă concretă, conform sarcinii.
Lista de produse şcolare la disciplină are un caracter deschis şi poate fi diversificată,completată de cadrul didactic (vide Tabelul 3.1.). Acestea pot fie realizate în mod individual, în perechi sau în grup.

Produse în
format electronic

Produse în format letricTabelul 3.1. Produse la disciplină în format letric şi electronic
Agenda/Jurnalul delectură
Fişa de lectură
Agenda cu notiţe
paralele
Arborele genealogic
Articole
AutocaracterizareBandă desenată
Caracterizări
Cărţi de vizită alocalităţii
ColajeConversaţii tematiceCV
Descrieri
e-Colajee-Discursuri
e-Mesaje electronice
e-Portofolii

Dezbateri
Dialoguri
Discursuri argumentative/
informative/de felicitare/mulţumire etc.)
Discuţii (dirijate, tematice etc.)
Eseuri structurateFișa de lucru
Fișa personajului
Formulare completate
InterviuriÎntrebări de precizare
LapbookMesajeOpinii argumentate
Organizatori grafici
e-Postere digitale
e-Prezentări (PowerPoint/
Prezi/video)
Excursii reale/virtuale
Interviuri audio-video

Portofoliu/Portofoliu tematic
Postere/Postere tematice
Pliante/afişe/flyere
Prezentări
Proiecte individuale/de grup
Reclamaţii
Relatări
Reprezentări grafice
InfograficeHărţi conceptuale
Rezumatul textului
Scrapbook
Scrisori de intenţie
Spoturi publicitare
Studiu de cazÎnregistrări audio-video(în format mp3, mp4)
Jurnale de lectură în format
audio/audio-video

Produsele pot fi evaluate, atât de cadrul didactic, cât și de elevi. De notat că pentru
evaluarea fiecărui produs profesorul va elabora indicatori, criterii de evaluare care vor
fi anunţaţi din timp elevilor.

100

Produse şcolare recomandate• Posterul este un mod de prezentare a unei informaţii/comunicări sub formă de afiş în cadrul unei comunicări, prezentări,lecţii etc.
În mod obişnuit posterele sunt compuse atât din elemente grafice, cât şi din text. Acestea sunt realizate în aşa fel încât
să atragă privirile şi în acelaşi timp să transmită o informa­ţie/un sentiment. Astfel, elevii vor fi îndemnaţi ca în realizarea unuiposter să ţină cont de: organizarea, impactul vizual şi mesajul
acestuia. Nu mai puţin importante în realizarea posterului suntactualitatea, caracterul persuasiv, simplitatea, acurateţea, organizarea grafică etc.
Posterul digital se realizează prin analogie cu e-colajul/video-colajul. În acest sens,
de ajutor sunt anumite video-tutoriale, cum ar fi Scribus pe https://www.youtube.com/
watch?v=1Bte-ucWTXI• Infograficul este o reprezentare vizuală a unor conţinuturi (cifre, date, informații,evenimente etc.) prin combinarea, într-un mod creativ, de cuvinte, numere, imagini,
ilustraţii, grafică şi clipuri video, într-un mod sugestiv şi uşor de înţeles. Acestea evidenţiază vizual relaţii dintre diferite elemente sau variabile care altfel ar fi dificil de înţeles,dacă ar fi exprimate numai în cuvinte sau numai în cifre.
La şcoală, infograficele pot fi folosite pentru a îmbunătăţi comunicarea şi a adăuga valoare prezentărilor despre orice subiect. Modele de infografice eficiente şi sugestive pot
fi descărcate din Internet. Daily Infographic este o colecţie
de infografice. În secţiunea pentru educaţie găsiţi informaţii
despre Istorie, Limbi, Ştiinţă şi alte subiecte şcolare sau academice. Fix.com este un blog cu sute de infografice despre
mâncare, gătit, amenajări ale grădinii, activități în aer liber,sănătate, întreţinerea şi reparaţiile în casă.
• Harta conceptuală reprezintă o modalitate de organizare logică a informaţiilor, evidenţiind relaţiile dintre
diverse concepte şi idei. Hărţile conceptuale („conceptualmaps”) sau hărţile cognitive („cognitive maps”) pot fi definite drept oglinzi ale modului de gândire, simţire şi înţelegere ale celui/celor care le elaborează. Acestea constituie
un mod diagramic de expresie, ca un important instrument
pentru predare, învăţare, cercetare şi evaluare la disciplină.

101

[http://www.qreferat.com/referate/pedagogie/METODE-ALTERNATIVE-DE-EVALUARE247.php]. În plus, aceasta reflectă felul în care mintea noastră organizează şi asimilează informaţiile. Graţie hărţii conceptuale elevul poate avea o viziune de ansamblu
asupra informaţiilor şi poate pricepe ce cunoaşte şi ce goluri urmează să le completeze.
Harta conceptuală ajută la o mai bună structurare a cunoştinţelor, precum şi la o consolidare mult mai eficientă a acestora, facilitează memorarea mai rapidă a informaţiei,dezvoltarea gândirii logice şi a abilităților de învăţare. Hărţile conceptuale sunt foarte
importante pentru că antrenează o serie de funcţii ale creierului şi îl ajută pe elev să-şi
formeze o gândire logică. Ea presupune şi operaţii de analiză, identificare a semnificaţiei
conceptelor (prin procedura de ierarhizare), comparaţii, clasificări şi raţionamente.
• Excursia virtuală este o colecţie de imagini ale realităţii virtuale – panorame 360°şi imagini 3D – adnotate cu detalii, puncte de interes şi întrebări care facilitează prezentarea unor locuri memorabile (case-muzeu, monumente istorice/de artă etc.). Excursia
virtuală în cadrul lecţiei este o experienţă multimedia asistată de un profesor, realizată
în mod interactiv, prin prezentări, descrieri corecte, coerente şi elocvente ale unor imagini puse într-o galerie foto, într-o ordine cât mai uşor de urmărit. Excursia virtuală este
un produs inter- şi transdisciplinar, ce are priză la elevi. Eventual, o excursie virtuală
poate fi pregătită în PowerPoint şi salvată în PDF, după care postată în mediul virtual.
[Ex.:http://360.moldova.travel/pano/view/113; https://www.youtube.com/watch?v=
WN AR xke5 fEM].
• email-ul poate fi utilizat atât în comunicarea de zi cu zi, cât și în context oficial, carea devenit, în ultima perioadă, imperios de necesar. Chiar dacă pare destul de ușor să
compui un email, există anumite reguli de bază care trebuie respectate. Când destinatarul va deschide email-ul, este important să-și facă o primă impresie bună, or, șansele
de a avea o comunicare plăcută, fără dificultăți este mai mare. Astfel, profesorul vaatenționa elevul asupra următoarelor reguli:
 Asigură-te că ai un nume de utilizator pe înțelesul tuturor, optează pentru numele real, altfel mesajul tău poate să fie considerat spam sau să nu fie luat în serios.
 Email-ul trebuie să înceapă cu o formulă de adresare potrivită destinatarului.
 Dacă nu ai comunicat de mult timp cu persoana căreia îi trimiți email-ul sau nu
vă cunoașteți deloc, prezintă-te și oferă-i detalii despre subiectele de discuție
anterioare sau cu ce scop îi scrii.
 Redactează corect și aranjat conținutul unui email, astfel încât să poată fi parcurs
fără dificultate. Dacă are mai mult text, adaugă paragrafe.
 Nu folosi prea multe culori în redactarea textului.
 Evită să folosești cuvinte scrise doar cu majuscule, deoarece oferă senzația că
strigi.
 Verifică să nu ai greșeli de ortografie.

