MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAEDUCAŢIA MUZICALĂ
Curriculum
pentru învăţămîntul gimnazial(clasele V-VIII)

Chişinău, 2010
1

Aprobat:- la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces verbal nr.10 din
21 aprilie 2010;- prin ordinul ministrului educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010

Echipele de lucru
Curriculumul modernizat (2010):
Morari Marina, doctor în pedagogie, conf. univ., USB „Alecu Russo”;Stîngă Ala, doctor în pedagogie, conf. univ., I.Ş.EEdiţia I:
Eugen Coroi;
Alexandru Borş, dr. conferenţiar;Sergiu Croitoru, conferenţiar;Ion Gagim, dr. habilitat.

2

Preliminarii
Modificarea standardelor în educaţie, precum şi adoptarea pedagogiei competenţelor pe scară naţională, solicită în mod imperativ modernizarea Curriculei şcolare
la Educaţia muzicală. Aceasta presupune elaborarea Curriculei din perspectiva trecerii de la modelul de proiectare curriculară centrat pe obiective la modelul axat pecompetenţe.
Standardele de competenţă reprezintă un document normativ ce indică normele
de competenţă necesare de atins în învăţare prin studiul disciplinei şcolare. Aceste
norme reflectă aşteptările sociale referitor la ceea ce va şti, va şti să facă şi cum va fi
elevul la o anumită treaptă de învăţămînt într-un domeniu de studiu.
Competenţa şcolară reprezintă un ansamblu integrat de cunoştinţe, capacităţi,deprinderi şi atitudini dobîndite de elev prin învăţare şi mobilizate în contexte specifice de realizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vedereasoluţionării unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală. Prezentul document este raportat la schimbările din societatea contemporană şi presupune
axarea educaţiei muzicale pe formarea de competenţe (cunoştinţe, capacităţi şi atitudini esenţiale în dezvoltarea personalităţii elevilor) şi prezentarea unor modalităţi
concrete de integrare a acestora în situaţii cotidiene.
Modernizarea curriculară este un demers teoretic şi practic, care se finalizează cu
decizii ferme referitoare la destinul multor generaţii de tineri. Curriculumul Educaţie muzicală va permite armonizarea valorilor personale într-un model socio-umanşi un ideal educaţional pe care generaţiile de astăzi să le îmbrăţişeze.
Educaţia artistică în toate timpurile a constituit o premisă importantă în formarea
unei personalităţi culte. Actualmente, Educaţia muzicală este o disciplină obligatorie pentru treapta primară şi gimnazială (clasele a I-a - a VIII-a) ale învăţămîntului
general. Astfel, educaţia muzicală ca disciplină şcolară, va urmări formarea culturii muzicale, ca parte componentă a întregii culturi spirituale a elevului. Educaţia
prin intermediul artei muzicale va permite elevilor să-şi cultive valorile personaleîn raport cu valoarea creaţiilor muzicale studiate, cu intensitatea trăirii muzicale, cu
gradul de formare a gîndirii muzicale asupra fenomenelor/legităţilor muzicii.
Curriculumul Educaţie muzicală are o semnificaţie extensivă, deoarece subsumează toate componentele procesului de învăţămînt: finalităţile, competenţele, standardele pregătirii, conţinuturile învăţării, metodologia de predare-învăţare-evaluare,normativitatea pedagogică etc. Statutul curriculumului este susţinut de următoarele
caracteristici: centrarea pe elev (elevul este privit ca subiect al actului educaţional);
centrarea pe competenţe; conţinuturi flexibile; conţinuturi - mijloc de atingere/realizare a obiectivelor; centrarea pe învăţarea activă; motivarea intrinsecă, axarea pe
nevoile şi interesele elevului; evaluarea performanţelor; dominarea formelor cooperante de instruire etc.
Înţelegerea curriculumului, ca program educaţional, generează proiectarea produselor curriculare: planul de învăţămînt, manuale, metodici, proiecte didactice.
Beneficiarii prezentului document sînt elevii, cadrele didactice, managerii şcolari,autorii de manuale, factorii de decizie şi membrii comunităţii.
3

Administrarea disciplinei Educaţie muzicală
Statutul disciplinei

obligatoriu

Aria
curriculară

Clasa

Arte

V
VI
VII
VIII

Nr. de unităţi
de conţinuturi
pe clase
43
2
3

Nr. de ore pe an
34
34
34
34

Concepţia didactică a educaţiei muzicale în Republica Moldova
Scopul artei este să completeze cunoştinţele omului despre lume şi despre sine.
Educaţia muzicală, prin obiectivele şi conţinuturile ei, urmăreşte realizarea educaţiei
artistice, ca parte componentă a culturii spirituale. Noţiunea de educaţie muzicală
este interpretată ca proces indivi­dual continuu de autodesăvîrşire spirituală a personalităţii prin multiple­le forme de contactare cu arta muzicii - modalitate de reflectare
prin imagini sonore/auditive a universului în care individul se manifestă ca element
component. Educaţia, şi nu instruirea profesională, este dezide­ratul principal al ciclului artistico-estetic în învăţămîntul preuniversitar. Educaţia artistică (inclusiv, educaţia
muzicală) se realizează pe două niveluri: informativ-teoretic şi formativ-aplicativ.
Nivelul informativ-teoretic vizează acumularea de cunoştinţe, for­marea priceperilor şi deprinderilor reproductiv-interpretative.
În urma contactului cu creaţia artistică şi prin exerciţii se formează reprezentări,noţiuni, categorii, judecăţi, capacităţi de reproducere şi interpretare; se discern criteriide apreciere valorică; se formează cul­tura teoretică; se cultivă capacitatea de a utilizalimbajul specific; se deprinde abilitatea de a descifra mesajul artistic.
Nivelul formativ-aplicativ presupune formarea atitudinii adecva­te faţă de valorile artistico-estetice şi contribuie atît la formarea idea­lului estetic, de a avea satisfacţii sufleteşti în faţa frumosului din opera de artă, cît şi la stimularea tendinţei de acrea noi valori.
Competenţa muzicală reprezintă totalitatea de cunoştinţe, abilităţi practice specifice domeniului artistic şi atitudini antrenate într-un sistem de orientări valorice înmuzica naţională şi universală. Competenţele specifice ale Educaţiei muzicale sîntstructurate pe următoarele domenii principale:- audiţia / receptarea muzicii;- interpretarea vocală / corală / instrumentală a muzicii;- creaţia elementară muzicală în sinteză cu alte arte;- analiza – caracterizare a muzicii.

4Activitatea educaţională din cadrul disciplinei Educaţie muzicală se va efectua
conform următoarelor principii: principiul pasiunii, principiul intuiţiei, principiulasemănărilor şi deosebirilor, principiul corelaţiei educaţiei muzicale cu viaţa, principiul unităţii educaţiei, instruirii şi dezvoltării muzicale, principiul “de la practică
la teorie”. Pentru cadrele didactice respectarea principiilor “de la practică la teorie”,“de la intuire la conştientizare”, va însemna punerea accentului pe trăirea vie a mesajului muzical şi nu pe “teoretizarea” lui.
Conţinuturile educaţiei muzicale sînt concepute sub aspectul unei corelaţii între
limbajul specific al acestui gen de artă, al interacţiunii de stiluri şi epoci în diversele
genuri ale muzicii. Atît prin specificul şi conţinutul său, cît şi prin posibilităţile saleformative, muzica trebuie să solicite nu numai fondul intelectual al elevului, ci maiales pe cel afectiv, cu implicaţii directe în declanşarea unor stări, a unor trăiri şi
sentimente, făcîndu-1 sensibil în faţa marilor probleme ale vieţii, precum şi pe celmoral, contribuind la creşterea unui suflet frumos, armonios, cu o aleasă educaţie
pentru valorile spi­rituale, cu extinderi în ţinuta etică individuală şi şcolară. Conform
curriculumului disciplinar, conţinuturile sînt reprezentate prin temele generale pentru
fiecare clasă şi prin reper­toriul muzical propus pentru interpretare şi audiere.
Structura Curriculumului Educaţie muzicală conţine următoarele
elemente:
I. 		 Preliminarii;
II. 		 Repere conceptuale ale educaţiei muzicale în clasele gimnaziale;
III. 		 Competenţe-cheie/transversale şi trans- disciplinare pentru treapta gimnazială;IV. 		 Competenţele trans-disciplinare pentru învăţămîntul primar;
V. 		 Competenţele specifice ale disciplinei Educaţie Muzicală;VI. 		 Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp;
VII. Competenţele specifice disciplinei, unităţile de conţinut, activităţi deînvăţare şi evaluare;
VIII. Strategii didactice: orientări generale (metodologice);
IX. 		 Strategii de evaluare;X. 		 Surse bibliografice.
Competenţe-cheie/ transversale
1. Competenţe de învăţare / de a învăţa să înveţi;2. Competenţe de comunicare în limba maternă / limba de stat;
3. Competenţa de comunicare într-o limbă străină;4. Competenţe acţional-strategice;5. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare;
6. Competenţe interpersonale, civice, morale;
7. Competenţe de bază în matematica, ştiinţe şi tehnologie;
8. Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC);
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori);
10. Competenţe antreprenoriale.
5Competenţele transdisciplinare pentru învăţămîntul gimnazial
1. Competenţe de utilizare a mijloacelor artistice pentru autocunoaştere şi autoexprimare;
2. Competenţe de a respecta diversitatea dorinţelor şi posibilităţilor oamenilor,
recunoaşte drepturile persoanelor reprezentante ale diferitelor culturi.
Competenţele specifice ale disciplinei Educaţie Muzicală
• Cunoaşterea şi înţelegerea diversităţii fenomenului muzical–artistic din perspectiva semnificaţiilor emoţionale, estetice, sociale şi spirituale;• Identificarea mijloacelor de expresivitate muzicală în corespundere cu rolulfiecăruia în redarea imaginii artistice şi a mesajului ideatic al lucrării;• Demonstrarea abilităţilor muzicale şi integrarea în activităţi cultural-artisticeşcolare şi extraşcolare.
• Utilizarea terminologiei muzicale specifice pentru caracterizarea şi aprecierea muzicii.
• Participarea afectivă în actul muzical de interpretare, receptare şi promovare
a valorilor muzicale naţionale şi universale.
V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Clasa a V-aTemeleMuzica şi literatura
Muzica şi teatrul
Muzica şi coregrafia
Muzica şi artele plastice

