MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAINFORMATICA
Curriculum şcolar
pentru învăţămîntul gimnazial(clasele VII-IX)

Chişinău, 2010
1

Aprobat:-- la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces verbal nr.10 din
21 aprilie 2010;-- prin ordinul Ministrului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010

Echipele de lucru
Curriculumul modernizat (2010):
Ivanov Lilia, Ministerul Educaţiei;Gremalschi Anatol, doctor habilitat, profesor universitar,		
Institutul de Politici Publice;Căpăţînă Gheorghe, doctor conferenţiar, Universitatea de Stat din Moldova;
Braicov Andrei, doctor conferenţiar, Universitatea de Stat din Tiraspol;
Gremalschi Ludmila, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei;Corlat Sergiu, LT „Orizont”, Chişinău;Ciobanu Irina, LT „Gaudeamus”, Chişinău;Rojcov Claudia, LT „O. Ghibu”, Orhei.
Ediţia 2006:
Gremalschi Anatol, doctor habilitat, profesor universitar,
Institutul de Politici Publice;
Gremalschi Ludmila, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei;Mocanu Iurie, Ministerul Educaţiei şi Tineretului;
Spinei Ion, Ministerul Educaţiei şi Tineretului;Ţurcanu Ludmila, LT „Iu.Hasdeu”, Chişinău;Vasilache Grigore, Centrul Noilor Tehnologii Informaţionale.

2Preliminarii
Curriculumul la disciplina Informatica este un document normativ şi obligatoriu
pentru realizarea procesului de predare-învăţare al acestei discipline de studiu înclasele VII−IX. Obiectul de studiu al Informaticii, ca ştiinţă interdisciplinară, este
prelucrarea automată a informaţiei cu ajutorul calculatoarelor electronice. Ca disciplină şcolară, Informatica are drept scop principal formarea şi dezvoltarea gîndirii
algoritmice a elevului şi se întemează pe principiile:-- îmbinării proceselor de predare-învăţare a cunoştinţelor teoretice cu activităţile practice la calculator;-- adaptării cunoştinţelor predate la vîrsta elevilor;-- interdisciplinarităţii;-- adecvării metodelor de predare-învăţare la instruirea asistată de calculator;-- echilibrării încărcăturii informaţionale şi continuităţii între clase şi treptede învăţămînt prin eşalonarea materialului studiat în funcţie de particularităţile de vîrstă ale elevului şi în concordanţă cu performanţele programelor de instruire, programelor de aplicaţii şi programelor de sistem ale
calculatorului;-- diferenţierii şi individualizării predării-învăţării;-- stabilirii unui nivel obligatoriu de pregătire în domeniul Informaticii şiformării capacităţilor de avansare la însuşirea temelor necunoscute şi în
aplicarea tehnologiilor informaţionale moderne.
Funcţiile curriculumului gimnazial la informatică:• act normativ al procesului de predare-învăţare-evaluare a Informaticii în contextul unei pedagogii axate pe competenţe;• reper pentru proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului educaţional din
perspectiva unei pedagogii axate pe competenţe;• componentă de bază pentru elaborarea strategiei de evaluare la Informatică;• orientare a procesului educaţional spre formare de competenţe la elevi;• componentă fundamentală pentru elaborarea manualelor şcolare, manualelor
electronice, ghidurilor metodologice, testelor de evaluare.
Beneficiari:
Curriculumul este destinat profesorilor de informatică din instituţiile preuniversitare, specialiştilor principali la disciplină, autorilor de manuale şi ghiduri metodologice, elevilor.
3

Administrarea disciplinei
Statutul
disciplineiAriacurriculară

Clasa

Obligatorie„Matematicăşi ştiinţe”

VII
VIII
IX

Nr. de unităţi
de conţinuturi
pe clase
121214

Nr. deore pe an
34 ore34 ore34 oreI. Concepţia didactică a disciplinei
Definirea disciplinei Informatica
Informatica participă la formarea şi dezvoltarea generală a personalităţii, accentul instruirii la informatică fiind pus pe dezvoltarea gîndirii logice şi algoritmice.
Integrarea persoanei în mediul informatizat al societăţii moderne este posibilă numai
în cazul deţinerii cunoştinţelor informatice fundamentale şi abilităţilor de utilizare
instrumentală şi de comunicare cu calculatorul, şi prin intermediul acestuia – totalitate de competenţe care se conţin în noţiunea de cultură informaţională.
• Statutul disciplinei în planul de învăţămînt
Informatica este disciplină obligatorie în aria curriculară „Matematică şi ştiinţe”.
• Valoarea formativă a disciplinei
Scopul instruirii Informaticii în învăţămîntul secundar general presupune:-- formarea deprinderilor practice de utilizare a calculatorului pentru prelucrarea informaţiei;-- formarea deprinderilor practice de comunicare, folosind reţelele de calculatoare;-- studierea informaticii ca ştiinţă, care include elemente de algoritmizare,modelare, programare, logică, noţiunile de acumulare, păstrare şi prelucrare
a informaţiei.
• Principiile specifice predării-învăţării disciplinei Informatica
Curriculumul gimnazial la Informatică propune un model de studiu integrat alacestei discipline. Acest model contribuie la formarea la elevi a unei concepţii unitare asupra informaticii ca ştiinţă şi asupra metodelor de implementare a conceptelor
informatice pentru dezvoltarea perpetuă a societăţii contemporane.
În acest context se conturează următoarele principii specifice ale disciplinei
Informatica:
1. Principiul abordării integrate a disciplinei – structurarea conţinuturilor într-un
model integrat, modular, care are ca scop crearea şi dezvoltarea competenţelor
4