102 Evită să folosești prescurtări.
 Folosește o formulă adecvată de încheiere.
 Nu uita de semnătură. Aceasta trebuie să conțină: numele și prenumele; datede con­tact; adresa blog-ului sau Website-ului. Poți adăuga profilurile rețelelor desocializare pentru a oferi mai multe opțiuni de contact.
 Dacă vrei să transmiți un fișier, denumește atașamentele, astfel încât destinatarul să știe ce conțin. Dacă expediezi un CV, niciodată nu-l trimite în format doc,
salvează-l mai întâi ca document PDF.
 Pe final, asigura-te că adresele destinatarilor sunt scrise corect și nu expedia nici
un email fără să îl verifici încă o dată înainte de a apăsa butonul „Trimitere”.
Suporturi didactice online
Activitatea profesorului de Limba şi literatura română în instituţiile de învățământ
cu predare în limbile minorităţilor naţionale poate fi facilitată prin utilizarea suporturilor
didactice online. Acestea se pot folosi atât în proiectarea şi desfăşurarea activităţilor
didactice la clasă, cât şi în organizarea lucrului individual al elevilor, realizat în mod autonom sau împreună cu colegii.
Site-urile destinate învăţării limbii și literaturii române, bibliotecile virtuale cuprinddicţionare şi opere ale scriitorilor români, reviste culturale etc. Căile de acces sunt multiple, motoarele de căutare sunt internaţionale, iar portalurile – naţionale, şi, deşi au
un caracter general, în majoritatea cazurilor, au secţiuni dedicate culturii şi educaţiei.
Un şir de portaluri pun la dispoziţia celor interesaţi de lecturi, opere ale scriitorilor
clasici și contemporani, traduceri, recenzii, opinii etc.: http://www.biblior.net/; http://
www.istoria.md/; https://www.europeana.eu/portal/ru; http://www.romanianvoice.
com/; http://www.poezie.ro/; http://www.proza.ro/ etc.
Pentru îmbogățirea limbajului sau valorificarea lexicului în limba română recomandăm accesarea și utilizarea site-urilor lexicografice, precum: http://www.dictionare.
com/; http://www.dictionaronline.ro/; https://dexonline.ro/; https://www.dictionardesinonime.ro/; https://www.dictionardeantonime.ro/ etc.
Curriculumul actual la Limba şi literatura română presupune oabordare integrată, din acest considerent sunt nespus de utile înactivitatea didactică şi portalurile ce reflectă aspecte ale culturii şi
tradiţiilor naţionale.
Pe pagina oficială http://moldova.md/ elevii pot descoperi patrimoniul cultural al Republicii Moldova: cetăţile Moldovei, mănăstiri
şi biserici, monumente istorice din Chişinău, oameni de vază, patrimoniul natural, literatura română etc., se pot informa în ceea ce103priveşte simbolica de Stat a Republicii Moldova, despre unele aspecte istorice, culturale, geografice, dar şi din domeniul socialului(turism, sport, economie etc.).
Pe site-ul http://www.traditii.ro/ pot fi accesate informaţii utile despre sărbătorile şi tradiţiile româneşti (Crăciunul, Mărţişorul,Paştele, Dragobetele etc.), meşteşugurile tradiţionale şi lucrările
meşterilor populari (diverse piese de ceramică, articole textile, împletituri de nuiele şi alte fibre vegetale, obiecte din sticlă/sculptate
din lemn şi piatră, ouă încondeiate, căsuţe şi alte miniaturi), pe
care le-ar putea insera în proiectările didactice profesorii de Limba
şi literatura română în instituţiile cu predare în limbile minorităţilor naţionale.
Portalul http://www.cimec.ro/ conţine o poartă către patrimoniul cultural românesc mobil şi imobil. Informaţia prezentată facilitează accesul la valorile patrimoniului cultural şi de interes public
legate de: arheologie, monumente, muzee, etnografie (obiceiuri şi
tradiţii, meşteşuguri tradiţionale), carte (modernă şi veche), arteinterpretative.
Site-ul www.romanianvoice.com prezintă pagini din cultura românească şi secvenţe audio, video, poezii recitate şi cântate: umor
– momente vesele, poveşti, fabule şi basme, teatru, melodii vechi
româneşti, muzică populară, colinde, poezii româneşti (poeţi clasici şi contemporani), balade populare şi poezii creştine etc.
Suport didactic în organizarea procesului de instruire la Limba și literatura română profesorii pot găsi şi pe portalurile http://
www.dprp.gov.ro/elearning:/ http://www.antem.org/ etc.
www.antem.org este site-ul Asociaţiei Naţionale a Trainerilor
Europeni din Republica Moldova, promotor al învăţării limbii române de către vorbitorii alolingvi din republică, unde profesorii şielevii au la dispoziţie cursuri tradiţionale, e-learning, trainguri, materiale didactice pentru învățarea limbii române în mod tradițional(față în față), dar și la distanță etc.
Portalul http://video.elearning.ubbcluj.ro/ la rubrica Limba română ca limbă nematernă oferă surse audio-video pentru formarea şi dezvoltarea competenţelor de comunicare orală și scrisă abeneficiarilor pentru care limba română este o limbă nematernă
(RLNM).
Site-ul propune diverse categorii de materiale: înregistrări audio, video-clipuri (filmedidactice, poveşti, scenete etc.) însoţite de fişe de lucru. În ajutorul profesorului suntpropuse diverse  suporturi didactice: Cursuri de limba romană; Cursuri de orientare culturală; Resurse multimedia; Exerciţii interactive de iniţiere în limba română; înregistrări
audio tematice etc.

104Profesorul de Limba şi literatură româna poate crea multiple mijloace didactice (sarcini de lucru, exerciţii, teste de evaluare, prezentări etc.) cu ajutorul diverselor portaluri
educaţionale, oferind elevilor contexte digitale de învăţare a limbii și literaturii române,
atât prin abordarea sincronă, cât și asincronă.
Un serviciu gratuit pentru şcoli, organizaţii non-profit şi orice
persoană care are un Cont Google personal este Google Classroom
https://www.eduapps.ro/aplicatii-educatie/classroom/. Google
Classroom este o aplicaţie pentru educaţie, care îi ajută pe profesori să economisească
timp şi să îşi organizeze orele într-un mod eficient, să faciliteze comunicarea şi colaborarea cu elevii. În acest sens recomandăm spre informare https://www.eduapps.ro/blog/
cum-sa-implementezi-g-suite-for-education-si-adma-in-scoala-ta/.
Aplicația Google Meet permite utilizatorilor GSuite să efectueze
apeluri video de calitate, realizând conversații sincron prin întâlniri
video.
Zoom este o aplicație care permite realizarea unor conferințe video, expedierea de mesaje, fișiere, precum și participarea, în grup, ladiferite lecții în format digital. Astfel, Zoom va ajuta la crearea unorsăli de curs virtuale, unde profesorii și elevii pot interacționa online și desfășura eficient
activități didactice. Platforma aplicației permite efectuarea de apeluri video de grupde pe PC, laptop, smartphone sau tabletă prin folosirea chat-ului care, împarte ecranulîntre fereastra profesorului și utilizarea unei table virtuale interactive.
În versiunea gratuită a aplicației, conferințele video 1:1 sunt gratuite, indiferent dedurata acestora. În schimb, cele de grup sunt gratis doar pentru 40 de minute. Pentru afolosi aplicația Zoom nu e nevoie de cont, ci trebuie doar să se acceseze link-ul de accestrimis din partea profesorului și să se descarce aplicația pe mobil ori pe laptop/calculator, ca ulterior să se ofere conectarea cu un microfon și/sau Webcam.
O platformă gratuită de învăţare bazată pe joc şi tehnologie educaţională este https://kahoot.com/ Jocurile de învăţare KAHOOT pot
fi create de oricine, pe orice subiect şi pentru elevi de toate vârstele.
De mare ajutor, în acest caz, este cunoaşterea limbii engleze. KAHOOT-ul se poate accesa folosind orice dispozitiv, calculator sau laptop care dispune de un browser Web.
Aplicaţia KAHOOT poate fi folosită cu succes, în diverse etape ale organizării procesului
didactic: evocare, realizarea sensului, reflecţie, recapitulare și evaluare. Este o aplicaţie
uşor de creat și, totodată, este simplă în utilizare. De exemplu, pentru crearea unui contse accesează pagina www.getkahoot.com, opţiunea Sign up for free! unde se vor înregistra datele personale. Pentru crearea unui test se alege comanda Quiz, care deschide
pagina unde se vor înregistra datele testului. Prin opţiunea Ok, go! se trece la scriereaîntrebărilor, apăsând, pentru fiecare întrebare nouă opţiunea Add question. Varianta
corectă de răspuns, este marcată cu bifă. Pot fi ataşate imagini sau filmuleţe video, dacărăspunsurile sunt date după imagine sau filmuleţ. Butonul Next, trimite către scrierea
unei alte întrebări. Prin accesarea opţiunii Save, întregul test este salvat şi publicat,