Clasa a VI-a

TemeleMuzica şi istoria
Muzica şi natura
Muzica cu program şi fără program

Clasa a VII-a

TemeleImaginea muzicală
Dramaturgia muzicală

Clasa a VIII-a

TemeleValori perene ale muzicii naţionale
Valori perene ale muzicii universale
Muzica - valoare a Eu-lui

6

Nr. de ore
10
6
10
8
Nr. de ore
10618
Nr. de ore
1618
Nr. de ore
1018
6VI. Competenţele specifice disciplinei, unităţile de conţinut,
activităţi de învăţare şi evaluare
CLASA a V-a
Subcompetenţe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare şi
evaluare (recomandate)

Muzica şi literatura (10 ore)
1.1. Compararea posibilită- • Arta muzicii şi arta cuvîntului: • Audiţia muzicii şi analiza imaginii artisticecaracteristicile specifice şi coţilor expresive şi descripticu acelaşi subiect înmune.
ve ale limbajului muzical şicreaţii muzicaleşi
literar în creaţiile artistice, • Simbioza muzicii cu poezia pocreaţii literare.
pulară:utilizînd conştient termenii-- Cîntece din folclorul copiilor; • Însuşirea cîntecelor şi
muzicali şi literari.
determinarea unităţii
-- Cîntece de leagăn;1.2. Interpretarea expresivă
strînse dintre caracte-- Cîntece istorice etc.
a repertoriului de cîntece în • Simbioza muzicii cu literatura
rul melodiei şi conţifuncţie de caracteristicile
nutul textului literar.
cultă:
lor muzicale şi poetice.
-- Cîntece din patrimoniul cultu- • Eseu cu tema Cîntecul
popular - manifestare
ral al neamului;
1.3. Ţinerea în memorie a
specifică a spirituali-- Cîntece lirice (romanţă, lied)cîtorva teme muzicale dintăţii unui popor; Cînetc.
creaţii academice generate • Balada - capodoperă de creaţie
tecul - „vers cîntat”,
din simbioza muzicii cu licîntecul - „muzică verpopulară şi cultă.
teratura.
sificată”.
• Alianţa muzică-cuvînt în muzica• Comentariulforţeibisericească.
1.4. Analiza şi descrierea • Genuri muzicale academice geexpresive a muzicii
specificului genurilor muîn cadrul activităţii denerate de simbioza muzicii cu
zicale academice generateintonare (vocalizare) a
literatura cultă (motet, cantată,de simbioza muzicii cu limelodiilor cîntecelor
oratoriu).
teratura;cu şi fără text poetic.
Creaţii recomandate:• Exerciţii de identifi-- Cîntec de leagăn, melodie şi
1.5. Aprecierea valorii artiscare a elementelor deversuri populare;
tice a simbiozei muzică - lilimbaj, care atribuie-- Balada Mioriţa, din folclorul
teratură în creaţiile celebre
expresivitate muzicală
păstoresc;
din literatura muzicală naţitextului poetic.
-- Trandafir de la Moldova, meonală şi universală.
• Exerciţii de asocierelodie populară;a versurilor la muzica-- Să-mi cînţi , cobzar, melodie
1.5. Utilizarea versurilor şi
audiată.
populară;aforismelor despre muzică
-- Izvorul veşniciei, vers. în argumentarea atitudinii
Gr.Vieru, muz. Eugen Doga;
personale faţă de creaţiile
-- La mijloc de codru des, vers.
muzicale audiate.
-- - M.Eminescu, muz. IacobMureşianu;-- Romanţa Pe lîngă plopii fărăsoţ, vers.- M. Eminescu, muz.

7• Comunicări orale, dis-- Guilelm Şorban;cuţii dirijate, schimb-- Romanţa De ce nu-mi vii?,de opinii asupra exprevers.- M. Eminescu, muz. sivităţii limbajelor muCarol Deckert;
zical şi literar în urma-- Liedul Păstrăvul, muz. - Franzaudiţiilor.
Schubert;-- Cantata Gloria, partea I - co- • Prezentare orală a informaţiilor selectate
rul Gloria in exelsis de Antodin diferite surse innio Vivaldi;
formaţionale despre-- Motet Ave verum de Wolfgang
genurile muzicale stuA. Mozart (cîntec bisericesc);diate.
-- Tatăl nostru de Gavriil Muzicescu;-- Oratoriul Mioriţa, muz. - Ion
Macovei (fragment);-- Cantata Altarul mănăstirii
Putna de Ciprian Porumbescu;-- Aria din cantata Brazilierabachiană, p. I de Heitor VillaLobos.
Muzica şi teatrul (6 ore)
2.1. Descoperirea raportului • Muzica pentru drame şi tragedii. • Audiţia muzicii.
muzică - dramă (atmosfera • Opera - gen al muzicii teatrale. • Analiza imaginii muzicale şi a mijloaceloremoţională, integritatea ac- • Varietatea genului de operă în lide expresie.
teratura muzicală universală.
ţiunii dramatice) în creaţiile
• Caracterul de divertisment în ge- • Vizionarea spectacolemuzicale instrumentale.
lor de operă, operetă,nul de operetă şi musical*.
2.2. Enumerarea şi explicamusical.
rea rolului părţilor compo- Creaţii recomandate:• Studiul şi discuţia sunente ale unui spectacol debiectului operelor ce-- Uvertura Egmont de L. vanoperă, operetă, musical.
lebre din literatura muBeethoven (drama lui Ghezicală universală.
the);
2.3. Descrierea originii şi• Analiza şi reprezenta-- Suita Peer Gunt de Edvard
dezvoltării genului de operă
rea grafică a elementeGrieg (drama lui H. Ibsen);cu referinţe la creaţii muzilor constituente a unui-- Piesă de concert Arleziana decale şi autori.
spectacol de operă.
George Bizet (drama lui Alp• Comentariul muzicalhonse Daudet);
2.4. Compararea şi diferenla portretele perso-- Aria lui Orfeu Che faro senzaţierea imaginii artistice genajelor principale în
Euridice din opera Orfeu denerale în diverse genuri debaza ariilor, scenelor
Christoph Willibald Gluck,operă: operă-basm, operă
audiate.
acţiunea aIII-a;
istorică şi operă comică.
-- Uvertura, Aria lui Tamino Aşa • Elaborarea partiturii
ascultătorului la numefrumuseţe divină din opera2.5. Intonarea expresivă arele muzicale audiate.
basm
Flautulfermecatdetemelor/laitmotivelor din
Wolfgang Amadeus Mozart;creaţii muzicale dramatice.

8

2.6. Caracterizarea conţinutului de imagini al creaţiilor audiate/vizionate şiinterpretate de pe poziţiile
idealului şi gustului estetic
autentic.

• Comunicări orale, dis-- Scena marşului triumfal dincuţii dirijate, schimb
opera Aida de Giuseppe Verdi,de opinii asupra varifinalul acţiunii a II-a;etăţii genului de operă
-- Uvertura Aria lui Figaro, Caîn muzică, despre teavatina Barbarinei din operatre şi interpreţi celebri
Nunta lui Figaro de Wolfgang
ai muzicii de operă.
Amadeus Mozart;• Victorină
muzicală
-- Corul Pe plaiuri de munte şi
auditivă în baza celorcîntecul Copiliţă de la munte
mai populare temedin opereta Crai nou de C.
muzicale din muzica
Porumbescu;
de teatru.
-- Corul America şi Cîntecul lui
Toni Maria din musical WestSide Story de Leonard Bernstain.
Muzica şi arta
coregrafică (10 ore)