elevului pentru utilizarea sistemelor informatice şi cultivarea continuă a moduluide gîndire algoritmic.
2. Principiul centrării activităţii / demersului didactic pe elev – acceptarea unuimodel de învăţare activă, centrat pe elev, orientat către activităţi individuale sau
în grup, care să permită dezvoltarea independenţei de acţiune, originalităţii, creativităţii, capacităţii de lucru în echipă, combinînd acestea cu individualizarea
ritmului de învăţare.
3. Principiul funcţionalităţii sociale a procesului didactic, care presupune dezvoltarea aptitudinilor şi competenţelor necesare pentru integrarea organică aelevilor în societatea informaţională. Principiul este realizat în baza activităţilor
practice de studiere şi utilizare ale aplicaţiilor software de uz general şi de comunicare.
4. Principiul corelaţiei interdisciplinare, care presupune abordarea unui demers
didactic interdisciplinar cu toate disciplinele şcolare, prin utilizarea principiilor
şi metodelor informatice pentru rezolvarea de probleme, elaborarea proiectelor,prelucrare de informaţii specifice disciplinelor şi utilizarea resurselor educaţionale digitale.
• Orientări generale de predare-învăţare a disciplinei Informatica
Procesul general de predare-învăţare a disciplinei Informatica este elaborat încontextul sistemului de competenţe pentru învăţămîntul preuniversitar.
“Competenţa şcolară este un ansamblu/sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi,deprinderi şi atitudini dobîndite de elevi prin învăţare şi mobilizate în contexte specifice de realizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vederearezolvării unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală.”II. Competenţe-cheie / transversale
1. Competenţe de învăţare / de a învăţa să înveţi.
2. Competenţe de comunicare în limba maternă / limba de stat.
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
4. Competenţe acţional-strategice.
5. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
6. Competenţe interpersonale, civice, morale.
7. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
8. Competenţe digitale, în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor.
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori).
10. Competenţe antreprenoriale.

5III. Competenţe transdisciplinare pe trepte de învăţămînt – învăţămîntul
gimnazial
Competenţe de învăţare / de a învăţa să înveţi
• Competenţa de planificare şi organizare a propriei învăţări atît individual,cît şi în grup.
Competenţe de comunicare în limba maternă / limba de stat
• Competenţa de realizare a unor contacte comunicative constructive înlimba maternă / de stat atît pe cale orală, cît şi în scris.
• Competenţa de utilizare adecvată în limba maternă / de stat a terminologiei specifice disciplinelor de învăţămînt studiate la treapta gimnazială.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de a comunica într-o limbă străină în situaţii cunoscute, modelate.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a dobîndi şi a aplica cunoştinţe de bază din domeniul Matematică, Ştiinţe şi Tehnologii în rezolvarea unor probleme şi situaţii din
cotidian.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a identifica probleme acţional-strategice şi a propune soluţii de rezolvare.
• Competenţe de a-şi planifica activitatea, de a prognoza rezultatele aşteptate.
• Competenţe de a elabora strategii de activitate în grup.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor(TIC)• Competenţe de utilizare în situaţii reale a instrumentelor cu acţiune digitală (telefonul, teleghidul, calculatorul electronic etc.).
• Competenţe de a crea documente şi a utiliza serviciile electronice de bază(e-guvernare, e-business, e-educaţie, e-sănătate, e-cultură), în comunicareşi dobîndirea informaţiilor, inclusiv reţeaua Internet.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a lucra în echipă, de a preveni şi rezolva situaţiile de conflict.
• Competenţe de a accepta şi a respecta valorile fundamentale ale democraţiei, a practicilor democratice şi a drepturilor omului.
• Competenţe de a se comporta în situaţii cotidiene în baza normelor şi
valorilor moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a se autoaprecia adecvat şi a-şi valorifica potenţialul pentru dezvoltarea personală şi autorealizare.
6• Competenţe de a alege modul sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de receptare a culturii naţionale şi a culturilor europene.
• Competenţe de a aprecia diversitatea culturală a lumii şi de a fi tolerant lavalorile culturale ale altor etnii.
Competenţe antreprenoriale• Competenţa de a se orienta în domeniile profesionale din economie şiviaţa socială în vederea selectării viitoarei profesii.
• Competenţe de utilizare a regulilor de elaborare a unor proiecte de cercetare şi dezvoltare simple în domeniul antreprenorial.
IV. Competenţe specifice la INFORMATICĂ
1. Formarea unei viziuni ştiinţifice asupra componentei informatice în societatea contemporană.
2. Cunoaşterea proceselor, principiilor şi metodelor de codificare şi decodificare a informaţiei, în scopul realizării comunicării interumane –sistem informatic.
3. Identificarea structurii generale a sistemelor digitale, a principiilor defuncţionare a sistemelor de transmitere, stocare şi de prelucrare a informaţiei.
4. Elaborarea modelelor informatice ale obiectelor, sistemelor şi proceselor
frecvent întîlnite în activitatea cotidiană.
5. Aplicarea metodelor de algoritmizare, de formalizare, de analiză, de sinteză şi de programare pentru soluţionarea problemelor legate de prelucrarea digitală a informaţiei.
6. Translarea algoritmilor frecvent utilizaţi într-un limbaj de programare denivel înalt.
7. Colectarea, păstrarea şi prelucrarea informaţiei cu ajutorul aplicaţiilor
software specializate.
8. Generarea şi elaborarea automată a documentelor Web.
9. Efectuarea experimentelor virtuale, rezolvarea problemelor de activitate
cotidiană şi elaborarea de modele ale fenomenelor studiate, folosind aplicaţii, laboratoare şi medii digitale educaţionale; interpretarea rezultatelorobţinute.
10. Respectarea regulilor de securitate, ergonomice şi etice în activităţile bazate pe utilizarea tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor.

7

V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Clasa
1.
2.
3.

VII
VIII

IX

1.
2.
1.
2.
3.
4.

