Anexă la Ordinul MECC
nr. 1046 din 21 august 2019

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂ
DEZVOLTARE PERSONALĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2019-2020Chișinău, 2019
1

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂ
DEZVOLTARE PERSONALĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2019-2020
I.

Preliminarii

Disciplina Dezvoltare personală reprezintă una dintre modalitățile de implementare a politicilor
educaționale vizate de Codul Educației al Republicii Moldova; se raportează la Recomandarea
Parlamentului European și a Consiliului Uniunii Europene privind competențele cheie dinperspectiva învățării pe parcursul întregii vieți. Disciplina Dezvoltare personală face parte dinaria curriculară Consiliere școlară și dezvoltare personală și se implementează în învățământul
primar, gimnazial și liceal, în clasele a I-a - XII-a, în baza curriculumului la disciplină.
Această disciplină are scopul de a contribui substanțial la formarea personalității elevului șipregătirea lui pentru integrarea socioprofesională. Fiind o disciplină axată pe o abordare inter și
tras-disciplinară, Dezvoltarea personală va valorifica atât activitățile organizate în sala de curs,
cât și experiența de viață a elevului și a factorilor educaționali implicați în creșterea și educația
acestuia. Această abordare încurajează parteneriatul educațional dintre școală, familie șicomunitate.
Constituirea ariei curriculare Consiliere școlară și dezvoltare personală, schimbă anumite
accente de realizare a procesului educațional realizat prin sistemul de învățământ din Republica
Moldova – școala se preocupă de formarea dimensiunilor de personalitate nu doar prin materiile
de studii, care valorifică diverse domenii ale cunoașterii umane (matematică, biologie, istorie,etc.), dar și prin tezaurul valoric al comunicării și relațiilor interpersonale stabilite la nivel social.
Viziunea pedagogică promovată prin disciplina indicată, recomandată pentru ciclul primar,
gimnazial și liceal abordează variate subiecte în cadrul celor cinci module a căror complexitatecrește de la o clasă la alta, astfel încât să răspundă așteptărilor membrilor societății, privindpregătirea generațiilor în creștere pentru viață și integrare în câmpul social.
II.
Repere conceptuale
Curriculumul la disciplina Dezvoltare personală este documentul normativ - reglator, carestabilește cadrul operațional de realizare a prevederilor de politici educaționale, reieșind din
perspectiva de evoluție a statului Republica Moldova, axat pe prioritățile de formare acetățenilor, orientat spre atingerea unui nivel înalt al calității în educație.
Este conceput pentru a ajuta elevii să dezvolte competențele de care au nevoie pentru a se
cunoaște, a se accepta, a duce o viață sănătoasă, independent, pentru a deveni cetățeni informați,activi, integri, a relaționa cu alții într-o atmosferă sigură, a fi responsabili în luarea deciziilor decarieră și dezvoltarea personală pe parcursul întregii vieți.
Dezvoltare personală este structurată în cinci module:
1. Arta cunoașterii de sine și a celuilalt (numit astfel pentru învățământul primar)/ Identitatea
personală și relaționarea armonioasă (numit astfel pentru învățământul gimnazial și liceal)care
pune accent pe cunoașterea și acceptarea de sine, explorarea și autoevaluarea resurselor
personale, familia ca valoare: responsabilități, roluri de gen, stereotipuri, comunicarea asertivă,non-conflictuală și non-violentă, autoeducarea, voluntariatul etc.
Modulul Arta cunoașterii de sine și a celuilalt (numit astfel pentru învățământul primar)/
Identitatea personală și relaționarea armonioasă (numit astfel pentru învățământul gimnazial
și liceal) propune parcurgerea unui traseu al formării identității prin cunoaşterea şi acceptarea de2sine; explorarea, autoevaluarea și valorificarea resurselor personale; cunoașterea diversității;asumarea responsabilității în comunicare și relaționare; soluționarea problemelor și conflictelor;
gestionarea sentimentelor și emoțiilor.
Prin realizarea unităților de competență și a unităților de învățare recomandate se urmărește
cultivarea la elevi a unei imagini de sine pozitive și autentice, cunoaşterea clară a calităţilor
personale şi punctelor slabe; formarea abilităților și deprinderilor de a păstra echilibrul în situații
de succes și eșec, de a iniția și menține relații pozitive, de a elabora soluţii alternative; creşterea
rezistenţei la frustrare, marginalizare temporară, critică; capacitatea de autoanaliză a erorilor,greşelilor, eşecurilor; asumarea riscurilor, stăpânirea situaţiilor de incertitudine, anticipareaconsecinţelor; creșterea capacității de decizie (independent alegerilor personale); adoptarea unei
atitudini pozitive faţă mediul înconjurător.
Concepte-cheie:
Identitate personală – dimensiune centrala a concepției despre sine a individului, reprezentândpoziția sa generalizata în societate, derivând din apartenența sa la grupuri și categorii sociale, dinstatutele și rolurile sale, din amorsările sale sociale.
Imagine de sine – modul subiectiv prin care individul își percepe propria persoană, se reprezintă
pe sine din punct de vedere al sentimentelor, trăsăturilor, capacităților, gândurilor, atitudinilor,
concepțiilor și convingerilor.
Stimă de sine – modul în care persoana se evaluează pe sine însăși în raport cu propriile așteptări
și cu ceilalți, și este direct proporțională cu conștientizarea valorii personale; este