3.1. Explicarea caracterului • Limbajul coregrafic şi limbajul • Audiţii problematizate
muzical: asemănări şi deosebiri.
pentru a identifica speabsolut al sincretismului în• Sincretismul muzică - dans în
cia de dans.
relaţia muzică-dans.
arta coregrafică populară. Muzi- • Învăţarea unor mişcări
3.2. Caracterizarea şi deoca dansurilor ritualice şi a dansude dans elementare.
sebirea auditivă a muzicii
rilor propriu-zise.
• Inventarea unor mişdiferitor tipuri de dans.
• Muzica şi dansurile popoarelorcări de dans potrivite
lumii în creaţia muzicală acadecîntecului însuşit.
3.3. Manifestarea interemică.
• Exerciţii ritmice desului pentru tezaurul arteisusţinere a ritmului
coregrafice populare: „Dră- • Muzica şi dansurile de societate.
melodiei din creaţiile
gaica”, „Căluşarii”, „Jocul • Muzica de balet.
• Varietatea dansului modern*.
propuse spre audiţie.
zestrei” ş.a.
• Vizionare de spectaco3.4. Compunere de ritmuri Creaţii recomandate:le coregrafice.
simple de dans şi susţinerea-- Muzica dansurilor ritualice• Analiza şi reprezentaritmului melodiilor de dansDrăgaica, Paparudele, Călurea grafică a elementecu bătăi în palme.
şarii ş.a.;lor constituente a unui-- Muzica dansurilor propriu-zispectacol de balet.
3.5. Recunoaşterea celorse (neritualice): Hora, Sîrba, • Comunicări orale, dismai semnificative elementeBătuta ş. a.;cuţii dirijate, schimb
ale limbajului baletului.
-- Cîntecul popular Să pornim
de opinii asupra vari3.6. Aprecierea valorii arhora inel;etăţii genului de balet
tistice a baletelor celebre-- Rapsodia română № 1 deîn muzică, renumiţi
ruseşti.
George Enescu;
coregrafi ai spectaco-- Valsul Valurile Dunării de I.
lului de balet, balerini
3.7. Argumentarea atitudiIvanovici;
şi balerine.
nii proprii asupra genurilor-- Valsul Dunărea albastră deartei coregrafice ca mijloc
Iohann Strauss (fiul);de exprimare şi comunicare-- Tangou La Cumparsita despirituală.
C.H. Matos Rodrigues;9• Alcătuirea variantelor-- Piesă pentru orchestra simde acompaniament ritfonică Bolero de Maurice
mic şi mişcări de dans
Ravel;la cîntecele cu caracter-- Trei dansuri simfonice româde dans.
neşti: Ciobăneasca, Olteneas• Interpretarea cîntececa, Brîul de Paul Constantilor cu executarea connescu;
comitentă a mişcărilor-- Dansul cavalerilor din fantede dans.
zia Romeo şi Julietta de Ser• Alcătuirea şi prezenghei Prokofiev;
tarea publică a refera-- Dansul cu săbii din baletul
tului cu tema „Faima
Gayaneh de Aram Haceatubaletelor lui P.I. Ceairean;
kovski”, „Ansamblul-- Secvenţe din baletele LaculNaţional de dansuri
lebedelor şi Spărgătorul depopulare Joc - promonuci de Piotr Ilici Ceaikovski
tor al culturii naţiona(video);le şi universale”.
-- Cîntecul Cît trăim pe-acestpămînt, vers. - Nicolae Dabija, muz. - Tudor Chiriac;-- Cîntecul Ţară de soare, vers. Gr. Vieru, melodie populară.
Muzica şi artele plastice (8 ore)creaţiilor
4.1. Deosebirea specificului • Muzica şi artele plastice: mijloa- • Audierea
muzicale inspirate dince specifice de redare/exprimare
mijloacelor de exprimare
operele de artă plastia realităţii.
ale unor creaţii muzicale şică.
plastice pe acelaşi subiect. • Arta decorativă populară şi fol• Analiza comparativă aclorul muzical.
4.2. Utilizarea adecvată a • Tabloul muzical. Peisajul muzielementelor de limbaj
termenilor de limbaj special
muzical cu elementecal şi peisajul plastic.
pentru caracterizarea opere- • Portretul muzical şi portretul
le de limbaj plastic în
lor muzicale şi plastice.
creaţiile muzicale şiplastic.
plastice inspirate din4.3. Stabilirea diferenţelor • Creaţia plasticianului - sursă detr-o temă.
inspiraţie pentru compozitor.
de ilustrare artistică a realităţii, limitele şi posibilităţile • Muzica - sursă de inspiraţie pen- • Prezentarea şi analizacreaţiilor plastice cu
tru plasticieni*.
expresive şi descriptive în
subiect muzical.
lucrările plastice şi în cele
• Vizitarea unor verniCreaţii recomandate:
muzicale.
saje, expoziţii de artă-- Tabloul simfonic Zborul că4.4. Determinarea elemenplastică.
răbuşului din opera Povestea
telor comune de limbaj înŢarului Saltan de Nicolai An- • Eseu structurat în urma
redarea realităţii în creaţii
cunoaşterii creaţiilor
dreevici Rimski-Korsakov;
plastice şi muzicale.
plastice prin progra-- Schiţa simfonică Marea demul Power Point.
Claude Debussy;
4.5. Transferul în limbajul•
Exerciţii de asociere
Uvertura
Marea
din
opera
Saartei plastice a impresiilor
a culorilor la temele
dko de N.A. Rimski-Korsakov;
trăite prin muzică.
muzicale audiate/inter-- Tabloul Tsunami la Kanagawa
pretate.
de Katsushika Hokusai;

10• Exerciţii de asociere-- Tabloul Furtună pe mare dea muzicii la creaţii de
I.K. Aivazovski;artă plastică.
-- Tabloul Crăiasa-Lebădă de• Realizarea unui desen
Mihail Vrubel;
ca posibilitate de a-- Piesa Lebăda din albumul
reda în culori şi forme
Carnavalul animalelor de Cacele audiate şi intermille Saint-Saëns;pretate.
-- Cîntecul Moara, vers. - V.
Cosmovici, muz. - GeorgescuKiriac;-- Ave Maria de Franz Schubert;-- Tabloul Madona Sixtină de
Rafael;-- Tabloul Intrarea lui Mihai
Viteazul în Alba-Iulia de Constantin Lecca;-- Muzica din filmul Mihai Viteazul de Tiberiu Olah;-- Cîntecul Cea din urmă noapte
a lui Mihai Viteazul, vers. - D.
Bolintineanu, muz. din colecţia lui G. Muzicescu;-- Suita simfonică Picturi de
Grigorescu de Ion HartularyDarclèe;-- Tablourile Car cu boi, Venindde la izvor, Păstoriţa, Dorobanţul de pictorul Nicolae
Grigorescu;-- Tabloul Dimineaţa în Moldova
de Mihail Petric;-- Monumentul Ştefan cel Marede Alexandru Plămădeală;-- Poemul simfonic Marea de
M.K. Ciurlionis;-- Tabloul Sonata mării de M.K.
Ciurlionis.
CLASA a VI-a
Muzica şi istoria (10 ore)
1.1. Distingerea multitudinii • Trecutul istoric - subiect al crea- • Audiţia cîntecelor şi
pieselor ce abordează
ţiilor muzicale.
funcţiilor artei muzicale în
subiecte istorice.
societate (magică, religioasă, • Personalităţi istorice evocate în• Formularea unor concreaţiile muzicale.
politică, educativă, cognitivă,cluzii, idei, supoziţii
• Figuri proeminente ale istoriei
estetică etc.).
cu referire la creaţiile
naţionale în muzică.
audiate de pe poziţiile
• Evenimente culturale reflectate
idealului şi gustuluiîn muzică.
estetic autentic.

11• Interpretarea vocal-co1.2. Explicarea fenomenu- Creaţii recomandate:rală a cîntecelor despre-- Corul sclavilor evrei din opelui creării muzicii din neceistoria neamului.
ra Nabucco de GiuseppeVerdi;
sitatea omului de a sonoriza-- Studiul revoluţionar № 12
şi armoniza lumea exterioapentru pian de Frédéric Cho- • Fredonare de temeră (materială) în corelaţie
portret din creaţiile
pin;
cu lumea interioară (spiriaudiate.
-- Corul Trompetele răsună,tuală).
vers. - Spicione, muz. - Gavriil• Analiza mijloacelor
1.3. Exprimarea clară şi
Muzicescu;
de expresie folosite laconvingătoare a opiniei-- Uvertura Coriolan de Ludwig
crearea portretelor mupersonale cu referire la vavan Beethoven;zicale.
loarea artei muzicale în des-- Cîntecul popular Ştefan, Ştecoperirea realităţii istorice
fan, Domn cel Mare;• Exerciţii de recunoaş(starea de avînt revoluţio-- Aria cneazului Igor din opera
tere auditivă a temelor/nar, tragismul unor momenCneazul Igor de Alexandr
laitmotivelor directoate istorice, aspiraţia spre
Borodin;re din creaţiile studilumină şi libertate a omului,-- Uvertura Ştefan cel Mare deate.
momentele culturale etc.).
Iacob Mureşianu;-- Cîntecul Mama lui Ştefan cel • Elaborarea partiturii
1.4. Descoperirea prin inMare, vers. - Dimitrie Bopersonale, în care setermediul creaţiilor muzilintineanu, muz. - Alexandru
fixează urmărirea evocale
audiate/interpretate
Flechtenmacher;lutivă a evenimentului
a faptelor istorice care au-- Cîntecul Hora Unirii, vers. istoric prefigurat în
marcat destinul poporului
Vasile Alecsandri, muz. - Alecreaţia muzicală.
de-a lungul anilor
xandru Flechtenmacher;-- Cîntecul popular Eu mă duc, • Expunerea orală / în1.5. Exprimarea argumencodrul rămîne;scris a impresiilor protată a atitudinii proprii asu-- Cîntecul Bardul din Mirceşti,vocate de muzică, emipra fenomenului muzicalvers. - Carol Scrob, muz. tere de judecăţi estetiartistic în raport cu diverse
Pietro Mezzetti;
ce asupra diversităţii
fenomene ale vieţii şi do-- Cîntecul Eminescu, vers - Gr.
fenomenelor muzicale,menii de activitate umană.
Vieru, muz. - Ion Aldea-Teoutilizînd vocabularul
dorovici;
muzical.
-- Oda bucuriei din Simfonia a
IX-a de Ludwig van Beethoven;-- Simfonia № 9 de Ludwig van
Beethoven, Finalul.
Muzica şi natura (6 ore)
2.1. Identificarea procede- • Imaginea naturii în creaţii de mu- • Expunereaorală/în
elor de redare a imaginilorzică populară (creaţii instrumenscris a impresiilor promuzicale ale naturii: imitatale, folclorul ocazional).
vocate de muzică, emiţii directe (onomatopeice) • Tema naturii în creaţia compotere de judecăţi estetişi indirecte, reproduceri şi
nistică naţională.
ce asupra diversităţii
descrieri muzicale, sugestii • Creaţii celebre dedicate naturii
raportului
muzicămuzicale spaţiale, de lumină,din tezaurul muzicii universale.
natură.
culoare, de statism şi mişcare
ş.a.