TemeleStructura calculatorului. Reţele de calculatoare
Sisteme de operare
Editarea textelor
Calcul tabelar
Algoritmi şi executanţi
Metode de descriere a limbajelor. Vocabularul şi sintaxa
unui limbaj de programare de nivel înalt.
Conceptul de dată. Tipuri de date simple.
Conceptul de acţiune. Instrucţiunile unui limbaj deprogramare de nivel înalt.
Tablouri unidimensionale. Şiruri de caractere.

Nr. ore
8
11
15
17
17
7

Total

7
11

34
34

34

9

Notă:
1. Repartizarea orelor pe teme este orientativă.
2. Ordinea temelor poate fi schimbată, dacă nu este afectată logica ştiinţifică
sau didactică.
VI. Subcompetenţe, sugestii de conţinuturi, activităţi de învăţare şi evaluare
pe clase.
Clasa a VII-a
Subcompetenţe

Teme / Conţinuturi /Noţiuni-cheie

Activităţi de învăţare şi evaluare(recomandate)

1. STRUCTURA CALCULATORULUI. REŢELE DE CALCULATOARE
Informaţia. Sistemede numeraţie
-- descrierea formelor de Informaţia. Purtători deExerciţii de:reprezentare, stocare, informaţie.
-- identificare a tipului de purtători decodificare şi transmi- -- reprezentarea informainformaţie din lista propusă;ţiei;tere a informaţiei;-- descriere a purtătorilor de informa-- estimarea cantităţii -- purtătorii de informaţie;ţie după modelul propus;
de informaţie ce se -- purtătorul static;-- codificare şi decodificare a inforconţine în mesajele- -- purtătorul dinamic.
maţiei textuale;text, grafice, audio şi Sisteme de numeraţie:-- estimare a cantităţii de informaţie
-- sistem poziţional şi sisvideo;în texte, imagini, secvenţe sonore
tem nepoziţional de nu-- codificarea şi decoşi video;meraţie;
dificarea numerelor-- depistare a unităţii de măsură a innaturale, a informaţiei -- sistem binar, ternar, ocformaţiei şi a multiplilor ei din lista
tal, hexazecimal.
textuale.
propusă;8

Unităţile de măsurare a-- transformare a numerelor naturale
informaţiei:în sistemele de numeraţie binar şi-- cifră binară, bit;
octal în sistemul zecimal;-- octet;-- enumerare şi descriere a formelor-- unităţi multiple octetude transmitere, stocare şi prelucralui.
re a informaţiei.
Codificarea şi decodificarea informaţiei:*Studii de caz:-- cod;-- sisteme de numeraţie cu baze dife-- codul ASCII;
rite de baza 10, utilizate în istoria-- mărime continuă;civilizaţiei umane;-- conversiune analog-nu- -- regulile de formare a numerelor
merică;romane.
-- digitizare;-- conversiune numericanalogică.
Estimarea cantităţii deinformaţie în:-- mesaje-text;-- mesaje-grafice;-- mesaje-audio;-- mesaje-video.
Structura şi funcţionarea calculatorului-- Identificarea şi descri- Clasificarea componenteerea destinaţiei păr- lor de bază ale calculatoaţilor componente ale relor personale:-- procesorul;
calculatorului;-- clasificarea calcula- -- memoria internă;-- dispozitivele de intrare;
toarelor;-- utilizarea corectă a -- dispozitivele de ieşire;termenilor specifici -- memoria externă.
informaticii în enun- Criteriile de clasificare a
calculatoarelor:ţuri şi comunicări;-- utilizarea componen- performanţă;telor sistemului de cost.
operare destinate lu- Reţele de calculatoare.
Aplicaţii de reţea
crului în reţea;-- argumentarea necesi- structură de comunicaţie;tăţii securizării calcu- linii de transmisie a informaţiei;latorului, a reţelei.
capacitate de transmisie;reţele locale, regionale şi
globale;adresă de reţea;partajarea resurselor.

9

Exerciţii de:-- identificare şi explicare a destinaţiei componentelor de bază ale calculatorului şi a fluxurilor de dateîntre ele;-- explicare a principiul de comandă
prin program;-- descriere a rolului calculatoarelorîn diferite domenii ale ştiinţei şivieţii sociale;-- indicare a funcţiilor calculatoarelorîn diferite domenii;-- depistare a acţiunilor de risc pentru utilizator în procesul utilizării
tehnicii de calcul;-- evidenţiere a afirmaţiilor de securitate din lista propusă;-- identificare a dispozitivelor conform modelelor propuse;-- reprezentare intuitivă (prin desen)a structurii reţelelor locale şi globale;-- localizare a calculatoarelor conectate la reţea;-- transmitere a datelor prin reţea;-- memorare a regulilor ergonomiceşi de securitate personală.

2. SISTEME DE OPERAREFuncţiile sistemuluide operare
Exerciţii de:-- utilizarea funcţiilor şi -- sistem de calcul;-- explicare a modului de gestionare aa componentelor de -- sistem de operare;
resurselor sistemului de calcul;bază ale sistemului de -- funcţiile sistemului de-- scriere corectă a denumirilor de fişioperare.
operare.
ere şi directoare;Fişiere şi directoare.
de reprezentare intuitivă (prin de-- fisier;sen) şi de utilizare a structurii mul-- director;
tinivel a fişierelor şi directoarelor;-- structură multinivel.
-- identificare a funcţiilor sistemuluiUnităţi externe:de operare din lista propusă;-- denumiri;-- localizare a fişierelor specificate-- destinaţii.
prin denumirile respective.
Interfeţe grafice:-- identificarea tipurilor -- controale grafice;de controale şi feres- -- meniuri;tre;-- ferestre de aplicaţii;-- efectuarea operaţiilor -- ferestre de navigare;
asupra ferestrelor din -- ferestre de explorare;componenţa interfeţe- -- ferestre de dialog.
lor grafice.