rezultatul estimării propriei valori.
Respectul de sine – valoarea pe care persoana și-o atribuie singur, cât crede că preţuieşte, cât
crede că merită să fii fericit.
Autoeficacitate reprezintă convingerea oamenilor despre propria capacitate de a-și mobiliza
resursele pentru a obține succes și rezultate, capabile să influențeze viața.
Acceptare de sine înseamnă acceptarea propriei persoane în prezent, cu punctele tari și slabe, cu
performanțe bune și cu performanțe slabe, cu talente și fără talente; înseamnă a te simți bine cutine însuți, fără a te judeca pentru eșecuri și greșeli, în timp ce continui să perseverezi pentru
atingerea scopurilor; denotă semn al maturității emoționale; reprezintă treaptă indispensabilă
spre schimbare
Limite/granițe personale – linii invizibile care ne separă, ne delimitează, ne asigură
individualitatea dar ne şi permit să interacţionăm cu ceilalţi; au funcţia atât de a ne diferenţia, darşi de a ne permite conexiunea cu alte persoane, separate de noi; ele trebuie să fie atât suficient deferme, dar şi flexibile şi permeabile pentru a exprima liber gândurile, emoţiile, valorile, fărăriscul contopirii cu identităţile altor persoane.
2. Asigurarea calității vieții este modulul care pune accent pe integritate, gestionarea eficientă aresurselor, responsabilitate pentru o dezvoltare durabilă, o bună gospodărire etc.
Acest modul proiectează competența specifică, unitățile de competență și conținuturile
recomandate pornind de la două repere conceptuale: educația pentru integritatea persoanei șidezvoltarea durabilă.
Primul reper are la bază conceptele: onestitate, responsabilitate, verticalitate și curaj. Ideea cheie, promovată prin aceste conținuturi: calitatea vieții este determinată de sistemul de valori și
priorități.
Dezvoltarea durabilă se axează pe utilizarea eficientă a resurselor: personale, sociale și amediului de viață. Din această perspectivă sunt abordate următoarele probleme:3Aprecierea studiilor și muncii ca surse ale calității vieții;Utilizarea diverselor surse de învățare: natura, oamenii din comunitate (și nu numai),cărțile, manualele etc.
Atitudinea grijulie față de natură;Utilizarea rațională a resurselor: apa, agentul termic, agentul electric; consumabilelor( rechizitelor școlare, bunurilor de larg consum);
Gestionarea grijulie a lucrurilor personale și manifestarea respectului pentru bunurile
celorlalți;Buna gospodărire, care pune accent pe crearea familiei și investiții în creșterea copiilor;crearea unui mediu benefic pentru familie și cei apropiați. O bună gospodărire presupune
valorificarea rațională a capacităților proprii;Relații responsabile și respectuoase între băieți/ bărbați și fete/ femei, posibilitățile derealizare personală/profesională;Acest modul îi va învăța pe elevi să se implice activ în viața comunității, să-și încerce
potențialul individual prin activități de voluntariat.
Specificul problemelor abordate generează necesitatea de a organiza activitățile nu doar în clasă,ci și înafara școlii, în comunitate, cu implicarea diverșilor factori educaționali.
3. Modul de viață sănătos îi ghidează pe elevi în aspecte ce țin de sănătatea fizică, emoțională,alimentația sănătoasă, contracararea viciilor: drogarea, alcoolul, fumatul, influențe negative dediferit gen etc.
Modulul respectiv pune accent pe sănătatea fizică și emoțională a persoanei, apreciate fiind drept
condiții prioritare ale dezvoltării personale. Într-o manieră adaptată la particularitățile de vârstă,procesul didactic se bazează pe următoarele concepte:- Alimentația. Corectitudinea alimentației: îmbinarea alimentelor, frecvența, cantitatea;
Prevenirea intoxicațiilor; dauna utilizării unor produse;- Vestimentația corectă, moda și sănătatea;
Igiena personală;Efortul fizic și mintal, activitățile, odihna corectă, sportul;
Particularitățile dezvoltării fiziologice și emoționale în perioada copilăriei,
preadolescenței și adolescenței;Relațiile sexuale și bolile sexual transmisibile;
Dauna și prevenirea utilizării drogurilor, alcoolului și altor substanțe nocive.
Prin acest modul, profesorul va forma elevilor o cultură a sănătății. Atitudinea grijulie și
responsabilă față de sănătatea proprie și a celorlalți, trebuie să devină una dintre preocupările
prioritare ale unui tânăr/ tânără.
4. Modulul Proiectarea carierei profesionale și dezvoltarea spiritului antreprenorial pune
accent pe înțelegerea profesiilor din perspectiva pieței muncii, planificarea carierei și luarea
deciziilor de carieră, dezvoltarea spiritului antreprenorial ca opțiune de carieră etc.
Orice persoană poate face o carieră, dacă realizează o muncă calificată. Succesul carierei nu
depinde de nivelul calificării. Este important ca persoana să fie mulțumită de activitatea
profesională și să aibă aprecierea celor din jur.
Pentru ca traseul profesional să fie organizat și să preîntâmpinăm stările de incertitudine și
dificultățile de integrare socială și profesională, este nevoie ca fiecare persoană să-și proiecteze
cariera. Proiectarea carierei începe de la o vârstă timpurie și continuă pe parcursul întregii vieți.
Este greșită părerea, precum că proiectarea carierei este un proces specific anilor terminali deșcoală ( clasa IX, clasa XII ).
Este esențial ca să ghidăm tinerii în alegerea profesiei cu mare atenție, creându-le context să se
gândească pe termen lung ce ar însemna mai concret una sau altă profesie, care sunt activitățile
4