12

• Intonare/fredonare de2.2. Manifestarea spiritului Creaţii recomandate:teme muzicale accesi-- Cîntecul Ţara mea, vers.
creativ în activitatea de inbile.
Gr.Vieru, muz. - Valentin
terpretare muzicală, colaboDoni;rînd artistic cu profesorul la• Analiza mijloacelor şi-- Cîntecul popular Luncile
modelarea imaginii muzicaprocedeelor de redares-au deşteptat, după Timotei
le a naturii.
a imaginii naturii în
Popovici;
2.3. Expunerea orală / înmuzică.
-- Balada Mioriţa în interpretare
scris a impresiilor provode Nicolae Sulac;
cate de muzică, emiterea• Lucru în caiet: redarea-- Tabloul muzical Ciocîrlia;
judecăţilor estetice asupra
grafică a arhitecturii-- Cîntecele populare Sorcova,
diversităţii
fenomenelorlucrărilor muzicale, aLăzărelul, Caloianul, Paparumuzicale, utilizînd vocapunctului culminantdele, Drăgaica etc.;
bularul muzical (noţiunile
ş.a.
-- Tabloul muzical Dimineaţa în
muzica naturii, pictură musat de Alexei Botoşanu;zicală, ilustraţie muzicală,• Elaborarea partiturii-- Suita de melodii populare Plai
peisaj muzical);personale, în care se
moldovenesc în prelucrare de
2.4.Exprimarea
fixează urmărirea evoIonPăcuraru;
argumentată a atitudinii
lutivă a fenomenului/-- Suita № 3 pentru orchestră
proprii asupra fenome nului
tabloului din natură
SăteascadeGeorgeEnescu,muzical-artistic (ca mijloc
prefigurat în creaţia
p. IV Pîrîu sub lună;de exprimare şi comunicamuzicală.
-- Cîntecul Revedere, vers. - Mire spirituală, ca limbaj al
hai Eminescu, muz. - Dumitru • Eseu cu tema Naturaemoţiilor şi sentimentelor
Georgescu-Kiriac;- izvor de inspiraţie
umane, în legătură cu alte-- Cîntecul Codrii mei frumoşi,pentru compozitori.
arte, în raport cu diferitevers. - Petru Cruceniuc, muz.
- Eugeniu Doga;
fenomene ale vieţii, cu• Povestirea/descrierea-- Suita simfonică Privelişti molalte domenii de activitate
tradiţiilor folclorului
doveneşti de Mihail Jora;umană).
muzical legate de na-- Concertul Iarna din ciclultură.
Anotimpurile de Antonio Vivaldi;• Comentariu muzical-- Simfonia № 6 Pastorala dela creaţiile audiate în
Ludwig van Beethoven, p. IV;baza unui plan.
-- Cîntecul Fata de păstor, versuri populare, muz. - Teodor
Teodorescu.
-- Poemul simfonic Vltava deBedřich Smetana.
Muzica cu program şi muzicafără program (18 ore)
3.1. Comentarea conţinutul • Ce este muzica cu program şi • Audiere şi analiza cremuzica fără program?
aţiilor muzicale cu prode imagini al creaţiilor,• Creaţii cu program şi creaţii fărăgram şi fără program.
care corespund celor
program în muzica populară.
• Audiţii comentate.
două tipuri de program:
program-tablou şi program- • Creaţii cu program şi creaţii fără • Interpretare vocal-coprogram din tezaurul muzicii narală.
subiect.
ţionale profesioniste.

13

3.2. Recunoaşterea diferen- • Creaţii celebre cu program şi fără • Învăţarea unor cîntece
variate ca expresivitaprogram din tezaurul muzicii
ţei dintre imaginile muzicate, tematică şi grad deuniversale.
le ale celor două tipuri decomplexitate.
muzică: cu şi fără program.
Creaţii recomandate:
3.3. Ţinerea în memorie a-- Piese populare instrumentale • Lectura creaţiilor litecîtorva teme muzicale din
cu program: doina Cînd ciorare care stau la bazacreaţii academice de largă
banul şi-a pierdut oile, Ciocîrsubiectuluicreaţiei
popularitate - ca exemple
lia ş.a.
muzicale.
de muzică cu program şi-- Hora mărţişorului de Grigofără program.
raş Dinicu;• Interpretare/fredona-- Hora staccato de Grigoraş
re de teme muzicale
3.4. Analiza posibilităţilor
Dinicu;din creaţii academicede redare a realităţii şi a-- Balada pentru vioară şi piangenerate din simbioza
lumii interioare a omului în
de Ciprian Porumbescu;
muzicii cu literatura.
muzică cu program şi fără-- Uvertura Moldova de Alexanprogram.
dru Flechtenmacher;• Improvizare de melo-- Concertul Primăvara dindii pe versurile propu3.5. Relatarea reprezentăalbumul Anotimpurile dese, precum şi recitarerilor asociative personale
A.Vivaldi;
de versuri pe fondalapărute în cadrul audiţiilor-- Concert pentru vioară şi
muzical.
muzicale, în funcţie de tipul
orchestră în mi minor de F.
muzicii instrumentale (cuMendelssohn-Bartholdy, par• Exerciţii de formare aprogram şi fără program).
tea I;
gîndirii muzicale (cre-- Capriciu pentru vioară solo
3.6. Manifestă spirit creativ
area imaginilor asocia№
24
deNicoloPaganini;în activitatea de interpretare
tive în cadrul percepţi-- Fantezie Capriciu italian demuzicală - „colaborează”
ei muzicii pure).
Piotr
Ilici
Ceaikovski;
artistic cu profesorul la mo-- Suita pentru pian Tablouridelarea imaginii muzicale• Elaborarea partiturii
dintr-o expoziţie de Modest
interpretative a cîntecelor.
personale la creaţii
Petrovici Musorgski;
muzicale.
-- Preludiu şi fuga în do major,
CBT, vol. I de Johann Sebasti• Exerciţii de înviorare aan Bach;vocii, de lărgire a dia-- Preludiu La serenade interpazonului, de perfecţirompue (Serenada întreruptă)onare a intonaţiei ş.a.
de Claude Debussy;-- Cvartetul № 17 Vînătoarea de
W.A.Mozart, p. I;-- Cvartetul № 14 Der Tod unddas Mädchen (Domniţa şi
Moartea) de Franz Schubert;-- Simfonia № 40 în sol minor de
W.A.Mozart, p. II Andante;-- Cîntecul Drumuri mii pe temaprincipală din simfonia №
40 de W.A.Mozart, vers. - Gr.
Vieru;

14

3.7. Manifestarea capacităţilor de gîndire muzicală în
cadrul audiţiei muzicii şi acîntului vocal-coral (comparare, analiză, sinteză, generalizare ş.a.).

• Expunereaorală/în
-- Simfonia № 4 Italiană descris a impresiilor proF.Mendelssohn-Bartholdy, p.I;
vocate de muzică, emi-- Simfonia Faust de Franztere de judecăţi estetiLiszt;
ce asupra diversităţii
-- Simfonia № 5 de Gustav Mafenomenelor muzicale,hler, p. IV - Viaţa cerească.
utilizînd vocabularul
muzical.
CLASA a VII-a
Imaginea muzicală (16 ore)