Gestiunea datelor.

Exerciţii de:-- formare şi consolidare a deprinderilor de lucru cu interfeţele grafice;-- explicare a semnificaţiei pictogramelor propuse;-- aranjare a pictogramelor conformmodelului propus;-- modificare a proprietăţilor pictogramelor, utilizînd tehnicile de lucru cu şoricelul;-- lansare în execuţie şi de rulare aaplicaţiilor frecvent utilizate.

-- efectuarea operaţiilor Gestiunea dispozitivelor Exerciţii de:-- navigare prin sistemul de fişiere alasupra fişierelor şi di- de stocare a datelor:calculatorului personal;
rectoarelor;-- gestiunea datelor;-- creare şi ştergere a fişierelor şi di-- estimarea capacităţii -- proprietăţile discului;rectoarelor;de memorare a su- -- operaţii cu discuri;
portului magnetic şi -- proprietăţile directoare- -- mutare şi copiere a fişierelor şi directoarelor;a suportului optic delor şi fişierelor;
informaţie.
-- operaţii cu directoare şi -- redenumire a fişierelor şi directoarelor;fişiere.
-- modificare a atributelor de fişier;-- reprezentare intuitivă (prin desen)
a formatului fizic şi a formatului
logic ale datelor pe disc;-- estimare a capacităţii de memorarea unităţilor de stocare;-- formatare, verificare şi defragmentare a unităţilor de stocare.

10Drept informatic:-- aplicarea în activitatea -- dreptul de autor;
Exerciţii de:cotidiană a stipulărilor -- marcă;-- explicare a termenilor: dreptul dedreptului informatic. -- licenţă;autor, marcă, licenţă;-- infracţiune informatică. -- identificare a semnelor ce indică
protecţia prin dreptul de autor;-- evitare a eventualelor încălcări adreptului de autor.
Studii de caz:-- respectarea dreptului de autor în
unitatea şcolară în care �����������
învaţă�����
elevul;-- protejarea dreptului de autor în
cazul materialelor informatice cu
care operează elevul;-- consecinţele utilizării neadecvate a
mijoacelor de protecţie de viruşi;-- infracţiunile informatice descriseîn mass-media.
3. EDITAREA TEXTELOR
Introducerea şi editarea
textelor-- aplicarea operaţiilor Formatarea caracterelor:specifice editării tex- -- tehnoretactare;-- font;
telor;-- utilizarea instrumen- -- stil de afişare;telor de corectare gra- -- formatarea caracterelor.
Formatarea paragrafelor:maticală a textelor;-- crearea şi prelucrarea -- paragraf;-- aliniere;
listelor.
-- indentare;-- spaţiere;-- stil de paragraf.
Aşezarea în pagină:-- formatare a paginilor;-- antet şi subsol;-- secţiune;-- stil de caractere;-- şablon.
Liste:-- tipuri de marcare;-- tpuri de numerotare.
Instrumente de corectare:-- analizator lexical;-- analizator gramatical;-- tezaur;-- corectare manuală ;-- corectare automată.

11

Exerciţii de:-- introducere şi editare a textului;-- identificare a corpului de litere propus;-- formatare a textelor conform modelelor propuse;-- creare a stilurilor pentru formatarea caracterelor;-- precizare a atributelor de formatare a paragrafelor propuse;-- formatare a paragrafelor conformmodelelor propuse;-- aşezare a textului în pagină conform modelelor propuse;-- creare şi ordonare a listelor numerotate sau marcate cu simboluri deevidenţiere;-- utilizare a instrumentelor de corectare;-- depistare automată a greşelilor în
textele propuse.

Tabele:-- crearea şi editarea ta- -- rînd, coloană, celulă;Exerciţii de:-- înserarea unei linii, co- -- creare a tabelelor cu ajutorul sisbelelor.
loane;
temului de asistenţă, prin inserare-- unirea celulelor;sau desenare;-- divizarea celulelor;-- modificare a structurii tabelelor-- template a tabelelor;
propuse, sortare a datelor din ta-- formatarea celulelor.
bele.
Diagrame:-- crearea şi editarea di- -- foaie de date;
Exerciţii de:agramelor.
-- formatarea diagramei; -- creare şi editare a diagramelor;-- tip de diagramă.
-- selectare a tipului de diagramă înfuncţie de specificul datelor de afişat;-- formatare a diagramelor conformmodelului propus.
Studii de caz:-- domeniile de utilizare a fiecărui tip
de diagramă: circulară, cu bare, cu
coloane, liniară, grafic;-- utilizarea diagramelor în manualele şcolare.
Obiecte:Exerciţii de:-- inserarea obiectelor; -- imagini desenate;-- inserare a imaginilor desenate şi a-- utilizarea instrumen- -- imagini predesenate;celor predesenate;telor de grafică orien- -- formule;-- inserare şi editare a formulelor;tată pe obiecte.
-- fişiere audio;-- inserare a secvenţelor sonore;-- fişiere video.
-- inserare a secvenţelor video;
Metode de inserare a-- inserare a obiectelor grafice;obiectelor:-- prin memoria tampon: Studii de caz:-- prin apelul altor apli- -- imaginile desenate şi imaginilecaţii;
predesenate;-- din fişierele externe.
-- imagini în grafica orientată pe obiecte şi grafica orientată pe puncte;-- proprietăţile obiectelor inserate ca
simboluri de text şi ca entităţi inserate deasupra textului.
Formatarea imaginilor
Exerciţii de:-- utilizarea instrumen- Stabilirea:
telor de formatare a -- culorii, luminozităţii şi -- inserare şi formatare a imaginilor
contrastului;predesenate;imaginilor din compo-- poziţiei în document;-- inserare şi formatare a desenelornenţa documentelor. -- dimensiunilor;
create de utilizator;-- modului de aranjare a -- copiere şi redimensionare a imagitextului în jurul imaginilor;nii;-- formatare a imaginilor conform-- chenarelor şi umbrelor.
modelului propus.