105

iar cu opţiunea I’m done se ajunge pe pagina unde testul poate fi accesat cu ajutorulopţiunii Play. Este foarte important faptul că elevii percep utilizarea acestei aplicaţii cape un joc, manifestând dorința de a interacţiona şi mai mult cu tehnologiile digitale în
mediul şcolar.
Quizlet.com este o platformă complexă de materiale
online, ce conţine o serie de exerciţii interactive pentru semantizarea lexicului, termenilor, noţiunilor. Această platformă (https://quizlet.com/ru) include „un maraton” de învăţare a cuvintelor. Profesorul
poate crea cu uşurinţă propriile cartonaşe de cuvinte sau termeni, selectând doar lexicul din cel studiat de elevi la temă respectivă. Astfel, platforma creează o mulţime defişe precum: Learn „învaţă”, Flashcards „carduri flash”, Write „scrie”, Spell „vorbeşte”,
Test. Toate aceste posibilităţi interactive pe care le oferă platforma Quizlet, aplicate înprocesul de predare-învăţare-evaluare a limbii și literaturii române asigură tendinţe pozitive în formarea competenţelor digitale și comunicative ale elevilor.
Şi Google Forms este o aplicaţie care facilitează evaluarea elevilor.
Google Forms ajută la crearea chestionarelor de evaluare care conţin diverse tipuri de itemi: cu răspuns scurt, cu răspunsuri multiple,
casete de selectare, scară liniară, grilă cu mai multe variante de răspuns şi permite vizualizarea statistică a rezultatelor. Are un aspect profesional, o interfaţă care poate fi
schimbată în dependenţă de subiectul şi preferinţele profesorului.
Loom video recorder este o aplicație gratuită (o extensiune abrowser-ului Google Chrome) prin care profesorul, sau, eventual, elevul, poate înregistra monitorul, în întregime, sau doar o anumită pagină, prin intermediul Webcam-ului, însoțit, în același timp, și de un mesaj vocal. Loomplasează undeva în colțul din stânga într-un cerc filmarea care vine din Webcam, iar pe
tot ecranul va fi ceea ce profesorul vrea să înregistreze. Prin utilizarea aplicației Loomprofesorul poate partaja ecranul, lucrând cu elevii săi la un proiect individual sau degrup. De asemenea, Loom este o alternativă bună pentru răspunsuri scurte, trimise la
mai multe persoane concomitent.
O resursă utilă cu diverse conținuturi video educaţionale este şisite-ul YouTube, unul dintre cele mai populare site-uri din lume, carepoate fi folosit cu succes la clasă, oferind atât o bibliotecă de videoclipuri (peste 10 milioane de videoclipuri educaţionale), cât şi posibilitatea de a crea şiedita videoclipuri proprii cu o tematică foarte vastă, de ex.:106

Clasa a X-aMeșterul Manole

https://www.youtube.com/watch?v=QgohTctMbgA

V. Alecsandri, Dan, căpitan de plai

https://www.youtube.com/watch?v=bCkp1ahnbPs

I. L. Caragiale, Bacalaureat

https://www.youtube.com/watch?v=FtpujP_udb4

I. Slavici, Moara cu noroc

https://www.youtube.com/watch?v=DzoWJL_8-qQ

G. Călinescu, Tot mai înveți, maică?

https://www.youtube.com/watch?v=FCdr3xMAmBc

V. Romanciuc, Tu eşti stăpâna lumii

https://www.youtube.com/watch?v=hHys3GAX9D4

Clasa a XI-a
M. Eminescu, Cezara

https://www.youtube.com/watch?v=YT7BljFc4mU

M. Sadoveanu, Baltagul

https://www.youtube.com/watch?v=ZlMo3RSC470

Ion Druţă, Păsările tinereţii noastre

https://www.youtube.com/watch?v=290CHJmZU2k

Clasa a XII-a
M. Eminescu, Scrisoarea a III-ahttps://www.youtube.com/watch?v=0J_UbX2y0Wk

L. Rebreanu, Ciuleandra

https://www.youtube.com/watch?v=LVwGJA0xVtI

A. Păunescu, Repetabila povară

https://www.youtube.com/watch?v=Qy3ySuQaks4

YouTube-ul, dar şi alte site-uri precum https://laurentiumihai.ro/carti-audio-onlinegratuite/ https://www.youtube.com/watch?v=JNyuTNnmiBs (Temă de acasă, N. Dabija), https://www.youtube.com/watch?v=itaI57zkCFY (Pagini despre satul românesc.
Kinderland de L. Corobca – Alex Ştefănescu, critic și istoric literar) etc. pun la dispoziţia
cadrelor didactice, precum și a elevilor,  cărţi audio.  Le poţi asculta foarte uşor de petelefon, tabletă, mp3 player sau de pe alte dispozitive.

Calculatorul şi resursele multimedia devin instrumente esenţiale pentru noi provocări educaţionale, reprezintă o sursă bogată în documente autentice. Avantajele utilizării instrumentelor educative online în procesul instruirii elevilor la Limba şi literaturaromână rezidă în faptul că au un efect motivant la orele de studii. Elevii se simt încurajaţi să practice ceea ce au învățat într-un mediu ofertant învățării tinerilor din era
digitalizării, învățarea se realizează pe căi multisenzoriale etc. În plus, prin intermediul

107

instrumentelor digitale este asigurat feedback-ul imediat, elevul poate urmări evoluţia
rezultatelor sale, recunoaşte şi corecta greşelile, iar semantizarea lexicului, de exemplu,
devine un joc, lipsit de plictiseală şi rutină, sunt memorate cuvintele, termenii, definiţiile la nivelul subconştientului prin exersări repetate. În cazul evaluării se respectă obiectivitatea prin faptul că este exclus factorul uman. Printr-o evaluare asistată de calculator
elevul capătă încredere în forţele proprii.

3.2. Strategii şi instrumente de evaluare a rezultatelor învăţării
Componentă fundamentală a procesului de predare-învățare la disciplina Limba și literatura română este evaluarea. Aceasta constituie elementul reglator şi autoreglator,de conexiune inversă, în demersul didactic. În perspectiva corelaţiilor sistemice dintre
predare-învăţare-evaluare, evaluarea informează actorii educaționali despre eficienţa
strategiilor şi metodelor de predare-învăţare utilizate, dar, în acelaşi timp, se expune și
asupra corectitudinii stabilirii competențelor, obiectivelor operaţionale la nivelul lecției
şi a măsurii în care acestea se regăsesc în finalitățile şcolare.
Funcţiile esenţiale ale evaluării sunt: (a) de constatare şi apreciere a rezultatelor şcolare: se bazează pe verificarea rezultatelor la anumite intervale de timp, pe criterii prioritar constatative; (b) de diagnosticare: se bazează pe verificarea şi interpretarea rezultatelor la diferite intervale de timp pe criterii calitative; (c) de prognosticare: oferă sugestii
pentru deciziile ce urmează a fi luate în scopul ameliorării procesului instructiv-educativ.
În dependență de momentul realizării actului evaluativ, pe parcursul procesului deînvățare la disciplină, cadrul didactic va utiliza trei tipuri de strategii de evaluare: inițială,formativă, sumativă.
•		se efectuează la începutul programului de instruire (treaptă de învăţământ, anşcolar, semestru, unitate de învățare);•are funcţie diagnostică şi prognostică: identifică nivelul pre-achiziţiilor elevievaluarealor în termeni de competenţe (cunoştinţe, abilităţi, deprinderi, atitudini) îniniţială
scopul asigurării premiselor atingerii performanțelor propuse pentru etapa(predictivă)imediat următoare;• se realizează prin hărţi conceptuale, investigaţii, chestionare, teste, probeorale, scrise etc.;•		este axată pe proces şi se realizează pe parcursul învăţării;• se raportează la unităţile de competenţe şi unităţile de conţinut parcurse în
perioada vizată;• are funcţie de constatare a rezultatelor şi de sprijinire continuă a elevilor,
evaluareafuncţie de feedback, de ameliorare şi motivare;formativă • scopul evaluării formative este cunoaşterea sistematică şi continuă a rezultatelor curente şi ale progresului elevilor, identificarea situaţiilor în care elevul(curentă)întâmpină dificultăți;• se realizează pe bază de produse ale învățării prin observarea curentă a comportamentului şcolar al elevului, fişe de lucru, tehnici orale şi scrise, activităţi
individuale şi în colaborare, probe de autoevaluare;108• se realizează la finele unui parcurs de învățare (unitate de învățare, semestru
sau an școlar);•seraportează la unităţile de competenţe, unităţile de conţinut parcurse în
evaluarea
perioada vizată şi finalitățile stipulate la sfârșitul clasei date;sumativă
• are funcţia de constatare şi verificare a rezultatelor, de orientare şcolară, de(finală)certificare;• se realizează pe bază de produse şcolare recomandate de Curriculum, printeste, portofolii, proiecte, examene etc.