1.1. Deosebirea şi caracte- • Imaginea artistică a realităţii. • Audiţii, vizionări de
opere artistice;
Mijloacele de expresie muzicală.
rizarea constituenţilor principali ai imaginii muzica- • Noţiunea de imagine muzicală. • Interpretare vocal-corală;Caracteristici ale imaginii muzile: expresia sonoră a lumii• Modelarea grafică în
cale.
interioare şi reprezentările
culori, forme, în ex• Tipurile de imagine muzicală.
asociative.
presii corporale a unor
Imagini muzical-artistice „pure”
1.2. Identificarea mijloaceimpresii şi imagini(în genul de piesă instrumentală,lor de limbaj muzical (numuzical-artistice;
sonată, cvartet şi concert, fantecleul semantic) şi tipurile de• Exerciţii cu substituizie).
imagine muzicală în muzica
rea unor elemente de• Imagini muzical-artistice „mixcu şi fără program.
limbaj muzical pentrute” (în genul de suită, simfonie,
1.3. Perceperea şi analizaa observa modificarea
cantată).
formei muzicale ca mijloc
imaginii muzicale;de structurare şi de desfăşu• Exerciţii de recunoaşrare în timp a conţinutului Creaţii recomandate:tere a formei muzicale-- Serenada de Franz Schubert;
imaginilor muzicale.
din audiţii şi din anali-- Mica serenadă nocturnă de
1.4. Manifestarea spiritului
za partiturii;
Wolfgang Amadeus Mozart;
creativ şi artistic în activi• Analiza creaţiilor mu-- Barcarola din opera Oberontatea de interpretare vocalzicale audiate şi inde Carl Maria von Weber;corală a muzicii.
terpretate(definirea-- Piesa pentru pian Către Eliza
mesajului, delimitarea
de Ludwig van Beethoven;părţilor componente,-- Cîntecul gondolierului venesesizarea
conflictuţian de Felix Mendelssohnlui, a contrapunerii
Bartholdy;
temelor, identificarea-- Sonata pentru clavecin în lapunctului culminant,mojar (KV 331) de Wolfgang
a deznodămîntului, a
Amadeus Mozart, p. III - Ronconcluziei ş.a.);do alla turca;• Elaborarea partiturii-- Sonata pentru pian opus 27,
ascultătorului.
№ 1 în do diez minor (Sonata
Comentarii orale/
Lunii) de Ludwig van Beetho- •scrise, comunicări deven, p. I Adagio sostenuto;
impresii, schimburi de-- Cvartetul de coarde № 77,
opinii, dezbateri dupăop.76 Imperial de Joseph
audierea/vizionarea
Haydn, p. II Poco adagio
unor opere artistice;cantabile;15

-- Cvartetul de coarde № 2 Mol- • Elaborarea criteriilor
de apreciere valorică adova de Eugen Coca, p. III
operelor de artă.
Scherzo vivacissimo;-- Concert pentru 2 viori în reminor de J.S. Bach, p. I;-- Fantezie - expromptu pentru
pian de Frédéric Chopin;-- Fantezie pentru pian (KV397)
de Wolfgang A. Mozart;-- Suita pentru orchestră № 2 înre major Muzica apelor deGeorg Friederich Händel;-- Simfonia fantastică de Hector
Berlioz (fragmente);-- Simfonia № 7 Leningrădeană
de Dmitri Şostakovici, p.I;-- Cantata Jezu de Johann Sebastian Bach (fragment);-- Cantata Carmina Burana deCarl Orff, partea O fortuna;-- Oratoriul pentru solişti, cor
mixt şi orchestră Patimile şiînvierea Domnului de Paul
Constantinescu (fragmente).
Dramaturgia muzicală (18 ore)
2.1. Identificarea fazelor • Forma muzicală ca expresie a • Improvizaţii muzicale
prin utilizarea procedramaturgiei (forma tripartită,principale ale dramaturgiei
deelor de dezvoltare
variaţiuni, formă liberă).
compoziţiilor muzicale.
muzicală.
2.2. Distingerea etapelor • Procedee de dezvoltare în genurile muzicii instrumentale (re- • Exerciţii de frazare,
procesului de dezvoltare
interpretare expresivă
petiţia, contrastul, asemănarea,
muzicală a creaţiilor audiateşi nuanţare dinamică
progresia).
(început, înaintare-continuaîn cadrul cîntului vo• Sonata ca gen şi formă.
re, culminaţie, sfîrşit).
cal-coral.
2.3. Respectarea legilor de- • Dramaturgia în genul de operă. • Comentarii
orale/
zvoltării muzicale în proce- • Dramaturgia în genul de balet.
scrise, comunicări desul interpretării vocalimpresii, schimburi deCreaţii recomandate:corale.
opinii, dezbateri după-- Sonata pentru pian № 11 în la
2.4. Aplicarea cunoştinţelor
audierea/vizionarea
unor opere artistice;major de Wolfgang Amadeus
despre dramaturgia muzicală
• Analiza procedeelor deMozart, p. I (forma variaţiîn procesul de analiză-caracdezvoltare a mesajuluiuni);terizare a mesajului muzicalîn creaţiile muzicale-- Variaţiuni pe tema rapsodiei
în creaţii din literatura muziaudiate şi interpretate
lui Liszt de Serghei Rahmacală naţională şi universală.
(specificul dramaturgininov;
2.5. Exprimarea argumentaei muzicale în creaţiile
-- Concert pentru corn şi orchestă a atitudinii proprii asupracelebre din tezaurul
tră № 4 (KV 495) în mi bemol
fenomenului muzical-artismuzicii naţionale/unimajor de Wolfgang Amadeus
tic.
versale).
Mozart, p. I;

16• Elaborarea partiturii-- Concert pentru pian şi orascultătorului.
chestră în la minor de Edvard
Grieg, p. I;-- Concertul pentru vioară şi or- • Audiţii, vizionări de
opere artistice.
chestră de Ştefan Neaga;-- Capriciul italian de Piotr Ilici
Ceaikovski;-- Capriciul pentru vioară solo
№ 24 de Niccolò Paganini;-- Sonata pentru pian № 8 Patetica în do minor de Ludwig
van Beethoven, p. I, III;-- Sonata pentru pian № 2 în
si bemol minor de FrédéricChopin, p. I;-- Simfonia № 5 de Ludwig van
Beethoven, p.I;-- Uvertura-fantezie Romeo şi
Julieta de Piotr Ilici Ceaikovski;-- Opera Oedipe de George
Enescu (Aria Sfinxului, Aria
lui Oedipe Deschideţi poarta);-- Cavatina Normei Costa diva
din opera Norma de Vincenzo
Bellini;-- Cîntecul Moldova, vers. Titus Ştirbu, muz. - Sergiu
Croitoru;-- Baletul Frumoasa din pădurea
adormită de Piotr Ilici Ceaikovski (secvenţe video);-- Baletul Giselle de Adolphe
Adam (secvenţe video); Baletul Luceafărul de Eugeniu
Doga.

CLASA a VIII-a

Valori perene ale muziciinaţionale (10 ore)
1.1. Utilizarea unor criterii • Valorile folclorului muzical naţi- • Interpretare vocal-coonal (doina, balada, colindul).
rală.
de apreciere valorică a cre• Intonarea/fredonareaaţiilor muzicale de factură • Muzica sacră.
temelor principale dinpopulară şi cultă din tezau- • Lăutarii şi arta lăutărească în cultura muzicală naţională.
compoziţiile audiate.
rul muzicii naţionale.
• Interpreţi celebri ai culturii muzi- • Audiţii, vizionări decale naţionale.
opere artistice.
• Maeştri şi capodopere.

17• Elaborarea partiturii
1.2. Descrierea folclorului Creaţii recomandate:ascultătorului.
-- Tatăl nostru de Anton Pann;
muzical ocazional şi ritual• Realizarea unui por-- Hristos a înviat de Gavriilcare însoţeşte sărbătorile şi
tofoliu cu articole/puMuzicescu;
obiceiurile populare.
blicaţii, poze despre-- Divertisment rustic de Sabin
1.3. Identificarea la auz ainterpreţi/compozitoriDrăgoi;unor formaţii instrumentale
din domeniul culturii-- Concert coral № 1 de Gavriil
şi vocale, a unor interpreţi
muzicale naţionale.
Muzicescu;
reprezentativi ai culturii-- Oratoriul Mioriţa de Ion Ma- • Alcătuirea unui promuzicale naţionale.
gram de audiţiea unei
covei;
1.4. Manifestarea interesucolecţii de creaţii de-- Opereta Crai Nou de Ciprianlui pentru valorile culturii
muzică naţională, care
Porumbescu (fragmente);
muzicale naţionale prin
exprimă gradul de for-- Poema română de George
identificarea surselor demare a culturii muziEnescu;
informaţie care pot susţine
cale.
-- Fantezia pentru vioară şi piano investigaţie a fenomenuSimfonia primăverii de Eugen
lui cultural-artistic.
Coca;-- Romanţe şi Arii în interpretarea Mariei Bieşu, Mihail
Munteanu.
Valori perene ale muzicii universale (18 ore)
2.1. Perceperea auditivă, • Clasificarea genurilor muzicii • Interpretare vocal-coacademice.
rală.
emotivă şi integrală a sfe• Intonarea/fredonarea
rei imagistice a creaţiilor • Muzica polifonică.
temelor principale din
muzicale de diferite genuri, • Muzica de cameră.
• Genuri şi forme ale muzicii incompoziţiile audiate.
specii, forme.
strumentale.
• Audiţii, vizionări de2.2. Distingerea elemenopere artistice.
telor specifice ale muzicii • Creaţiile vocal-instrumentale celebre.
• Elaborarea partiturii
instrumentale, vocal-corale• Universul genului de operă.
ascultătorului.
şi dramatice.
2.3. Caracterizarea ideilor • Genurile de artă scenică (baletul, • Expunerea impresiilor
suita de balet).
provocate de muzică
şi sentimentelor sugerate deîn scris şi în cadrul dismuzica academică şi cea de • Genurile muzicii contemporane(neoclasicism, jazz, avangard,cuţiilor.
divertisment.
rock, folc).
• Alcătuirea unei expu2.4. Recunoaşterea auditineri despre un evenivă a unor lucrări muzicale • Muzica uşoară de audiţie şi dedans.
ment cultural-artistic,
reprezentative, aparţinînd
folosind un plan.
diferitor orientări stilistice• Comentarea diverselor(Baroc, Clasicism, Roman- Creaţii recomandate:-- Tocata şi fuga în re minor deopinii privind valoarea
tism ş.a.).
Johann Sebastian Bach;artistică a creaţiilor-- Simfonia № 94 în sol major
muzicale din epoci şiSurpriză de Joseph Haydn, p.
stiluri diferite.
II Andante; Simfonia № 104
în re major Cimpoiul de Joseph Haydn, p. I;