12Clasa a VIII-a
Subcompetenţe

Teme / Conţinuturi /Activităţi de învăţare şi evaluareNoţiuni-cheie(recomandate)
1. CALCUL TABELARPăstrarea informaţiei
în foile de calcul-- identificarea elemen- Elementele unei foi deExerciţii de:-- identificare a elementelor unei foi detelor unei foi de cal- calcul:
calcul din lista propusă;-- celulă;cul;-- definirea tipurilor de -- adresă/referinţă de ce- -- identificare a adresei unei celule dintr-o listă propusă;lulă;date şi introducerea-- modificare a dimensiunii de vizualivalorilor în foile de -- valori şi formule;zare a paginii pe ecran;-- calcul tabelar;
calcul;-- modificare a barei de instrumente;-- crearea în foile de -- formatare;calcul a seriilor de -- formate de coloană, -- creare a foilor de calcul şi selectare aelementelor propuse;rînd, celulă.
valori.
-- precizare a tipului de date a valorilor
propuse;Introducerea, editarea-- introducere în foile de calcul a texteşi formatarea datelor înlor, numerelor, datelor calendaristicefoile de calcul:şi mărcilor de timp;-- tipuri de date;-- copiere, mutare a unui domeniu de-- introducerea valorilor;
date din foaia de calcul;-- introducerea formu- -- explicare a operaţiilor de editare în
lelor;
foile de calcul;-- operaţii de editare;-- editare a datelor în foile de calcul;-- operaţii de formatare. -- precizare a rezultatelor operaţiilor deformatare propuse;-- formatare a datelor în foile de calcul;-- creare a unei serii de date după modelul propus;-- creare a seriilor de numere de către
elevi, fiind dat primul număr, pasul
şi numărul final.
Formule şi calcule
Exerciţii de:-- clasificare a operatorilor;-- clasificare a operanzilor;-- precizare a rezultatelor furnizate deoperatorii propuşi;-- precizare a categoriei operanzilor
propuşi;-- precizare a entităţilor specificate prinreferinţele propuse;-- identificare a operatorilor şi operanzilor din lista propusă.

-- identificarea operato- Operatori.
Operanzi.
rilor şi operanzilor;-- utilizarea operatorilor şi operanzilor la
prelucrarea datelor.

13Formuleşi utilizarea lor
Exerciţii de:-- utilizarea
formule- Conversia tipurilor de-- explicare a algoritmilor de introdulor pentru efectuarea date.
cere a unei formule;calculelor necesare la Copierea formulelor.
-- precizare a rezultatelor evaluării for-- formulă;prelucrarea datelor.
mulelor propuse;-- conversia tipurilor de-- explicare a modului de conversie adate;valorilor în procesul de evaluare a-- precedente de celulă;formulelor;-- dependente de celulă.
-- utilizare corectă a ordinii operaţiilor
în construirea anumitor formule;-- copiere a formulelor;-- recunoaştere a erorilor standard asociate formulelor;-- efectuare a calculelor conform modelului propus;-- utilizare a referinţelor în construirea
formulelor;-- compunere a formulelor pentru efectuarea calculelor.
Funcţii:-- utilizarea funcţiilor -- categorii de funcţii;predefinite pentru re- -- argument;zolvarea problemelor -- valoare returnată.
din matematică, fizică, prelucrare a textelor.
Diagrame-- identificarea elemen- Elementele unei diatelor unei diagrame; grame:-- stabilirea legăturii în- -- indicator de date;tre datele selectate şi -- serie de date;elementele diagramei -- categorie de date;respective;-- axa categoriilor;-- utilizarea diagramelor -- axa valorilor;
pentru prezentarea da- -- titlu;
telor.
-- legendă.

14

Exerciţii de:-- clasificare a funcţiilor pe categorii;-- utilizare a funcţiilor pentru prelucrarea informaţiilor din foile de calcul;-- determinare a tipului de funcţii carepoate fi aplicat asupra datelor dupămodelul propus.
Exerciţii de:-- selectare şi evidenţiere a elementelor
din care sînt compuse diagramele;-- explicare a modului de reprezentare
a datelor din tabel prin diagrame;-- desenare a diagramelor ce corespund
datelor selectate;-- copiere a diagramelor.

Crearea şi editarea
diagramelor:-- selectarea tipului de -- tip de diagramă;Exerciţii de:diagramă în funcţie -- diagramă bidimensio- -- clasificare a diagramelor propuse;nală;de specificul datelor-- creare şi editare a diagramelor pro-- diagramă tridimensireprezentate;puse;onală;-- crearea şi modificarea-- modificare a tipului de diagramă;-- grafic;
diagramelor.
-- modificare a suprafeţei diagramei;-- obiect;-- modificare a titlului, axelor de coor-- încapsularea obiectedonate şi a legendei;lor;-- modificare a unei serii de date;-- ierarhia obiectelor;-- adăugarea datelor într-o diagramă.
-- tehnici de editare.
Baze de date în formă
de liste-- utilizarea bazelor de Noţiuni elementare deExerciţii de:date în formă de liste baze de date:-- reprezentare intuitivă (prin desen) a
pentru organizarea in- -- date elementare;
structurii listelor propuse;formaţiilor personale; -- date compuse;-- creare a listelor;-- utilizarea operaţiilor -- bază de date;-- creare şi modificare a listelor;
destinate gestionării -- listă de date;-- diferenţiere a termenilor: bază de-- înregistrare;
listelor.
date, listă, cîmp, numele cîmpului,-- cîmp;înregistrare;-- formular de date.
-- explicare a operaţiilor destinate gesGestionarea listelor:tiunii listelor;-- inserarea înregistrărilor;-- eliminarea înregistrări- -- gestionare a listelor cu ajutorul formularului pentru date;lor;-- căutarea înregistrărilor; -- totalizare a datelor numerice.
-- editarea înregistrărilor.
-- stabilirea ordinii de Sortarea înregistrărilor: Exerciţii de:sortare a înregistrări- -- sortare;-- sortare a înregistrărilor din listele-- cheie de sortare;lor ;propuse sau create de elevi;-- utilizarea operaţiilor -- ordine de sortare;-- explicare a operaţiei de selectare ade selectare a înregis- -- ordine ascendentă;înregistrărilor;trărilor şi identificarea -- ordine descendentă.
-- selectare a înregistrărilor cu ajutocondiţiilor complexe Selectarea înregistrărul condiţiilor simple şi a condiţiilor
rilor:de selectare;complexe;-- crearea listelor în foi- -- selectarea înregistră- -- explicare a operaţiilor de rezumare arilor;
le de calcul.
datelor;-- filtrarea înregistrări- -- creare a unei baze de date după molor;delul propus sau create de elevi.
-- condiţii de selectare;-- copierea înregistrărilor selectate.