În contextul formării competenţelor la disciplină, evaluarea formativă (curentă) este
una de bază, care se realizează continuu și prin care se determină dacă au fost sau nu
atinse obiectivele pentru secvența de învățare dată, dacă rezultatul este un succes sau
un insucces.
În activitatea de evaluare profesorul de Limba și literatura română se va ghida dePrincipiile evaluării rezultatelor şcolare, Standardele de eficiență a învățării Limbii și literaturii române (liceu), competențele proiectate în Curriculumul la disciplină, unitățile decompetenţe, şi cerinţele moderne referitoare la organizarea şi desfăşurarea acţiunilor
evaluate.
Important este ca evaluarea la disciplina Limba și literatura română să se axeze pe
determinarea nivelului de realizare a unităților de competenţe şi de formare a competenţelor specifice proiectate în Curriculum, să fie una obiectivă, să evalueze performanțele
atinse de elev.
Orice proces evaluativ trebuie să se desfăşoare pe baza unei hărţi tehnologice bine
determinate în care se concretizează: cine va fi evaluat, tipul evaluării, obiectivele
evaluării (corelate cu unitățile de competențe, competențele specifice la disciplină și
competențele-cheie), strategiile/instrumentele de evaluare, timpul, locul proiectat pentru fiecare activitate de evaluare, modul de realizare a monitorizării activităţii evaluative, reflexia (compararea rezultatelor învăţării cu obiectivele preconizate), concluzia(diagnoza şi prognoza), decizia.
De notat că profesorul de Limba și literatura română, în contextul deschiderii Curriculumului actual pentru o proiectare personalizată, este în drept să elaboreze propriile
modele de evaluare, să aplice acele strategii, instrumente de evaluare pe care le consideră optime la unitatea de învățare, subiectul, clasa dată etc. Procesul de evaluare seva axa pe sarcini de lucru autentice, care valorifică situații, probleme reale din viață, cu
impact semnificativ pentru elev.
Evaluarea trebuie să-l motiveze pe elev spre succes, spre autodepășire, să-l sprijine
în aprecierea propriului nivel de evoluție, să-și identifice și conștientizeze punctele saleforte și slabe, să-l ajute să se integreze sociolingvistic în comunitate.
Orice activitate de evaluare trebuie să fie determinată de obiectivele de evaluare
proiectate (obiective de evaluare = obiective operaționale). Acestea cuprind (conform109

modelului lui R. F. Mager) trei elemente componente: comportamentul pe care elevul trebuie să-l demonstreze (Ce?), condițiile în care se produce acest comportament(Cum?), nivelul de performanță sau criteriul de reușită (Cât?).
• Formularea obiectivelor de evaluareComportamentul
observabil

Condiţia în carecomportamentul devine
vizibil, măsurabil

Nivelul deperformanță

Ce să facă?

Cum să facă?

Cât să realizeze?

să identifice...
să alegă...
să descrie...
să comenteze...

din text...
utilizând reperele...
în baza tabelului...
în ordine cronologică...

trei exemple...
în cinci enunțuri...
în spațiul rezervat...
enumerând ideile principale...

Exemplu:
să caracterizeze personajul,   în cinci enunţuri,   utilizând reperele propuse
Elevul va fi capabil.
             (Ce să facă?)                (Cât să realizeze?)            (Cum să facă?)• Forme și instrumente de evaluare
Evaluarea la disciplină se va realiza prin diferite forme de evaluare: orală, scrisă și
practică. Pot fi utilizate observarea și aprecierea verbală, răspunsul oral/chestionareaorală (curentă și finală), lucrările scrise (curente, trimestriale, de sinteză), testele docimologice (standardizate sau alcătuite de profesor, pentru evaluarea formativă), lucrări
practice, examene, scările de apreciere etc. În procesul de evaluare pot fi utilizate diverse modalități grafice (tabele, scheme, colaje, postere etc.) și iconice (ilustrații la operă)care sprijină elevul în structurarea și prezentarea răspunsului.
Se recomandă ca proiectarea activităților de evaluare să se realizeze în concordanță
cu conceperea predării-învățării și în deplină corelație cu aceasta. În fiecare unitate deînvățare va fi proiectată lecția de evaluare și de analiză a evaluării. Aceste tipuri delecții trebuie să se regăsească în caietul de evaluare al elevului, cu indicarea concretă adatei și a temei și în caietul de studiu al elevului. În dependență de specificul evaluării
(răspuns oral, test, eseu etc.), vor fi structurate activitățile de lucru asupra greșelilor.
Sugerăm aplicarea unor tehnici de lucru în perechi sau în grupuri mici, încurajând elevii
să se autoevalueze și să se evalueze reciproc.
În procesul de evaluare, cadrul didactic trebuie să-și concentreze atenția asupra
finalităților educaționale/competențelor necesare de evaluat pe parcursul perioadei
de învățare. În acest sens, profesorul își va proiecta activitatea de predare-învățareevaluare, răspunzând la următoarele întrebări: (a) Care sunt competențele specifice la110disciplină pe care trebuie să le urmăresc în activitatea de predare-învățare-evaluare?
(b) Ce unități de competențe trebuie să formez elevilor (în perioada concretă deînvățare)? (c) Ce produs final trebuie să realizeze elevii, pentru a demonstra că și-au
format unitățile de competențe proiectate? (d) Prin ce metode și cu ce instrumente voi
evalua acest produs? (e) Cum voi folosi datele obținute din evaluare pentru a eficientiza
procesul de predare-învățare la disciplina Limba și literatura română?
Procesul educațional face posibilă utilizarea unui instrumentar evaluativ divers. Încontext, Curriculumul actual propune un șir de activități de evaluare:
Evaluare orală: răspuns oral, prezentare orală/prezentare orală multimodală (a diferitor produse), descriere, caracterizare, discurs/discurs argumentativ, alocuțiune, dezbatere argumentativă, discuţie tematică etc.
Evaluare scrisă: test complex, text argumentativ, caracterizare de persoană/personaj, eseu/eseu de sinteză, text funcțional, reportaj, dictare, teză semestrială etc.
Evaluare practică: proiect individual/de grup, portofoliu, prezentare PowerPoint/
mp3/mp4, colaj, poster/poster digital, tabel conceptual/grafic, jurnal de lectură, revistă, buletin de știri, spot publicitar video, sondaj de opinie, chestionar, carte digitală,fotoreportaj etc.
Măsurarea rezultatelor școlare se va face prin instrumente valide, fidele și obiective,
prezentate subiecților evaluați anterior procesului de evaluare propriu-zisă, care vor
oferi un feedback relevant și operativ. Aprecierea rezultatelor va fi realizată pe baza
unor criterii unice, transparente, cunoscute de către elevi ca: cerințe, repere, parametri, bareme de corectare, descriptori de performanță etc.
Prin intermediul probelor de evaluare tradiționale și alternative la disciplină se vaurmări dezvoltarea potențialului formativ al elevului (receptarea comunicării orale și
scrise, producerea mesajelor verbale și scrise), se va urmări evaluarea gradului de formare a competenței de comunicare în limba română.
• Testul
Testul este un instrument eficient de evaluare la Limba și literatura română. Elaborarea testului necesită respectarea unui algoritm:
Stabilirea unităților
de competență
de evaluat.

Formularea
obiectivelor deevaluare.

Precizarea a ceea ce
se va evalua: produs,cunoștințe, capacități.

Elaborarea matricei
de specificații.

Formularea
sarcinilor, itemilor.

Elaborarea criteriilor
de apreciere și aschemei de notare.

111

Fiecare test include itemi corelați cu următoarele domenii cognitive (a) cunoaştere şiînţelegere; (b) aplicare; (c) integrare.
Pentru a evalua aceste domenii, testele includ următoarele tipuri de itemi:III. Itemi subiectivi(cu răspuns liber):a) itemi cu alegere duală;a) itemi cu răspunsa) itemi de tip rezolvare deb) itemi de tip pereche;
scurt;
probleme;c) itemi cu alegere multiplă; b) întrebări structurate; b) itemi de tip eseu (nestructurat și structurat).
I. Itemi obiectivi:

II. Itemi semiobiectivi

Este important ca în procesul de proiectare a itemului să fie precizat obiectivul deevaluare, deoarece între obiectivele de evaluare și itemi există o legătură indisolubilă
[56, pag. 38].
Itemi obiectivi:• Itemii cu alegere duală, oferă elevilor posibilitatea să aleagă răspunsul corect dindouă alternative: adevărat – fals, da – nu, corect – incorect, fapt – opinie.
 Citeşte afirmaţia. Dacă aceasta este adevărată, încercuieşte litera A, dacă estefalsă, încercuieşte litera F.
A F
Autorul romanului „Baltagul” este Ion Druţă.
 Citeşte afirmaţia dată. Dacă afirmaţia reprezintă un fapt real, încercuieşte litera F(fapt). Dacă afirmaţia reprezintă o opinie, încercuieşte litera O (opinie).
F O Constituţia reprezintă legea fundamentală a unui stat.
 Citeşte afirmaţia. Dacă partea a doua explică de ce este adevărată prima parte,încercuieşte Da. În caz contrar, încercuieşte Nu.
Da Nu Toate cuvintele apropiate ca sens se numesc sinonime.
• Itemii de tip pereche solicită stabilirea unor corespondenţe între informaţiile distribuite pe două coloane.
 Uneşte prin linii cuvintele din coloana A cu determinativele potrivite din coloana B.
 Înscrie în spaţiul din stânga coloanei A, litera din coloana B.
N.B.! Numărul răspunsurilor din a doua coloană trebuie să fie mai mare. Acest lucru
va micşora posibilitatea de a ghici răspunsul.
Coloana A____ V. Romanciuc____ G. Coşbuc
____ A. Păunescu