18

2.5. Emiterea judecăţii
estetice asupra diversităţii
fenomenelor muzicii contemporane (curente, stiluri,
formaţii ş.a.).

• Concursuri de inter-- Cvartete de Joseph Haydn;
pretare.
-- Concert pentru pian şi orchestră № 21 în do major (KV • Audiţii comentate.
• Realizarea unui pro467) de Wolfgang Amadeus
iect de studiu al reperMozart, p. I;
toriului unei formaţii
-- Agnus Dei, Lacrymosa dinartistice/a unui interRecviem de Wolfgang Amadepret contemporan.
us Mozart;-- Simfonia № 3 Eroica de Ludwig van Beethoven, p. I, III;-- Simfonia № 9 de Ludwig van
Beethoven, p. I, II;-- Aria Adelei din opereta Liliacul de Johann Strauss (fiul).
-- Missa Solemnis în re major
de Ludwig van Beethoven,secvenţele: Christe Eleison,
Gloria in Excelsis Deo, Credo
in unum Deum, Benedictus;-- Baletul Chopiniana de coregraful Mihail Fokin pe valsurile lui Frédéric Chopin-- Simfonia № 8 Neterminată deFranz Schubert, p. I;-- Rapsodia ungară № 2 de Ferenz Liszt;-- Carmen-suita de George Bizet
şi Rodion Şcedrin;-- Uvertura din opera Bărbierul
din Sevilla de Gioacchino
Rossini;-- Aria Violetei din opera Traviata de Giuseppe Verdi;
Muzica - valoare a Eu-lui (6 ore)orale/• Varietatea trăirilor umane redate • Comentarii
3.1. Percepe emotiv şiscrise, comunicări deîn muzică.
integral sfera imagistică
impresii, schimburi de• Sentimentul de dragoste ca laita creaţiilor muzicale deopinii, dezbateri dupămotiv al vieţii.
diferite genuri, specii, foraudierea/vizionarea• Valorile democratice în muzicame (în muzica folclorică,unor opere artistice.
din toate timpurile.
academică, religioasă, de• Obiceiuri şi tradiţii muzicale în • Audiţii muzicale codivertisment).
mentate.
viaţa de familie.
3.2. Manifestă cultură vo• Elaborarea partiturii
cală la interpretarea muzicii • Virtuţile omului în muzică.
ascultătorului.
de factură academică şi de • Idealurile credinţei în muzică.
• Relaţia om - muzică în contem- • Interpretare vocal-codivertisment.
rală.
poraneitate.

19• Intonarea/fredonarea
temelor. principale dincompoziţiile audiate.
• Expunerea orală / înscris a impresiilor provocate de muzică.
• Elaborarea unui repertoriu muzical de pepoziţiile unui om contemporan.

3.3. Comentează şi caracterizează conţinutul de imagini al creaţiilor audiate/vizionate şi interpretatede pe poziţiile idealului şi
gustului estetic autentic.
3.4. Emite judecăţi esteticeasupra diversităţii fenomenelor muzicale, utilizînd
vocabularul muzicaladecvat.
3.5. Exprimă argumentat
atitudinea proprie asupra
fenomenului muzical-artistic.

VII. Strategii didactice: orientări generale (metodologice)Predarea cu succes a educaţiei muzicale depinde în mare măsură de tehnologiile
didac­tice ce se aplică în procesul instructiv-educativ. La rîndul său, tehnologia didactică se va configura prin relaţionarea formelor, metodelor, mijloacelor cu ansamblul devalori ideatice (de cunoaştere) şi practice propuse de către profesor la lecţiile de educaţie
muzicală, prin cooperarea dintre profesor şi elev şi aplicarea judicioasă a procedeelor
de evaluare şi autoevaluare, toate raportate la situaţii concrete de învăţare. Un factor extrem de impor­tant pentru eficientizarea demersurilor educative îl constituie racordarea componente­lor sus-numite la domenii din afara procesului: arte, ştiinţe, natură, tehnică, viaţa de zi cu zi. Modul adecvat şi eficient de racordare şi valorificare acomponentelor asigură finalităţile performante ale procesului instructiv-educativ.
Predarea muzicii în şcoala modernă cere din partea profesorului o pregătire
temeini­că, necesită capacităţi ce permit realizarea analogiilor şi a corelării cu multiplele domenii ale vieţii în care muzica îşi găseşte izvorul de inspiraţie. O frecventă dificultate întimpinată de profesor în activitatea de predare a noului conţinut al educaţiei
muzicale este delimitarea priorităţilor didactice: ce e prioritar, ce e important, ce
e urgent şi ce e permanent în realizarea unei educaţii muzicale eficiente. Succesiunea competenţelor pro­puse în curriculum e relativă şi dacă generalizăm multitudinea
de subcompetenţe recomandate, deducem următoarele: elevul în dezvoltarea sa are
nevoie să-şi cultive sensibilitatea, imaginaţia, creativitatea în scopul unei autorealizări
şi adaptări la realitatea înconjurătoa­re, sarcini posibil de realizat prin activităţi intelectuale, artistice, spirituale efectuate la lecţiile de muzică. Nevoia de autorealizare şi
adaptare în viaţa omului e una constantă şi deseori imperativă. Prezenţa capacităţilor
sus-numite (creativitate, sensibilitate, imagi­naţie) sporeşte rata succesului în viaţă şi,
20

totodată, determină motive puternice de a acţiona, generînd energie şi voinţă de activitate; efectele acestea ajung cauză a cunoaşterii şi a educaţiei muzicle.
Se ştie că artele au o pondere mare în dinamizarea vieţii copilului, în eliberarea lui decomplexe şi izolare, în declanşarea creativităţii, imaginaţiei, sensibilităţii, în dezvoltarea
proceselor psihice şi fizice necesare pentru diverse tipuri de activităţi prin care se poateobţine recalificarea şi adaptarea la noile cerinţe ale vieţii moderne. Pentru ca artele să-şiîndeplinească aceste funcţii, e nevoie de o abordare pedagogică eficientă, cu tehnologii didactice adecvate, de o conlucrare a artelor şi ştiinţelor, o traversare a conţinuturilor
pe orizontală şi pe verticală, orientîndu-le spre situaţiile din viaţa de toate zilele.
Curriculumul Educaţie muzicală pentru învăţămîntul preuniversitar a fost structurat
şi selectat în conformitate cu criteriile moderne, unul dintre care este realizarea disciplinarităţii: a întrepătrunderii prin cooperare-coordonare a disciplinelor artistice (şia altor domenii) la nivelurile interdisciplinar, pluridisciplinar şi transdisciplinar, antrenînd,pe acelaşi teren, informaţii din diferite arte şi ştiinţe, cum ar fi: muzica, artele plastice,
literatura, coregrafia, filosofia, istoria, ştiinţele naturii etc. Principiul tematic ce stă labaza curriculumului sugerează insistent realizarea transdisciplinarităţii. În planul tehnologiilor didactice, interdisciplinaritatea reprezintă o modalitate de tratare a conţinuturilor
propuse de curriculum.
Pluridisciplinaritatea presupune discipline bine constituite care cooperează laace­laşi nivel de ierarhie. În cadrul lecţiei de muzică, pluridisciplinaritatea se va efectua
ca o juxtapu­nere relativă a informaţiilor şi materiilor în scopul formării unor competenţe
mai complexe: pentru perceperea de către elevi a unor elemente singulare ce duc la înţelegerea feno­menelor universale, deoarece, undeva, la nivelul ansamblului, elementele
eterogene inter­ferează. Astfel, pot fi realizate, de exemplu, relaţiile:• relaţia muzică-fizică, cînd se va vorbi despre proprietăţile sunetului şi efectele
lui asupra psihicului şi fizicului uman;• relaţia muzică-natură, cînd muzica comportă un caracter descriptiv, trezind asociaţii cu natura, fenomenele şi sunetele din natură şi din viaţa cotidiană;• relaţia muzică-istorie, cînd elevii vor lua cunoştinţă de epoci culturale, evenimente istorice reflectate în muzică;• relaţia muzică-filosofie, atunci cînd muzica relevă orizonturi şi viziuni filosofice(mu­zica lui Bach, Şostakovici, Enescu);• relaţia muzică-arhitectură, atunci cînd se dezvoltă ideea despre formă şi
structură, simetrie şi echilibru, dezvoltare muzicală etc.
Achiziţia intelectuală şi spirituală a elevului printr-o astfel de abordare sincretică va consta în suplinirea experienţei auditive cu lucrări muzicale ce comportă oîncărcătură emoţională şi informaţională foarte bogată şi diversă. Aşadar, gîndirea şisensibilitatea muzicală se dezvoltă prin interferenţa diferitelor tipuri de gîndire, prinasociaţii de idei ce ameliorează perceperea mesajelor artistice redate de muzică şi
raportate la lumea înconju­rătoare sau la lumea interioară a omului.
21