15

2. ALGORITMI ŞI EXECUTANŢI
Noţiune de algoritm-- utilizarea
metode- Algoritmi şi executanţi: Exerciţii de:-- descriere a mişcării executantului înlor de algoritmizare -- algoritm;
procesul execuţiei algoritmilor propentru soluţionarea -- executant;puşi;
problemelor frecvent -- comandă manuală;întîlnite în activitatea -- comandă prin pro- -- elaborare a algoritmilor pentru deplasarea executantului dintr-o pozicotidiană;gram;ţie în alta;-- descrierea şi utiliza- -- program;-- depistare a erorilor sintactice, erorea repertoriului de -- limbaj de programare.
rilor logice şi a erorilor de funcţioinstrucţiuni ale exenare;cutantului;-- elaborare a algoritmilor pentru desenarea figurilor;-- elaborarea algoritmi-- elaborare a algoritmilor de către elevi
lor pentru executant.
şi testate cu ajutorul executanţilor;-- explicare a modului de execuţie aalgoritmilor;-- depistare a erorilor sintactice, erorilor logice şi a erorilor de funcţionare.
Metode de reprezentarea algoritmilor:-- utilizarea metodelor -- limbaj uman;de reprezentare a al- -- limbaje algoritmice;-- scheme logice.
goritmilor.

Subalgoritmi:-- utilizarea metodei ra- -- subprogram;finării succesive.
-- program principal;-- procedură;-- apel de procedură;-- rafinare succesivă.

16

Exerciţii de:-- reprezentare a algoritmilor prin diferite metode;-- observare şi înţelegere a legăturii
între modul de reprezentare a algoritmului şi repertoriul de instrucţiuni
al executantului;-- transcriere a algoritmilor formulaţi
în limbaj convenţional în reprezentări formalizate.
Exerciţii de:-- explicare a modului de execuţie aapelurilor de subalgoritmi;-- identificare a subalgoritmilor soluţionarea cărora necesită utilizarea
subalgoritmilor;-- elaborare a subalgoritmilor pentru
executanţi;-- observare şi înţelegere a legăturilor
informaţionale şi de control între algoritm şi subalgoritmii apelaţi;-- desenare a figurilor în baza subalgoritmilor.

Instrucţiunile limbajului algoritmic .
-- definirea formatului Algoritmi repetitivi.
Exerciţii de:general şi utilizarea Ciclu cu contor. Ciclu-- explicare a modului de execuţie a ininstrucţiunilor de ci- cu condiţie.
strucţiunii de ciclu;
clu;-- elaborare a algoritmilor repetitivi;-- elaborarea algoritmi- -- condiţie;-- reprezentare intuitivă (prin desen) alor utilizînd instrucţi- -- ciclu cu condiţie;procesului de execuţie a algoritmilor-- algoritm cu conexiune
unile de ciclu.
repetitivi cu conexiune inversă;inversă;-- identificare a programelor soluţiona-- eroare de execuţie.
rea cărora necesită utilizarea algoritmilor.
-- elaborarea algoritmi- Algoritm cu ramificări.
lor utilizînd instrucţi- Instrucţiunea de ramiunea de ramificare.
ficare.

Exerciţii de:-- explicare a modului de execuţie a instrucţiunii de ramificare;-- desenare a schemei grafice a instrucţiunii de ramificare;-- elaborare a algoritmilor cu ramificări;-- identificare a problemelor soluţionarea cărora necesită utilizarea algoritmilor cu ramificări;-- reprezentare intuitivă (prin desen) a
procesului de execuţie a algoritmilor
cu ramificări.

Generalităţi despre
algoritmi-- cunoaşterea proprie- Proprietăţile algoritmilor Exerciţii de:tăţilor fundamentale -- determinismul;-- evidenţiere a proprietăţilor algorit-- universalitatea;
ale algoritmilor.
milor pe baza exemplelor propuse;-- finititudinea.
-- observare şi înţelegere a legăturilorNoţiunea de gîndireîntre proprietăţile algoritmului şialgoritmică.
modul de execuţie pe calculator.
Algoritmul de funcţionare a calculatorului.
Clasificareaalgoritmilor după:-- identificarea structurii -- modul de reprezentare; Exerciţii de:algoritmilor (liniari, -- proprietăţi;-- clasificare a algoritmilor conform
cu ramificări, ciclici). -- structură.
criteriului de structură;-- estimare a criteriilor de calitate pentru algoritmii propuşi.