Coloana Ba) Repetabilă povară
b) Iartă-măc) Tu eşti stăpâna lumiid) Trei, Doamne, şi toţi trei112• Itemii cu alegere multiplă sunt formaţi dintr-un enunţ  urmat de un număr deopţiuni dintre care elevul trebuie să aleagă răspunsul corect, numit cheie. Răspunsurilegreşite se numesc distractori.
N.B.! Enunţul trebuie să fie clar, fără ambiguităţi; să nu conţină elemente ce sugerează răspunsul corect; opţiunile trebuie să fie plauzibile (să excludă răspunsuri evidente).
 Încercuieşte litera corespunzătoare răspunsului corect:
Poezia „Iartă-mă” a fost scrisă de: a) Adrian Păunescu, b) Grigore Vieru,c) George Coșbuc.
Itemi semiobiectivi:• Itemii cu răspuns scurt le solicită elevilor să adauge cuvântul/cuvintele care lipsesc
într-un enunţ.
 Cuvintele opuse ca sens se numesc _____________________.
 Fata babei era __________________, iar a moșneagului era ________________.
 Când se sărbătoreşte Ziua Limbii Române în Republica Moldova? ____________• Întrebările structurate sunt formate din mai multe subîntrebări de tip obiectiv sau
semiobiectiv, fiind legate între ele printr-un element comun. Schematic, modul de prezentare a unei întrebări structurate se prezintă astfel: material/stimul (texte, date, tabele etc.)subîntrebări
date suplimentaresubîntrebări [56, pag. 59-60].
 Răspunde succint la întrebările date în baza textului.
Itemi subiectivi (cu răspuns deschis):• Itemi de tip rezolvare de probleme cer elevului rezolvarea unei probleme sau aunei situaţii-problemă. Obiectivele urmărite prin acest tip de itemi sunt: înţelegerea
problemei; obţinerea informaţiilor necesare soluţionării problemei; formularea şi analiza ipotezelor; descrierea metodelor de rezolvare a problemei; elaborarea unui scurt
raport despre rezultatele obţinute; generalizarea datelor.
 Identificaţi ce semnifică cuvintele date și modul de formare.
Profesor, victorios, televizor, îndreptăţit, morar.
• Itemii de tip eseu solicită elevului să elaboreze un răspuns liber (eseu nestructurat)
sau un răspuns în conformitate cu un set de cerinţe date (eseu structurat): întrebări,plan, imagini etc.
 Pornind de la afirmaţia lui Lucian Blaga „Copilaria este inima tuturor vârstelor”,
realizaţi un eseu în 10 – 15 enunțuri.
Pentru a primi un răspuns scontat de la elevi, în cazul eseului structurat, sarcina trebuie să fie bine definită, fără ambiguități. Itemii pot viza aspecte de comparare, analiză
a relațiilor cauză – efect, justificare, generalizare, clarificare, analiză, aplicare, creație,concluzie.

113

Pentru a măsura nivelul de atingere a obiectivelor educaţionale preconizate şi a avea
o bună validitate de conţinut a testului cadrul didactic va elabora Matricea de specificaţii.
Prin Matricea de specificaţii se realizează corelarea dintre domeniile cognitive (cunoaşterea şi înţelegerea, aplicarea, integrarea), conţinuturile care se testează şi numărul de itemi necesari pentru elaborarea acestui test. În baza matricei de specificaţii seelaborează testul respectiv.
Testele docimologice elaborate în baza Matricei de specificaţii, necesită a fi axate nu
pe conţinuturi, ci pe domenii ale disciplinei, domenii determinate de Standardele deeficienţă a învăţării disciplinei respective.
Pentru elaborarea Matricei stabilim domeniile, % total de realizat. Procentul pentru
fiecare domeniu se calculează astfel: % total al domeniului cognitiv se înmulţeşte cu %total al domeniului disciplinei şi se împarte la 100. De exemplu: % total al domeniuluiÎnţelegere/cunoaştere – 30% x % total al domeniul 1– 20% = 600 : 100 = 6%.
După calcularea procentelor pentru fiecare domeniu se calculează numărul de puncte acordate şi se indică itemii respectivi.
Domenii cognitive
Domenii ale disciplinei
Domeniul 1
Domeniul 2
Domeniul 3
TotalÎnţelegere/
Cunoaştere
6%
3 puncte
15%
7 puncte
9%
5 puncte
30%
15 puncte

Aplicare8%
4 puncte
20%
10 puncte
12%
6 puncte
40%
20 de puncte

Integrare
6%
3 puncte
15%
8 puncte
9%
4 puncte  
30%
15 puncte

Total
20%
10 puncte
50%
25 de puncte
30%
15 puncte
100%
50 de puncte

Propunem, drept exemplu, un Test de cunoștințe și capacități (pentru sesiunea deiarnă), clasa a X-a.
• Unităţi de competenţe evaluate:
3.4. Aprecierea în baza textelor lecturate a punctelor de vedere, atitudinilor, sentimentelor exprimate.
3.5 Raportarea mesajului unui text citit la propriile experienţe de viaţă şi de lectură.
4.1. Respectarea exigențelor ortografice, gramaticale și stilistice în elaborarea textelor scrise.
4.4. Elaborarea unui eseu structurat în bază de repere.
4.5 Manifestarea responsabilității pentru corectitudinea exprimării în limba română
literară.

114

• Matricea de specificaţii. Obiective de evaluare
Domenii
cognitiveÎnţelegere/
Domenii
Cunoaştere
ale disciplinei/
Obiective de evaluare
Acte de comunicare
3% – 3 p.
Să utilizeze unităţile lexica- Item 1 – 3 p.
le în contexte adecvate.
Contexte tematiceSă redacteze diverse tipuri
de texte, respectând reperele propuse.
Elemente de construcţie acomunicării
Să utilizeze normele limbii
române literare, conform
sarcinii de lucru.
Total

Aplicare8% – 7 p.
Item 2 – 5 p.
Item 3 – 2 p.

Integrare

Total

4% – 4 p.
Item 8 – 2 p.
Item 9 – 1 p.
Item 10 – 1 p.
17% – 15 p.
Item 10 – 15 p.

15% – 14 p.

11% – 10 p.
27% – 25 p.
Item 7 – 10 p. Item 6 – 8 p.
Item 8 – 9 p.
Item 9 – 8 p.
6% – 6 p.
15% – 12 p.
9% – 8 p.
Item 4 – 6 p. Item 5 – 11 p.
Corectitudine
Lizibilitate – 1 p.

55% – 50 p.

20% – 19 p.

100% – 90 p.

50% – 44 p.

30% – 27 p.

30% – 26 p.

• Test de cunoștințe și capacități
Itemi

Puncte1. Scrie trei cuvinte din familia lexicală a cuvântului domn.
2. Rescrie enunţurile, înlocuind cuvintele subliniate prin sinonimele lor, potrivite
contextului.
Bietul tată a plecat în căutarea feciorilor. Ştirea a fost grea: toţi trei au căzut înrăzboi.
3. Alcătuieşte două enunţuri în care cuvântul a visa să aibă sensuri diferite.
4. Scrie verbele la timpul trecut, în baza schemei propuse.
Ce am făcut?
Ce făceam?
Eu (a călători mult)Noi (a fi atenţi)Voi (a propune tema)
Tu (a se grăbi încet)
El (a avea succes)
Ele (a accepta ideea)

3 p.
5 p.

5. Scrie în spaţiile libere formele potrivite ale substantivelor.

11p.

Ion Lazarenco Tiron este

persoană

şapte strâmtoare . Astfel a promovatdonaţie„Omul

pentru
An

casă

de

care a traversat din primanoastră peste

ţară
copil

. În 2018,” de către Asociaţie Mondială de Înot.

115

sportiv

hotarîncercarecele

 şi a obţinut

a fost desemnat

2 p.
6 p.