Interdisciplinaritatea, în plan muzical, realizează o coordonare la nivel superiora două sau a mai multor domenii prin care se poate ajunge la un conţinut comun, cumar fi literatura muzicală; la crearea unui gen de muzică - cîntecul, apărut din simbioza
muzicii cu literatura; la apariţia unei arte cum e coregrafia rezultată din sincronismul
muzică-dans; la genul de operă, unde şi-au dat mîna toate artele: muzica, literatura,
coregrafia, artele plastice etc. Relaţii de interdisciplinaritate se pot stabili şi între
domeniul muzicii culte şi cel al folclorului muzical, între muzică şi artele plastice,unde pictura materializează o sensibi­litate, un mesaj muzical prin forme şi mijloacede expresivitate proprii artelor plastice; între muzică şi poezie, fapt datorită căruia
au apărut multe genuri de muzică care au la bază opere literare; între muzică şi dans,baletul constituind apogeul sincretismului între aceste două arte.
Transdisciplinaritatea, conform conţinutului modernizat al educaţiei muzicale înseamnă o „plimbare” prin arte şi ştiinţe pe orizontală şi pe verticală, este ocoordonare multinivelară a disciplinelor sau chiar a conţinutului învăţămîntului îndiversitatea lui pentru realizarea unor obiective şi a unui ideal educativ comun. Specialiştii consideră că trans­disciplinaritatea o pot practica profesorii pregătiţi într-o
perspectivă pluridisciplinară, cu o experienţă pedagogică bogată, erudiţi, cu o temeinică specializare unidisciplinară, dar care posedă mai multe specialităţi, au o viziune amplă şi profundă asupra proble­melor pedagogice, artistice, culturale, sociale.
Transdisciplinaritatea este o treaptă su­perioară în activitatea ştiinţifico-pedagogică,„este de acelaşi rang cu conceptul de filosofie în ştiinţă”5, în plan muzical - pedagogia ar fi o filosofie a pedagogiei artistice. In scopul realizării obiectivelor propusede Curriculumul de educaţie muzicală, trans­disciplinaritatea s-ar înfăptui pe calea
efectuării unei sinteze paradigmatice între arte­le şi ştiinţele ce se studiază în şcoală.
In fond, scopul transdisciplinarităţii este să cuprindă unitatea în diversitate, generalul în particular, să armonizeze într-un sistem unitar cunoaşterea umană. Tinerii
pedagogi, chiar dacă sînt conştienţi de faptul că nu posedă o pregătire suficient de temeinică pentru o activitate atît de prolifică, totuşi trebuie să tindă în permanenţă spreinterdisciplinaritate, în procesul de instruire exis-tînd multe posibilităţi de abordare adiferitor dimensiuni/ştiinţe, arte: printr-o nouă organizare a materiei, prin alcătuirea
unor teste originale de evaluare a cunoştinţelor elevilor, prin ocupaţii extraşcolareîn care se întîlnesc diferite feluri de activităţi ce necesită cunoştinţe din domenii
diferite, prin elaborarea în echipă a unor proiecte co­mune de lecţii vizînd diferite
discipline etc. Din toate acestea vor avea de cîştigat nu doar elevii, ci, în primul rînd,pedagogul, printr-o formare profesională de profil larg, liber de stereotipuri în gîndire, capabil de adaptare imediată la solicitările vieţii moder­ne.
Astfel, aplicarea unei tehnologii didactice este condiţionată de calitatea ei, decaracte­rul deschis, dinamic care-i permite să răspundă la schimbările intervenite în conţinuturi, să se raporteze cît mai adecvat la înnoirile sistemului de învăţămînt.
Nu există metode bune sau rele, ci metode care pot fi adecvate sau nu situaţiei concrete în care se utilizează. În contextul unei tehnologii didactice moderne, metodele de22

predare trebuie să asigure finalitatea educaţională şi să corespundă conţinutului propus, săposede calităţi accentuate formativ-educative, să acopere necesităţile elevilor, de exemplu: să dezvolte calităţi voliti­ve (de autoinstruire, autocontrol, autoeducaţie), să activeze
procesele de gîndire, să dez­volte spiritul de cooperare între elevi, între elevi şi profesor, sa-i ajute să se adapteze la viaţă. Practicarea excesivă a unei metode în detrimentul
altora, neluarea în consideraţie a tuturor elementelor strategice ale procesului este un
lucru iraţional ce conduce spre un insucces şcolar. Abilitatea şi măiestria de combinareşi utilizare a diferitor metode, procedee, căi şi modalităţi educaţionale depinde reuşita
şcolară a elevilor, nivelul lor de cultură şi bogăţia de cunoştinţe, care, prin relaţie inversă,demonstrează, totodată, şi inteligenţa, eru­diţia şi profesionalismul pedagogului.
Noile tehnologii ale informaţiei şi comunicării schimbă perspectiva asuprapracticii educaţionale. Implementarea acestor tehnologii este considerată una dintre
cele mai importante probleme la acest moment. Tehnologiile digitale lărgesc astfel
potenţialul personalului didactic. Fiecare profesor va trebui să capete o formaţie
de baza în domeniul TIC. Aceasta implica o serie de obiective cum ar fi:• Însuşirea principiilor comune care guvernează aplicarea informaţiei,cunoaşterea naturii, proprietăţile şi structurile informaţiei;• Dezvoltarea priceperii de a aplica noile tehnologii în activităţi ca: stocareaşi căutarea informaţiei, prelucrarea ei pentru comunicare, supravegherea şicontrolul ei;• Cunoaşterea mijloacelor curente de comunicare cu echipamente informatice;• Extragerea informaţiei de ultima oră de pe reţele informaţionale mondiale.
Utilizarea tehnologiilor didactice specifice educaţiei muzicale şi TIC vor contribui la elaborarea strategiilor de predare calitativă care permit trecerea reală de lacentrarea pe conţinuturi, la axarea pe experienţe de învăţare, adică pe competenţe
integratoare.
VIII. Strategii de evaluare
Evaluarea este acţiunea de verificare a rezultatelor obţinute în procesul educaţiei/in­struirii, avînd ca funcţie centrală reglarea lor. Evaluarea se axează pe operaţiile de:măsu­rare, apreciere, decizie.
Măsurarea - operaţie de evaluare cantitativă, realizabilă prin instrumente speciale(chestionare, ghiduri, probe standard, tehnici statistice etc), finalizate cu date exacte
sau descrieri obiective. Măsurarea nu presupune emiterea unor judecăţi de valoare.
Aprecierea - operaţie de evaluare calitativă în urma operaţiei de măsurare. Se
face conform unor criterii care vizează interpretarea rezultatelor elevilor în raport cu
obiective­le. Permite judecăţi de valoare, la nivel de diagnoză.
Decizia - operaţie care asigură prelungirea aprecierii într-o notă şcolară, caracterizare, hotărîre, recomandare etc. cu valoare de prognoză pedagogică (este judecata evaluativă finală).
23

A evalua un proces educativ înseamnă a măsura schimbările pe care acest proces leproduce asupra comportamentului şi dezvoltării personalităţii elevului. Fără tipologia
rezultatelor şcolare sugestiile de evaluare nu pot răspunde la întrebarea - ce se evaluează? Condiţiile de învăţare la educaţia muzicală sînt determinate de specificul cunoaşterii şi educaţiei muzicale. Traduse în termeni de produse ale învăţării, criteriile
de reuşită (acceptabile) la educaţia muzicală sînt exprimate prin rezultatele şcolare –experienţa muzicală şi competenţa muzicală. Educaţia muzicală trebuie să se axeze
pe multiplele experienţe de trăire emoţională a imaginii artistice în toate momentele
actului muzical (aspectul formativ-aplicativ al procesului educaţional); iar ansamblul cunoştinţelor (aspectul informativ-teoretic) vine să înlesnească contemplarea şiînţelegerea valorilor de artă, formînd cultura teoretică a elevului. Astfel, comportamentul final al elevilor se precizează prin conceptul cultură muzicală, ca finalitate
a educaţiei, iar elementele acestui concept reprezintă acele rezultate şcolare, pe carecadrul didactic trebuie să le evalueze.
Baza educativă a evaluării la educaţia muzicală trebuie să pună în evidenţă latura
atitudinală a demersului evaluativ prin transformarea elevului în subiect al proprieiformări (edificări culturale). În rezultat, experienţa muzicală se va reflecta în dinamica personalităţii elevului, care este prin excelenţă un produs calitativ al învăţării,iar competenţa muzicală – produs cantitativ.
În rol de criterii de evaluare calitativă la educaţia muzicală pot fi consideraţi
indicii de bază care determină dobîndirea (acumularea) experienţei muzicale, careeste definitorie:• Participativitatea (activismul) elevilor exprimat prin: interesul şi dorinţa elevului în participare la acţiunile de învăţare; prezenţa/absenţa trăirii afective
în actul muzical.
• Dinamica evoluţiei elevilor exprimată prin: intensitatea sporită a trăirii afective în actul muzical (în cadrul interpretării, audiţiei, creaţiei, reflecţiei);
schimbările pozitive în plan atitudinal şi comportamental.
Factorul timp este definitoriu pentru formarea/dezvoltarea culturii muzicale aelevilor. Din acest considerent, profesorul va proiecta formele de evaluare iniţială/curentă/sumativă, va alege tipurile de notare colectivă/individual adecvate.
Formula actului de evaluare la educaţia muzicală este condiţionată de conţinutul
educaţiei muzicale, care se eşalonează în baza principiului tematismului. Temele
generale reprezintă legităţile fundamentale ale artei muzicale şi ale formării culturii muzicale. Astfel, anume principiul tematismului scoate în relief incertitudinea
aprecierii şi notării gradului de formare a competenţelor muzicale a elevilor. Temele
generale se subdivid în cîteva subiecte de lecţii, care la rîndul lor determină direcţia
necesară pentru realizarea educaţiei în diverse forme ale actului muzical (interpretare, audiţie, creaţie, reflecţie). Muzica de audiţie şi muzica pentru interpretare sestudiază în raport cu / din unghiul de vedere al subiectului/temei lecţiei. Prin urmare,profesorul trebuie să apreciere/noteze nu aptitudinile muzicale, situaţia la zi, ci mă24