17

Clasa a IX-a
Subcompetenţe

Teme / Conţinuturi /Noţiuni-cheie

Activităţi de învăţare şi evaluare(recomandate)

1. Metode de descriere a limbajelor.
Vocabularul şi sintaxa unui limbaj de programare de nivel înalt
Metode de descrierea construcţiilor
gramaticale:-- explicarea modului -- metalimbajul BNF.
de descriere a con- -- diagrame sintactice.
strucţiilor gramaticale prin alternare, con- Unităţile lexicale alecatenare, repetare şi unui limbaj de prograincludere opţională; mare de nivel înalt.
-- identificarea unităţilor lexicale ale limba- Alfabetul limbajului.
jului de programare Vocabularul limbajului.
Unităţi lexicale:de nivel înalt;-- utilizarea formulelor -- simbolurile speciale:
BNF şi diagramelor -- cuvintele-cheie;
sintactice pentru veri- -- identificatori;
ficarea corectitudinii -- separatori;
textelor şi unităţilor -- numere;-- şiruri de caractere.
lexicale;-- aplicarea
regulilorde formare a identificatorilor, şirurilor,
numerelor, comentariilor.

18

Exerciţii de:-- verificare a corectitudinii textelor cu
ajutorul formulelor metalingvisticepropuse;-- scriere a textelor definite prin formulele metalingvistice şi diagramele
sintactice propuse;-- scriere a formulelor metalingvisticece corespund diagramelor sintactice
propuse;-- desenare a diagramelor sintacticecorespunzătoare formulelor metalingvistice propuse;-- aplicare a diagramelor sintactice şiformulelor metalingvistice pentru
verificarea corectitudinii textelor
propuse;-- de clasificare a caracterelor limbajului;-- descriere a unităţilor lexicale alelimbajului.
-- desenare a diagramelor sintacticepentru unităţile gramaticale în studiu;-- precizare a identificatorilor echivalenţi;-- reprezentare a variabilelor din problemele propuse prin identificatori;-- compunere a identificatorilor carereflectă specificul problemelor din
fizică, matematică, chimie, prelucrarea textelor şi imaginilor;-- verificare a corectitudinii numerelorşi a şirurilor cu ajutorul diagramelorsintactice şi a formulelor metalingvistice;-- scriere a numerelor reale cu şi fărăutilizarea factorului de scală.

2. Conceptul de dată. Tipuri de date simple
Conceptul de dată.
Definirea tipurilor
de date:Exerciţii de:-- explicare a modului de reprezentare
a datelor într-un limbajul de programare de nivel înalt;-- precizare a mulţimii de valori şi amulţimii de operatori a tipurilor dedate propuse;-- determinare a tipurilor identice şi atipurilor compatibile;-- desenare a diagramelor sintactice ale
declaraţiilor de variabile;-- precizare a mulţimii de valori pe
care le poate lua o variabilă asociată
cu un anumit tip de date;-- precizare a operaţiilor care pot fi
efectuate asupra valorilor unei variabile;-- desenare a diagramelor sintactice ale
definiţiilor de constante;-- precizare a tipurilor constantelor din
programele propuse.
3. Conceptul de acţiune. Instrucţiunile unui limbaj
de programare de nivel înalt
Conceptul de acţiune.

-- clasificarea tipurilor -- întreg;
de date simple în pre- -- real;
definite şi definite de -- boolean;utilizator, în ordinale -- caracter;şi neordinale, în ti- -- subdomeniu.
puri anonime şi definite explicit;
Tipuri identice şi tipuri-- clasificarea datelor compatibile.
din program în constante şi variabile;
Tipuri anonime şi tipuri-- utilizarea
tipurilor definite explicit.
identice şi tipurilor
compatibile;
Tipuri ordinale de date.
-- aplicarea diagramelorsintactice şi formule- Definiţii:lor metalingvistice -- de constante.
ale unităţilor grama- -- de tipuri.
ticale pentru declaraţii de tipuri, variabile Declaraţii de variabile.
şi constante.

-- identificarea părţilor Noţiunea de instrucţiune. Exerciţii de:-- elaborare a programelor în care secomponente ale unui Afişarea informaţiei
alfanumerice.
utilizează procedurile predefinite deprogram;intrare şi ieşire;-- utilizarea formulelor Citirea datelor de la-- elaborare a programelor care afişeametalingvistice şi di- tastatură.
ză informaţia în formatele propuse;agramelor sintactice-- clasificare a instrucţiunilor limbajuale instrucţiunilor în Expresii.
lui;studiu pentru verifica-- explicare a conceptului de acţiune;
rea corectitudinii sin- Evaluarea expresiilor.
-- desenare a diagramelor sintactice;tactice a programelor Tipul expresiilor.
-- transcriere a expresiilor din notaţia
elaborate;
matematică în limbaje de programa-- elaborarea programere de nivel înalt şi invers;lor în care se utilizează
-- utilizare a funcţiilor predefinite ale
procedurile predefinite
limbajelor de programare de nivel
de citire / scriere;înalt;-- elaborarea programe-- evaluare a expresiilor limbajului delor în care se utilizeaprogramare de nivel înalt;
ză instrucţiunile în
studiu;19

Instrucţiuni:-- descrierea algoritmi- -- apel de procedură;lor cunoscuţi din ca- -- efect nul;
drul disciplinelor de -- compusă;matematică, fizică, -- de atribuire;chimie, biologie ş.a. -- dacă;utilizînd diferite me- -- caz;tode de reprezentare -- pentru;
a algoritmilor;-- cît;-- elaborarea algorit- -- repetă.
milor de rezolvare a
problemelor din diferite domenii de activitate umană;-- translarea algoritmilor elaboraţi în programe;-- testarea programelorşi analiza rezultatelor.