6. Completează, cu câte un enunţ argumentativ, Fişa de identitate a unui adolescent modern.
Calităţi
Competenţe
Pasiuni/Interese
Scopuri

8 p.

7. Redă, în opt enunţuri, conţinutul baladei Meşterul Manole. Utilizează cel puţin
un citat.
8. Caracterizează, în şapte enunţuri, personajul principal din poemul Dan, căpitande plai de Vasile Alecsandri, respectând reperele. Utilizează cel puţin un citat.
• Date generale.
• Argumentarea opiniei.
• O trăsătura care îl reprezintă.
• Lecţiile ce ni le oferă.

10 p.

9. Examinează anunţul. Continuă dialogul cu opt replici, pornind de la situaţia:Eşti interesat de oferta pentru vacanţă. Suni la agenţie pentru a afla detalii.

9 p.

11 p.

Agenția de turism „Călătorul” vă propune oferte de vacanță
Traseu: Chișinău – Ivancea – Orheiul Vechi – Țipova – Chișinău.
Forma călătoriei: în grup.
Mijloacele de transport: microbuz/autobuz.
– Am citit anunţul dumneavoastră. Aş vrea să obţin informaţii suplimentare.
– Vă răspundem cu plăcere. Ce vă interesează?
10. Citeşte afirmaţia: Ţara nu se serveşte cu declaraţii de dragoste, ci cu muncă cinstită... Munca cinstită, viaţa curată, dragostea şi grija faţă de cei din preajmă,respectarea datoriilor – aceste fapte înseamnă patriotism şi nu vorbele deşarte
(M. Sadoveanu).
Redactează, în zece enunţuri, un eseu pe tema: Ţara se serveşte cu muncă cinstită.
În compoziţie respectă următoarele condiţii:• expune opinia proprie;•		 utilizează formule de exprimare a• dezvăluie tema prin exemplul
opiniei, a convingerii, a concluziei etc.
activităţii unor persoane re•		 menţionează actualitatea mesajului;marcabile;• formulează concluzii.

16 p.

Lizibilitate şi acurateţe – 1 punct                Corectitudine – 8 puncte• Barem de corectare
Procesul de proiectare a testului se încheie cu elaborarea baremului de corectareși schemei de convertire a punctajului în notă, pe baza căreia vor fi corectate şi notate testele elevilor. Schema de notare include două aspecte: baremul de notare şi
scala de notare. Baremul de corectare reflectă punctajul acordat itemilor din test, seacordă câte 2 puncte pentru fiecare acţiune logică. De regulă, testul are 100 de puncte. Scala de notare reflectă convertirea punctelor în notă. Există mai multe modalităţi

116

de convertire a punctelor în notă. Unii cercetători propun acordarea notelor de 10 şi
9 atunci când raportul dintre ceea ce s-a cerut şi ceea ce a prezentat elevul este de
1 :  (1-0,9); notele de 8 şi 7 se acordă atunci, când raportul este de 1 : (0,7 – 0,6); notele
de 6 şi 5 se acordă atunci când raportul este de 1 : (0,6 – 0,5).
Notă: Se acordă câte un punct pentru fiecare enunţ logic, adecvat sarcinii de lucru.
Item

Specificări

1. Scrie trei cuvinte
Se acordă câte un punct pentru fiecare cuvânt identidin familia lexicală aficat corect.
cuvântului domn.
2. Rescrie enunţurile, înlo- Se acordă câte un punct pentru fiecare cuvânt identicuind cuvintele sublini- ficat corect.
ate prin sinonimele lor,
potrivite contextului.
3. Alcătuieşte douăSe acordă câte un punct pentru fiecare enunţ logic,enunţuri în care cuadecvat sarcinii de lucru.
vântul a visa să aibăsensuri diferite.
4. Scrie verbele la timpul Se acordă câte un punct pentru forma corectă a vertrecut, în baza schemei belor.
propuse.
N.B.! Nu se admit greşeli şi corectări!
5. Scrie în spaţiile libere
Se acordă câte un punct pentru forma corectă a subformele potrivite ale
stantivului, adecvată contextului.
substantivelor.
N.B.! Nu se admit greşeli şi corectări!
6. Completează cu
Se acordă:câte un enunţ arcâte un punct pentru un enunţ simplu;
gumentativ Fişa decâte două puncte pentru un enunţ argumentativ.
identitate a unuiadolescent modern.
7. Redă, în opt enunţuri, Se acordă:conţinutul baladei Meş- câte un punct pentru fiecare enunţ logic;
terul Manole.
un punct pentru expunerea momentelor relevante;
un punct pentru utilizarea cel puţin a unui citat.
8. Caracterizează, în opt
Se acordă:enunţuri, personajul
câte un punct pentru fiecare enunţ logic, adecvat sarprincipal.
cinii;
un punct pentru respectarea tuturor reperelor;
un punct pentru pertinenţa argumentului;
un punct pentru utilizarea cel puţin a două acte devorbire: exprimarea opiniei, atitudinii, formularea
concluziei etc.
un punct pentru utilizarea cel puţin a unui citat.

117

Puncte
3
5

2

6
11
8

8
1
1
7
1
1
1
1
1

9. Continuă dialogul cu
opt replici, pornind dela situaţia descrisă.

Se acordă:câte un punct pentru fiecare replică completă şi logică;un punct pentru utilizarea cel puţin a două acte devorbire: mulţumire, acceptare, refuz etc.
10. Scrie, în zece enunţuri, Se acordă şaptesprezece puncte pentru:
un eseu.
volumul textului – 10 puncte (câte un punct pentru
fiecare enunţ logic);
un punct pentru respectarea tuturor reperelor;
un punct pentru utilizarea cel puţin a două acte devorbire: exprimarea opiniei, convingerii, concluzieietc.;două puncte integral pentru un exemplu relevant;două puncte integral pentru originalitatea textului.
Lizibilitate şi acurateţe. Se acordă un punct pentru acurateţe şi scriere lizibilă.
Se acordă 8 puncte pentru corectitudinea exprimării în întreaga lucrare.

8
1
1
10
1
1
2
2
1
8

N.B.! Nu se vor lua în considerare greşelile comise în itemii 5 și 6.
Dacă elevul a realizat 50% din volumul indicat, i se acordă respectiv 50% dinpunctajul prevăzut pentru corectitudine.
Puncte
8 7
6
5
4
3
2
1
Număr de greşeli
ortografice şi de 0-4 5-9 10-14 15-19 20-24 25-29 30-34 35-40
punctuaţie

Schema de convertire a punctajului în notă (model)
Nota
10
9
8
7
6
5
4
3
% 95–100 86–94 77–85 62–76 47–61 31–46 19–30 13–18

2
7–12

1
1–6

3.2.1. Produse recomandate și criterii de evaluare
Noutatea actualului Curriculum la Limba și literatura română constă, și în introducerea componentei produsele curriculare. Produsele sunt proiectate pe unități decompetențe fiind dezvoltate gradual de la clasă la clasă. Fiecare produs fiind evaluat în
baza unui set de criterii/indicatori de evaluare.