sura în care s-a manifestat competenţa formată a elevului. Profesorul va aprecia/nota
gradului de acoperire a temelor cu experienţa şi competenţa muzicală a elevului.
Acţiunea de evaluare la educaţia muzicală la fiecare treaptă de învăţămînt se va axa
nu pe aprecierea / măsurarea / notarea cunoştinţelor-capacităţilor-atitudinilor, ci peevoluţia experienţei muzicale şi a gradului de formare a competenţelor muzicale aelevilor în raport cu tema generală.
Funcţiile evaluării:• de apreciere a performanţelor şcolare ale elevilor;• de diagnostic al dificultăţilor de învăţare a elevilor;• de prognoză a performanţelor viitoare ale elevilor;• de feedback continuu, care asigură îmbunătăţirea permanentă a predării-învăţării;• de selecţie a elevilor pentru următoarea treaptă şcolară prin examene, concursuri;• deformare la elevi a imaginii de sine şi a capacităţii de autoevaluare.
Etapele evaluării:1. determinarea scopului evaluării (pentru ce fel de decizii se efectuează evalua­rea?);
2. determinarea momentului de declanşare a procesului de evaluare pînă laîncepe­rea secvenţei de instruire pe parcursul ei la finele secvenţei de instruire);
3. determinarea criteriilor de evaluare (cu ce va fi confruntată informaţia deconsta­tare?);4. elaborarea sau selectarea instrumentelor de evaluare (cu ce va fi colectată
in­formaţia de constatare?);5. culegerea informaţiei cu ajutorul instrumentelor de evaluare (care este stareareală de lucruri?);
6. confruntarea informaţiei acumulate cu criteriile prestabilite;
7. formularea recomandărilor pentru deciziile posibile.
Tipurile evaluării:1. După originea factorilor angajaţi în procedura de evaluare deosebim:• evaluarea internă (realizată de acelaşi profesor care a organizat activitatea
didacti­că);• evaluarea externă (realizată de o altă persoană decît cea care a organizat
activita­tea didactică cu elevii evaluaţi);• coevaluarea (realizată în comun de către profesor şi elevi);• autoevaluarea (realizată de cel care învaţă).
2. După momentul efectuării evaluării deosebim:• evaluare iniţială, cu funcţie predictivă;• evaluare continuă, cu funcţie formativă;• evaluare finală, cu funcţie cumulativă sau sumativă.
25

Metoda de evaluare este o cale prin care profesorul oferă elevului posibilitatea
de a demonstra nivelul de stăpînire a cunoştinţelor, de formare şi dezvoltare a diferitor
capaci­tăţi, de integrare a lor în competenţe. În literatura de specialitate se operează cudouă categorii de metode de evaluare: tra­diţionale şi complementare.
Metode tradiţionale de evaluare:• chestionare;• lucrări scrise;• lucrări practice;• scări de apreciere (foarte bine, bine, mediu, suficient, insuficient);• teste de cunoştinţe;• examene.
Fiind dominante în cadrul acţiunilor evaluative din clasă, metodele tradiţionale nu permit evaluarea unor obiective educaţionale importante, în special, a celor ce aparţin domeniului afectiv.
Metode complementare de evaluare:• observarea sistematică a comportamentului elevilor (prin fişa de evaluare,scara de clasificare, lista de verificare);• investigaţia (are scop de cercetare, se desfăşoară pe parcursul unei lecţii);• proiectul (se dă pe o perioadă mai îndelungată decît investigaţia, care se dăla o lecţie);• portofoliul (sau dosarul de învăţare care este „cartea de vizită” a celui evaluat);• autoevaluarea;• jurnalul reflexiv;• metoda C.S.E. (Cine sînt eu?)
Metodele complementare posedă cel puţin două caracteristici importante: permit
rea­lizarea evaluării rezultatelor în strînsă legătură cu predarea-învăţarea, de multe ori
conco­mitent cu acestea; se referă la rezultatele şcolare obţinute pe o perioadă mai îndelungată (competenţe, atitudini, interese etc).

26

Referinţe bibliografice
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
13.

14.
15.
16.
17.
18.
19.
20.
21.

Achiri I., Bolboceanu A. Evaluarea standardelor educaţionale. Chişinău:Print-Caro, 2009.
Antonesei L. Paideia. Iaşi: Polirom, 1996.
Borş A., Coroi, E., Educaţie muzicală. Manual pentru clasa a VI-a / Ministerul Educaţiei şi Tineretului al RM, Chişinău: Editura Ştiinţa, 2006.
Borş A., Coroi E., Stîngă A. Educaţie muzicală, clasa a V-a / Ghidul profesorului. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2005.
Borş A., Stîngă A., Coroi E. Educaţie muzicală. Ghidul profesorului, clasa 6.
Chişinău: Editura Ştiinţa, 2006.
Cerghit I., Neacşu I. Prelegeri pedagogice. Iaşi: Editura Polirom, 2001.
Charles T., Jeanie L. Steele, Kurtis S. Meredith. Aplicarea tehnicilor de dezvoltare a gîndirii critice. Chişinău, 2003.
Chiriac T., Rusnac C., Gagim I. şi alţii. Concepţia educaţiei muzicale în învăţămîntul preuniversitar. Valenţele reformei învăţămîntului. Partea a IV-a.
Chişinău, 1992, p. 42-49.
Chiş V., Pedagogia contemporană – pedagogia pentru competenţe, Editura
Casa Cărţii de Ştiinţă, 2005.
Chiş V., Provocările pedagogiei contemporane, Cluj-Napoca: Editura PUC.,
2001.
Cojocaru V.Gh. Schimbarea în educaţie şi schimbarea managerială, Chişinău, 2004.
Cojocaru V.Gh. Reforma învăţămîntului, Chişinău: Ştiinţa, 2002.
Coroi E., Borş A., Morari M. Conceptualizarea implementării şi dezvoltării
Curriculumului de Educaţie muzicală. În: Curriculum şcolar: proiectare, implementare şi dezvoltare// Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei. Chişinău, 2007,
p. 374 – 397.
Cucoş C. Pedagogie generală, Iaşi: Editura Polirom, 2000.
Curriculum şcolar. Clasele I-IV. Chişinău: Editura Lumina, 2003.
Curriculum şcolar. Educaţia muzicală. Clasele V-IX / Ministerul Educaţiei,Coroi E., Croitoru S., Borş A., Gagim I. Chişinău: Cartier, 2000.
Educaţie artistică. Ghiduri metodologice. Chişinău: Grupul editorial Litera,
2000.
Educaţie muzicală / Manual pentru clasele a VII-a VIII-a, Gagim I., Borş A.,
Coroi E. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2007.
Gagim I., Borş A., Coroi E., Stîngă A. Educaţie muzicală. Ghidul profesorului, clasele 7-8. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2007.
		Gagim I. Dicţionar de muzică. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2008.
		Gagim I. Dimensiunea psihologică a muzicii. Iaşi: Timpul, 2003.
27

22.
		Gagim I. Ştiinţa şi arta educaţiei muzicale. Chişinău: Editura ARC, 1996.
23. 		Guţu V., Achiri I. Evaluarea curriculumului şcolar. Ghid metodologic. Chişinău, 2009.
24.
		Morari M. Conceptul de cultură muzicală în context curricular. În : Didactica Pro, 2004, № 3 (25), p. 25 – 28.
25.
		Morari M. Dicţionar de forme şi genuri muzicale. Chişinău: Editura Epigraf,
1998.
26.
		Morari M. Elemente de limbaj muzical. Presa universitară bălţeană. Bălţi,
2008.
27.
		Morari M. Metode de evaluare la Educaţia muzicală. În: Univers pedagogic, 2004, № 4, p. 52 -59.
28.
		Morari M. Promovarea valorilor democraţiei prin intermediul muzicii.
Educaţie pentru democraţie/Supliment al revistei de teorie şi practică educaţională Didactica Pro, Chişinău, 2004, p. 57 – 66.
29.
		Nicola I. Tratat de pedagogie şcolară. Bucureşti: Editura Aramis, 2000.
30.
		Stoica A. Evaluarea progresului şcolar. De la teorie la practică. Bucureşti:Editura Humanitas. Educaţional, 2003.
31.
Toma-Zoicaş L. Pedagogia muzicii şi valorile folclorului. Bucureşti: Editura Muzicală, 1988.

28