specifice, tipurile de organizații, instituții în care poți lucra, oportunitățile, posibilitățile de a-și
valorifica potențialul. Este posibil să existe o diferență între percepția despre ce înseamnă
profesia respectivă și ceea ce presupune de fapt.
În procesul de proiectare a carierei, persoana are nevoie de ghidare. Pentru realizarea corectă aghidării în carieră, profesorul își va orienta activitatea către anumite finalități:Cunoașterea/descoperirea potențialului individual al persoanei Cine sunt? Ce pot să fac?;
Informarea despre lumea profesiilor, particularitățile activității profesionale, cerințele
pieței muncii, oportunitățile pe care le oferă sistemul educațional;
Promovarea persoanei; formarea abilității de elaborarea a unui dosar de admitere lastudii/ angajare; căutarea unui loc de muncă;Formarea unui sistem de atitudini, valori, competențe în baza cărora elevul să poată lua odecizie corectă privind studiile și cariera;
5. Securitatea personală oferă elevilor contextul de formare a unui comportament orientat spre
asigurarea securității proprii și a celorlalți. Acest modul promovează ideea necesității unui mediu
sigur pentru dezvoltarea persoanei. Prin competența specifică, unitățile de competență,conținuturile recomandate, se abordează următoarele probleme:
Riscul pe care îl comportă mediul natural. Calamitățile, comportamentul corect în diverse
locuri din natură; corectitudinea comportamentului în diverse anotimpuri;
Situațiile periculoase în mediul social/localitate. Drumul sigur spre/ de la școală;comportament adecvat în mulțime; comunicarea cu diverse persoane;
Comportament corect și acțiuni în caz de incendiu, sau utilizarea unor aparate,
dispozitive;
Posibilități și limite ale utilizării internetului și comunicarea on-line;
Fenomene sociale precum: bullyingul, traficul de ființe umane, racolarea consumatorilor
de substanțe nocive;
Regulile de circulație, traficul rutier și utilizarea diverselor mijloace de transport.
Procesul educațional este orientat spre informarea elevilor despre situațiile periculoase carecomportă risc pentru integritatea lor fizică și emoțională; formarea unor atitudini privindnecesitatea respectării unor reguli de comportament în relația cu natura, mediul social,
comunicarea directă și on-line; formarea unor abilități privind corecta utilizare a aparatelor și
dispozitivelor, acțiunilor de prevenire și contracarare a situațiilor periculoase; deschiderea sprecomunicarea cu oamenii apropiați și instituțiile specializate în cazul unor situații periculoase.
Abordarea modulară nu semnifică o delimitare strictă a problematicii abordate, ci insistă asupra
unei intervenții educaționale cu un pronunțat caracterul integrator, specific dezvoltării
competențelor. Demersul integrator este aplicat atât în cadrul fiecărui modul, între cele cinci
module, cât și în valorificarea achizițiilor din cadrul altor discipline școlare, precum din mediulde viață al elevului și formează gradual competențele specifice.
Învățământ primar:
1.
Aprecierea identităţii personale și a celorlalți în contexte educaționale/ familiale/comunitare, demonstrând încredere în forțele proprii și atitudine pozitivă.
2.
Utilizarea rațională a resurselor personale, sociale și ale mediului, demonstrândintegritate și responsabilitate.
3.
Adoptarea modului de viață sănătos în contexte variate, demonstrând interes și implicareîn activități de menţinere a sănătăţii proprii şi a celor din jur.
4.
Proiectarea carierei din perspectiva potențialului individual și a intereselor profesionale,
manifestând atitudine pozitivă faţă de dezvoltarea personală și învățare ca muncă de bază aelevului.
5.
Adaptarea comportamentului privind securitatea personală şi a celor din jur în situaţii
5