118

Produsele învățării pe clase
CLASA a X-a

CLASA a XI-a

CLASA a XII-a

CS 1. Comprehensiunea vorbirii orale din variate tipuri de mesaje şi surse, manifestând interesşi atitudine pozitivă în procesul de interacţiune verbală.
Produse: întrebări de preciza- Produse: întrebări deProduse: întrebări dere, formularul, organizatorul
clarificare, chestionarul,clarificare������������������
/precizare, formugrafic, dialogul/interviul/disorganizatorul grafic, dialogul/ larul/tabelul, reprezentarecuţia, rezumatul textului audio interviul/conversația,grafică, interviul/conversația/etc.
rezumatul textului audio etc. discuţia, rezumatul textului
audio.
CS 2. Participarea la interacţiuni verbale în diverse situaţii de comunicare, demonstrândmotivare, flexibilitate, autonomie în realizarea intenţiilor comunicative.
Produse: dialogul/interviul,
Produse: interviul/interviul
Produse: interviul/interviul
conversaţia tematică, preaudio-video, discuția tematică, audio-video, dezbaterea, prezentarea orală, caracterizare
relatarea de evenimente/fap- zentare multimodală, caractede persoane/personaje, orte, caracterizare de persoane/ rizare de persoane/personaje,
ganizatorul grafic, discursul,
personaje, organizatorul gra- organizatorul grafic, discursul
proiectul individual/de grup, fic, discursul, proiectul indivi- argumentativ, proiectul indiviposterul etc.
dual/de grup, posterul etc.
dual/de grup, posterul etc.
CS 3. Interpretarea mesajelor scrise/textelor nonliterare şi literare din variate surse,
manifestând interes pentru lectură, gândire critică şi motivare pentru integrarea informaţiilor
achiziţionate în propriul sistem de valori.
Produse: fişa de lectură, harta Produse: agenda de lectură, Produse: jurnalul de lectură
conceptuală, organizatorul
jurnalul de lectură, agenda cu în format audio/audio-video,
grafic, aprecierea personală,notiţe paralele, harta concep- agenda în trei părți, apreciereafişa personajului, grila de au- tuală, fişa personajului, harta personală, organizatorul gratoevaluare, rezumatul, poste- textului, posterul, afișul defic, posterul/posterul digital,
rul etc.
prezentare a operei literare
prezentare de carte etc.
etc.
CS 4. Redactarea diferitor tipuri de mesaje pe variate suporturi, demonstrând corectitudine,
comportament lingvistic autonom şi responsabilitate pentru exprimarea
în limba română literară.
Produse: chestionarul, mesa- Produse: formularul comProduse: organizatorul grafic,
jul electronic, textul publicitar, pletat, mesajul electronic,
mesajul electronice, scrisoarea
pagină de jurnal, descrierea
reclamaţia, descrierea, carac- de intenţie, CV-ul, descrierea,
caracterizare de persoane/terizare de persoane/persona- caracterizare de persoane/
personaje, autocaracterizarea, je,  opinii argumentate, eseul personaje, textul argumentaexprimare de opinie, eseul
structurat, posterul/posterul tiv, eseul structurat, posterul/
structurat, posterul/posterul digital, proiectul individual/de posterul digital, proiectul indidigital, proiectul individual/de grup etc.
vidual/de grup etc.
grup etc.

119CS 5. Valorificarea experienţelor lingvistice şi de lectură în variate domenii de comunicareîn limba română, demonstrând apreciere, respect pentru valorile culturii naţionale șiuniversale, deschidere pentru exprimarea identităţii naţionale.
Produse: dialogul, eseul, pre- Produse: interviul, eseul, pre- Produse: interviul video, eseul
zentarea individuală/Powerzentarea în perechi, prezenta- nestructurat, prezentarea în
Point, discursul, posterul,
rea PowerPoint/prezi (însoțită grup, videoreportajul, discurexpoziția foto, afişul, ghidul
de text propriu), discursul lasul motivațional, portofoliul
turistic, proiectul individual/o temă data, e-colajul, fotodigital, excursie reală/virtuală,de grup etc.
reportajul, pliantul, proiectul spotul publicitar, proiectul
individual/de grup etc.
individual/de grup etc.

• Produse și criterii de evaluare a produselorA.
Descriere a unei
Eseu-analiză
persoane/a unui
Eseu
(a unei probleme)personaj• Respectarea reperelor. • Formularea clară a
1. Raportarea la tema aleasă:• Organizarea logică aproblemei, a viziunii, - corespondenţa dintre titlul temei şi
textului.
a concluziilor.
conţinutul eseului.
• Relevarea detaliilor• Validitatea��������������������
argumen- 2. Claritatea:
semnificative ale portelor.
- mesajul eseului este bine conturat,
tretului fizic și moral. • Indicarea surselor deformularea nu este ambiguă, lucrarea• Sugestivitatea��������������������
exeminformare.
este organizată în jurul unei idei pentru
plelor.
• Fezabilitatea
care exista dovezi verificabile;• Plasticitatea expresieisoluțiilor.
-��������������������������������������
formularea�������������������������������������
de comparaţii între caracverbale.
• Corectitudinea���������������������
expriteristici ale unor fenomene, activităţi,• Corectitudinea���������������������
exprimării la nivel stilistic,evenimente, procese.
mării la nivel stilistic,
gramatical, punctuaţi- 3. Argumentarea:
gramatical, punctuaţional, ortografic.
- ideile prezentate sunt susţinute deonal, ortografic.
• Respectarea��������������������
cerinţeargumente.
• Respectarea cerinţelor
lor faţă de aspectul
4. Coerenţa logică:faţă de aspectul grafic
grafic al lucrării.
-�����������������������������������������
eseul����������������������������������������
are o structură logică bine contual lucrării.
rată;- ideile exprimate au fluenţă şi sunt înlegătura unele cu altele.
5. Utilizarea diverselor surse:-���������������������������������������
sursele��������������������������������������
sunt citate corespunzător, argumentele aduse sunt susţinute prinprezentarea diferitor exemple.
6. Originalitate, creativitate, inovaţie:- modul deosebit prin care se abordează
tema, prezentarea opiniilor personale
bazate pe analiza diferitelor surse bibliografice.
7. Aspectul general al eseului:- respectarea criteriilor de corectitudine
lingvistică, ortografică, aspectul estetic.

120

B.
Prezentare
Prezentare
poster/revistă
PowerPoint(a) Evaluarea produsului• Prezentarea/enunţarealizat
rea temei• Titlu relevant• Logica şi coerenţa• Informaţii interesante,• Structurarea logică acorecteprezentării
• Ilustrare• Elocvenţa exemplelor• Redactare de conţinut
• Intonaţia
• Corectitudine lingvistică • Volumul/expresivita• Respectarea regulilor detea vocii
redactare a posterului• Contactul cu audito(b) Evaluarea prezentării
riul
produsului• Corectitudinea lingvis• Cunoaşterea informaţiei
tică (orală şi scrisă)• Intonaţie/volum/expresi- • Respectarea limitei devitateîntindere• Contactul cu auditoriul

Prezentarede carte• Prezentarea cărţii, autorului, şi atitlului• Prezentarea subiectului abordat/aevenimentelor descrise în carte.
• Prezentarea problemelor/motivelor• Personajele principale/secundare• Tema lucrării, mesajul lucrării
• Impresii/ce pasaje au impresionat
cel mai mult (ce ai vrea să citezi
din carte)• Concluzii/de ce ți-a plăcut cartea• Recomandări/de ce trebuie/merită să citești această carte• Coerenţa şi corectitudinea expresiei verbale

Evaluarea sumativă/finală la disciplina Limba și literatura română va constata nivelul de atingere a unităților de competențe proiectate în Curriculum, pentru clasa respectivă, fiind stabilită în baza unui test-sinteză și a baremului de corectare. Examenulde absolvire a liceului se va realiza prin teste standardizate la nivel național, fiind evaluat nivelul de atingere a competențelor specifice proiectate la disciplina Limba și literatura română pentru treapta liceală.
Astfel, examenul de bacalaureat la disciplină trebuie să ofere fiecărui elev-absolventde liceu posibilitatea de a-și demonstra competența de comunicare în limba română
ca limbă nematernă, în forma ei orală și scrisă, și anume: de comprehensiune a vorbirii
orale; de participare la interacţiuni orale în diverse situaţii de comunicare; de interpretare a mesajelor scrise/textelor nonliterare şi literare; de redactare a diferitor tipuri demesaje scrise; de valorificare a experienţelor lingvistice şi de lectură în variate domeniide comunicare în limba română.

121

Bibliografie
Cadrul legal şi normativNaţional
1. Codul Educaţiei al Republicii Moldova, 2014, modificat LP138 din 17.06.16, MO184192/01.07.16 art. 401; în vigoare 01.07.16.
2. Cadrul de Referinţă al Curriculumului Naţional, aprobat prin Ordinul Ministerului
Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova, nr. 432 din 29 mai 2017.
3. Concepţia didactică a disciplinei Limba şi literatura română în şcolile cu limba rusăde instruire, aprobată prin Hotărârea Colegiului Ministerului Învăţământului, nr. 17
din 21.11.95.
4. Curriculum naţional. Limba română pentru instituţiile de educaţie timpurie cu program în limbile minorităţilor naţionale. Ghid de implementare a curriculumului./Barbăneagră Al., Iordăchescu I., Cepraga L., Cucu L., Mocanu L., Zavadschi A. Chişinău: Tipografia Centrală, 2018.
5. Curriculum naţional. Limba şi literatura română pentru instituţiile de învăţământ cu
predare în limbile minorităţilor naţionale: învăţământul primar. Ghid de implementare a curriculumului disciplinar./Cazacu T., Feteasco R., Roşcovanu V. ş.a. Chişinău:Editura Lyceum, 2018.
6. Curriculum naţional. Limba şi literatura română. Curriculum pentru învăţământul
liceal (clasele a X-a – a XII-a) pentru instituţiile de învăţământ preuniversitare cu
limba rusă de instruire. Chişinău: Tipografia Centrală, 2010.
7. Programul naţional pentru îmbunătăţirea calităţii învăţării limbii române în instituţiile de învăţământ general cu instruire în limbile minorităţilor naţionale (20162020), aprobat prin HG nr. 904 din 31.12. 2015.
8. Standarde de eficienţă a învăţării. Chişinău: Tipografia Centrală, 2012.
9. Strategia de dezvoltare a educaţiei pentru anii 2014-2020 „Educaţia-2020”, 2014.
10. Strategia Moldova Digitală 2020, aprobată prin Hotărârea Guvernului nr. 857 din
31.10.2013.
11. Strategia intersectorială de dezvoltare a abilităților și competențelor parentale pentru anii 2016-2022, MECC, publicat: în MO Nr. 347-352 din 07.10.2016.
Internaţional
12. Beacco J. C., Byram, M. Ghid pentru elaborarea politicilor lingvistice educative înEuropa. De la diversitate lingvistică la educaţia plurilingvă. Consiliul Europei: Diviziunea Politici lingvistice, 2003.
13. Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching,
Assessment. Companion volume with new descriptors. Council of Europe, Strasbourg,
2018.
14. Little D., Perclova R., Portofoliul European al limbilor. Ghid destinat profesorilor şi
formatorilor cadrelor didactice. Consiliul Europei: Diviziunea Politici Lingvistice,Chişinău, 2003.
15. Nivel prag pentru învăţarea limbii române ca limbă străină. Consiliul de Cooperări
Culturale, Strasbourg, 2001.
Studii/rapoarte
16. Bucun N., Guţu V., Ghicov A. ş.a. Evaluarea curriculumului şcolar. Ghid metodologic.
Chişinău: IŞE, 2017.
122

17. Evaluarea curriculumului naţional în învăţământul general. Studiu. Chişinău: MECC,
IŞE, 2018.
Literatură în domeniu
18. Albulescu I. Pragmatica predării. Activitatea profesorului: între rutină şi creativitate.
Piteşti: Paralela 45, 2008.
19. Ardelean A., Mândruţ O. Didactica formării competenţelor. Cercetare – Dezvoltare –Inovare – Formare. Arad: „Vasile Goldiş” University Press, 2012.
20. Ardelean A., Pop V. L. Strategii didactice în perspectivă transdisciplinară. Bucureşti,2011.
21. Barbăneagră A., Petrenco L., Cucu L. ş.a. Interacţionăm şi comunicăm: Situaţii decomunicare, jocuri didactice, jocuri de rol, acte comunicative. Chişinău: Tipografia„Bons Offices”, 2014.
22. Barbăneagră A., Petrenco L., Cucu L. ş.a. Ghid metodologic. Predarea-învățarea integrată a limbii române în diasporă. ANTEM,. Chişinău: Tipografia Centrală, 2017.
23. Bocoş M. Didactica disciplinelor pedagogice. Un cadru constructivist. Piteşti: Paralela 45, 2008.
24. Bontaş I. Tratat de pedagogie. Bucureşti: BICALL, 2007.
25. Cartaleanu T., Cosovan O. ş.a. Formarea de competenţe prin strategii didactice interactive. Chişinău: CE Pro Didactica, 2008; 2011.
26. Cartaleanu T., Ghicov A. Predarea interactivă centrată pe elev. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2008.
27. Cartaleanu T., Cosovan O. ş.a. Studiul integrat al limbii şi literaturii române în gimnaziu. Chişinău: Editura Arc, 2017.
28. Cartaleanu T., Cosovan O. ş.a. Demersul didactic la limba şi literatura română în
gimnaziu: proiectarea explicită. Chişinău: Editura Arc, 2017.
29. Cazacu T., Feteasco R. ș.a. Teste preparatorii și de evaluare a competențelor. Eștigata de BAC? Limba și literatura română, instituțiile de învățământ cu predare în
limba rusă, clasa a XII-a. Chișinău: Editura ARC, 2016.
30. Cazacu T., Iordăchescu I. Româna pentru toţi. Cheia comunicării. Utilizarea verbelorîn vorbire. 3000 de verbe. Chișinău: Editura Integritas, 2008.
31. Ciolan L. Învăţarea integrată, fundamente pentru un curriculum transdisciplinar.
Iaşi: Editura Polirom, 2008.
32. Constantinovici E., Bărbuţă I. ş.a. Predarea şi învăţarea limbii prin comunicare. Ghidul profesorului. Chişinău: Editura Cartier, 2003.
33. Coyle D., Hood P., Marsh D. CLIL. Content and Language Integrated Learning. Cambridge: Cambridge University Press, 2010.
34. Costea O. Didactica lecturii: o abordare funcţională. Iaşi: Editura Institutul European, 2006.
35. Crisrea S. Dicționar de termeni pedagogici. București: Editura Didactică și Pedagogică, 1998.
36. Ghicov A. Didactica textului în rețea. Monografie. Chișinău: S.n., Tipografia ,,PrintCaro”, 2017.
37. Goraș-Postică V. Competența interculturală. Auxiliar didacic. Chișinău: Pro didactica,
2015.
38. Gutu Vl., Învăţământul centrat pe competenţe: abordare teleologică, În: revista Didactica Pro, nr. 1 (65), 2011.

12339. Frunze L. Dezvoltarea competenţelor de comunicare în procesul analizei textului literar. Teză de doctor în pedagogie, Chișinău, 2008.
40. Ilie E. Didactica literaturii române. Iași: Collegium-Polirom, 2014.
41. Iordăchescu I. Predarea textului literar în bază de repere. Chișinău: Editura Arc,2018.
42. Iordăchescu I. Viaţa şi activitatea scriitorilor: Ce? Cât? Cum? Chișinău: Editura Arc,2017.
43. Iordăchescu I. Captarea atenției și actualizarea cunoștințelor. Tehnici de lucru, partea I-IV. Chișinău: Editura ARC, 2009-2015.
44. Leahu R. Proverbul. Exerciții și jocuri didactice. Chișinău: Editura ARC, 2007.
45. Marin M. Didactica lecturii. Interacţiunea elev-operă literară din perspectiva atitudinilor şi valorilor literar-artistice. Chişinău: Editura Cartier, 2013.
46. Milancovici S. Didactica predării limbii române. Bucureşti, 2013.
47. Norel M., Sâmihăian F. Didactica limbii şi literaturii române. Bucureşti, 2011.
48. Oprea Cr.-L. Strategii didactice interactive. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică, 2007.
49. Pamfil A. Didactica limbii şi literaturii române (pentru învăţământul în limbile minorităţilor naţionale). Cluj: Editura Dacia, 2000.
50. Pâslaru VL. Introducere în teoria educației literar-artistice. București: Sigma, 2013.
51. Pâslaru VL. Concepţia educaţiei lingvistice şi literare, în: Limba Română, 1995, nr. 5,
p. 126-129
52. Platon E. (coord.) ş.a. Procesul de predare/învăţare a limbii române ca limbă nematernă (RLNM) în ciclul liceal. Suport de curs. Cluj-Napoca: Casa Cărţii de Ştiinţă,2011.
53. Popovici A. Formarea competenţei de audiere în procesul de predare-învăţare a limbii române în şcoala alolingvă (ciclul gimnazial). Teză de doctor în pedagogie, Chişinău, 2012.
54. Roşcovanu V. Bune practici. Dezvoltarea personalităţii elevului prin abordarea comunicativ-valorică. Portofoliu didactic la limba şi literatura română. Chişinău: Institutul de Științe ale Educației, 2015.
55. Sarivan L., Gavrilă M., Stoicescu D. ş.a. Predarea-învăţarea interactivă centrată peelev. Bucureşti: Educaţia 2000+, 2009.
56. Sâmihăian F. O didactică a limbii şi literaturii române: provocări actuale pentru profesor şi elev. Bucureşti: Editura Art, 2014.
57. Stoica A., Musteaţă S. Evaluarea rezultatelor şcolare. Ghid metodologic. Chişinău:Editura Lyceum, 1997.
58. Şchiopu C. Metodica predării literaturii române. Pitești: Editura Carminis, 2009.
59. Şchiopu C. Metodologia ELA a elevilor. Teza de doctor habilitat în științe pedagogice.
Chișinău: UPS „I. Creangă”, 2016.
60. Zgardan-Crudu A. Importanţa studiului integrat al disciplinei limba şi literatura română în formarea competenţelor de comunicare în ciclul gimnazial.//Revista deștiințe socio-umane, nr. 2 (21), 2012, pp. 32 – 40.
Site-uri utile:
61. http://rlnm.didacticalimbiiromane.ro/platforma-online/
62. http://video.elearning.ubbcluj.ro/?page_id=538
63. http://www.povesti-pentru-copii.com/
64. http://www.romanianvoice.com/
65. http://traditiidinromania.ro/category/legende
124