cotidiene, demonstrând atenție și atitudine responsabilă față de sine și cei din jur.
Învățământ gimnazial:
1.
Exprimarea identității personale în relaționarea constructivă cu familia și ceilalți, prin
explorarea sinelui și resurselor sociale;
2.
Demonstrarea autonomiei personale în realizarea unui comportament orientat sprevalorificarea optimă a resurselor personale și a mediului de viață;3.
Manifestarea comportamentului centrat pe modul de viață sănătos, prin implicare activă
în menținerea sănătății proprii;
4.
Proiectarea carierei, prin determinarea traseului școlar și/sau profesional, din perspectiva
valorificării potențialului personal și oportunităților pieței muncii
5.
Adoptarea comportamentului activ, privind securitatea personală, centrat pe
responsabilitate pentru starea de bine a sa și a celor din jur.
Învățământ liceal:
1.Valorificarea identității personale în relaționarea armonioasă cu familia și comunitatea,
prin autoevaluarea critică și selectivă a sinelui și a resurselor sociale;
2. Manifestarea unui comportament pro-activ, axat pe integritate și gestionarea eficientă aresurselor, orientat spre sporirea calității vieții;3. Adoptarea unui mod de viață activ în vederea protecției sănătății proprii și a celor din jur, prinasumarea responsabilă a consecințelor deciziilor luate;
4. Proiectarea responsabilă a carierei prin valorificarea potențialului individual și aoportunităților pieței munci;
5. Manifestarea comportamentului constructiv și responsabil în acțiuni de protecție personală șia celor din jur, axat pe cunoștințe acumulate și atitudini social pozitive.
Disciplina Dezvoltare personală este o disciplină obligatorie, care se va preda o oră pesăptămână pe întreg parcursul școlar al elevului. Recomandăm repartizarea orientativă a orelor,după cum urmează:Repartizarea orientativă a orelor pe unități de învățare
ClasaUnități de învățare (module)
I-IV
V-IX
1.
Arta cunoașterii de sine și a celuilalt /Identitatea
66personală și relaționarea armonioasă
2.
Asigurarea calității vieții
6
6
3.

Modul de viață sănătos

6

6

4.
Proiectarea carierei profesionale și dezvoltarea
spiritului antreprenorial
5.
Securitatea personală

6

6

6

6

La discreția cadrului didactic

44

X – XII
6
6
6
6
6
4

În scopul formării competențelor proiectate, profesorul poate să reeșaloneze modulele, îndependență de condiții disponibile (inclusiv cu luarea în considerație a condițiilor din natură,structurii anului școlar, etc.), dar se recomandă parcurgerea integrală a modulului, a căror unități
de competență sunt într-un raport de inter - relaționare și contribuie, prin mesajul educațional(unitățile de conținut/problemele propuse), la realizarea competenței specifice.
6

Profesorul poate (este încurajat) să propună, prin proiectarea didactică și alte unități de conținut,care după părea lui, sau prin consultarea elevilor, părinților, membrilor comunității, vor contribuila formarea competențelor specifice. În propunerea unităților de conținut, profesor va ține cont șide resursele disponibile.
III.

Sugestii pentru proiectarea didactică

Conform abordării modulare, prin intermediul fiecăruia se contribuie prioritar la formarea unei
competențe specifice, fapt care nu neagă și contribuția altor module la formarea competenței
specifice concrete.
În cadrul disciplinei Dezvoltare personală elevii trebuie să fie permanent orientaţi să-şi formezeo imagine de ansamblu asupra scopurilor învăţării prin expunerea obiectivelor de formare
personală şi a competenţelor pe care le vor dezvolta; să fie permanent preocupaţi să clarificeprioritățile pe care se axează o formare autentică a personalităţii; încurajaţi să folosească
cunoştinţeleşiexperienţele acumulate anterior, să aplice noi experienţe, să reflecte, să formuleze
opinii şi concluzii, să automonitorizeze dezvoltarea personală. În proiectarea și realizarea
demersului didactic profesorul va ține cont de specificul acestor ore/lecții, care reprezintă oformă de activitate educativă/ didactică căreia, spre deosebire de alte lecții, nu îi suntcaracteristice academismul şi tipul povăţuitor al interacţiunii pedagogice, ci se axează pemodalități de activitate flexibile după componenţaşi structura interacţiunii educative. Pentru
disciplina Dezvoltare personală sunt recomandateîncă două elemente importante, care creează
premise pentru organizarea unui proces de învățare calitativ. Este vorba de includerea unor
sugestii metodologice pentru desfășurarea orelor în baza cadrului Evocare/Realizarea
sensului/Reflecție/Extindere (ERRE) și sugestii privind elaborarea și prezentarea produsului
educațional.
O resursă metodologică în predarea disciplinei Dezvoltare personală este cadrul de învăţare şi
gândire ERRE. La etapa de Evocare este creat contextul în care elevul îşi aminteşte ce ştiedespre subiectul abordat, începe să se gândească la subiect. Discutând în perechi și în grup,
implicându-se şi comunicând elevii se sprijină şi se completează reciproc, conturând scheme
cognitive şi experienţe comune, exteriorizând condiţiile prealabile necesare pentru a discuta
despre dezvoltarea personală și responsabilitatea pentru ea. Durabilitatea înţelegerii depinde deprocesul de corelare a informaţiilor noi cu achiziţiile anterioare, de aceea un alt aspect alevocării este motivarea pentru explorarea subiectului şi stabilirea scopului propriu în această
investigaţie. Pornind de la premisa că una din condiţiile formării competenţelor este
disponibilitatea de a acţiona, evocarea este resursa incontestabilă pentru crearea acestei condiţii.
A doua etapă este Realizarea Sensului. La această etapă, cel care învaţă vine în contact cu
informaţia nouă. Sarcina principală este de a menţine implicarea şi interesul, stabilite la
Evocare, de a acoperi noi domenii de cunoaştere, de a încuraja analiza critică, analiza
comparativă şi sinteza – aspecte indispensabile în formarea competenţelor. Astfel la etapa
respectivă, elevii vor avea sarcini de informare prin lectură, ascultare activă şi sarcini ce ţin dereproducerea, traducerea, interpretarea, aplicarea, analiza materialului nou, adică procesarea
informației. Elevilor li se pune la dispoziție un text, o informație esența căreia este discutată,analizată în profunzime. Astfel se completează, se modifică schema cognitivă inițială a elevului,
dar pentru a crea legături durabile în interiorul ei, trebuie construit contextul necesar pentru
metacogniţie. Acest obiectiv poate fi realizat la Reflecţie, când elevii îşi consolidează
cunoştinţele noi şi îşi restructurează activ schema cognitivă iniţială. La etapa Reflecţie elevilor
li se propun sarcini care valorifică competențele lor de comunicare, sunt puși în situația de a lua
decizii privind dezvoltarea proprie, exprimându-și atitudinea. Elevilor li se propune să identificeargumente în susținerea unor idei, să comunice și își exprime ideile, viziunile lor. În cazul cândprocesul de învăţare finalizează cu reflecția, există riscul ca modelul comportamental neexersatși în alte situaţii, simulate și/sau autentice, să fie uitat, să nu devină un comportament firesc,
7

autentic în alte contexte. Pentru a minimaliza acest risc, se propune etapa Extindere. Dacă la
Reflecţie s-a conturat sistemul de cunoştinţe, abilităţi şi atitudini, pentru a definitiva ciclul firescde formare a competenţelor, la etapa de Extindere este nevoie de a aplica cele însușite în diferite
situaţii de integrare: simulate și/sau autentice. Astfel corelarea dintre teorie şi practică devine
evidentă. Se creează contextul prielnic pentru simularea, exersarea competenţelor. Elevilor li seoferă sarcini care îi pun în situaţia de a acționa, a ieşi din cadrul clasei, al orei, al şcolii încomunitate, la întreprinderi, ateliere etc. De exemplu, elevii pot realiza o mică investigație,discutând cu părinții, rudele, vecinii diferite subiecte privind ocupațiile lor, sănătate, securitate,
dezvoltare etc. În baza informației colectate ei prezintă un rezumat și discută cu colegii despre
rezultate. Planificată astfel, învăţarea capătă sens, sporeşte motivaţia elevului pentru învăţare.
IV.

Sugestii pentru evaluare

Evaluarea la disciplina Dezvoltare personală se realizează în baza Metodologiei de evaluare
criterială prin descriptori (MECD), aprobată prin ordinul nr. 1324 din 08 septembrie 2019.
Metodologia este elaborată în temeiul Codului Educaţiei al Republicii Moldova, Articolul 16 (4)şi reprezintă un demers de adaptare şi extindere a MECD pentru clasele primare, aprobată deMinisterului Educației, Culturii și Cercetării, la specificul claselor gimnaziale şi liceale.
MECD la disciplina Dezvoltare personală prezintă aspecte psihologice, didactice, manageriale
ale implementării evaluării criteriale prin descriptori începând din clasele I-a până în clasa a XIIa, relevante în contexte de continuitate și gradualitate. În baza documentului respectiv, cadrele
didactice care vor preda disciplina Dezvoltare personală vor dezvolta competenţele profesionalede proiectare şi realizare a evaluării criteriale prin descriptori (ECD), elementul de noutate fiind
abordarea holistică a ECD la nivelul proiectării didactice eșalonate – de lungă și de scurtă durată
– și al instrumentelor de monitorizare şi autoevaluare a performanțelor elevilor (comutarea
accentelor educației tradiționale pe abordarea tuturor nevoilor acestora, din punct de vedereemoțional, fizic, intelectual, spiritual și al relațiilor cu ceilalți).
În conformitate cu Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, disciplina
Dezvoltare personală, disciplină obligatorie pentru clasele I – XII, este inclusă în Sistemul
Informațional de Personalizare a Actelor de Studii (SIPAS) și în Sistemul Automatizat dePrelucrare a Datelor (SAPD).
Reieșind din prevederile art. 16 alin. (4) din Codul educației și, ținând cont de faptul că
disciplina Dezvoltare personală este disciplină obligatorie, introdusă necondiționat în SIPAS și
SAPD, pentru clasele absolvente a IX-a și a XII-a se introduce calificativul ,,admis” sau,,respins”.
Totodată, reiterăm faptul că la disciplina Dezvoltare personală este pus accentul pe evaluarea
autentică și autoevaluare. Procesul evaluativ este realizat astfel, încât acesta să cultive și să
stimuleze interesul elevilor pentru studiu.

Viorica MARȚ, consultant principal, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei,Culturii și Cercetării

8