Exerciţii de:-- elaborare a programelor pentru evaluarea expresiilor propuse şi determinarea tipului lor;-- clasificare a expresiilor în funcţie detipul lor;-- explicare a rolului instrucţiunii deefect nul şi a delimitatorului “;” în reprezentarea instrucţiunii de efect nul;-- explicare a modului de execuţie a instrucţiunilor: apel de procedură, atribuire, dacă, caz, pentru, cît, repetă;-- reprezentare intuitivă (prin desene)a structurii programelor elaborate;-- determinare a compatibilităţii componentelor instrucţiunilor din punctde vedere al atribuirii;-- elaborare a programelor în care se
utilizează instrucţiunile în studiu;-- descriere a algoritmilor cunoscuţi
din cursurile de matematică, fizică,chimie (de exemplu: clasificarea
triunghiurilor în funcţie de laturile/unghiurile, calculul ariilor figurilor
geometrice, cmmdc, etc.);-- elaborare a algoritmilor de rezolvarea problemelor din diferite domeniide activitate umană;-- translare a algoritmilor elaboraţi în
programe Pascal;-- testare a programelor şi analiză a rezultatelor.

4. Tipuri de date structurate unidimensionale-- definirea formulelor Tipuri de date tablou
metalingvistice şi di- unidimensional.
agramelor sintacticeale declaraţiilor de Tipul indicilor şi tipul
tipuri de date tablou componentelor.
unidimensional şi şirde caractere;
Tipuri de date şir de-- utilizarea subprogra- caractere.
melor
predefinite,
destinate prelucrării
şirurilor.

20

Exerciţii de:-- determinare a tipului indicilor şi
tipului componentelor în funcţie dedeclaraţiile propuse;-- parcurgere pe diagramele sintacticea drumurilor care corespund definiţiilor tipurilor de date tablou;-- precizare a operaţiilor care pot fi
efectuate cu componentele tablourilor-- explicare a proprietăţilor tipului dedate şir de caractere;-- precizare a mulţimii de valori şimulţimii de operaţii ale tipului dedate şir de caractere;-- prelucrare a componentelor şirurilorde caractere (ştergerea, substituirea,
inserarea caracterelor).

VII. Sugestii metodologice.
Componentele de bază ale tehnologiei didactice pentru predarea-învăţarea Informaticii sînt:1. Formarea de competenţe specifice disciplinei Informatica.
2. Antrenarea sistematică în scopul dezvoltării competenţelor de bază adisciplinei.
3. Utilizarea metodelor active de instruire, centrate pe elev.
Curriculumul gimnazial la disciplina Informatica proiectează şi organizează procesul instructiv în contextul dezvoltării competenţelor specifice ale disciplinei. O
astfel de abordare prevede proiectarea demersului didactic la Informatică în vedereaformării aptitudinilor de integrare a elevilor în societatea informaţională.
Fiind un ansamblu de capacităţi, cunoştinţe şi abilităţi, competenţa poate fi realizată doar prin dezvoltarea integrată a aspectelor sale dominante:-- aspectul cognitiv, care vizează utilizarea teoriilor şi a noţiunilor din Informatică;-- aspectul funcţional, care reprezintă capacităţile persoanei de a activa întrun anumit domeniu: profesional, educaţional, social, utilizînd mijloacele
digitale;-- aspectul etic, care vizează valorile personale şi sociale.
În asimilarea informaţiei comunicate sînt implicate procesele psihice de percepţie, memorare şi operaţii de gîndire. Prin urmare, pentru elaborarea sarcinilor didactice se va utiliza în special taxonomia lui Bloom, orientată spre atingerea de către
persoana instruită a nivelului intelectual, determinat de standarde.
Pentru asimilarea de către elevi a cunoştinţelor se recomandă utilizarea metodelor: SINELG, interviu, lectura ghidată, exerciţii practice la calculator, probleme
destinate dezvoltării gîndirii algoritmice.
Aspectul de expertiză al competenţei are rolul de dezvoltare a capacităţilor intelectuale şi psihomotorii ale elevilor. Pentru dezvoltarea potenţialului intelectual pot
fi folosite taxonomiile: Simpson, Dove etc.
Metodele recomandate la disciplina Informatica sînt: expunerea de material teoretic, lucrul la calculator, individual şi/sau sub conducerea cadrului didactic, rezolvarea de probleme, lucrarea practică, lucrarea de laborator.
Aspectul aplicativ al competenţei formează la elevi atitudini şi comportament
în contextul condiţiilor sociale bine determinate. Pentru atingerea acestui scop laelaborarea sarcinilor didactice se va folosi taxonomia lui Krathwohl.
Metodele recomandate în acest context sînt: studiul de caz, proiectul de cercetare, dezbaterea etc.

21

VIII. Sugestii pentru evaluare.
Axarea procesului de învăţare-predare-evaluare pe competenţe generează ostructură continuă a evaluării, realizată prin evaluare formativă şi testări sumative(finale).
În baza activităţilor de evaluare se obţine motivarea elevilor şi recepţionarea unuifeed-back continuu, care permite corectarea operativă a procesului de învăţare; stimularea autoevaluării şi evaluării reciproce; evidenţierea succeselor; implementarea
evaluării selective sau individuale.
Un element inovativ al evaluării este posibilitatea de utilizare a resurselor educaţionale digitale pentru testările asistate de calculator, atît local, cît şi on-line.
În acest context, valoarea evaluării formative constă în formarea permanentă,continuă a competenţelor la elevi reflectate în standardele educaţionale.
Sarcinile de evaluare formativă urmează să fie separate pe grade de dificultate,
pentru a permite o individualizare a evaluării şi o motivare suplimentară a elevilor
evaluaţi. Elaborarea itemilor pentru evaluare va fi realizată în contextul taxonomiilor
corespunzătoare.
Metodele folosite pentru evaluarea continuă presupun chestionarea orală sau
scrisă, metode interactive: studii de caz, lucrări practice, proiecte, testări interactive
asistate de calculator.
Activităţile practice vor fi realizate eficient de către elevi în cazul în care aceştia
vor fi informaţi de către profesor referitor la: tematica lucrărilor, modul de evaluare(bareme/grile/criterii de notare), condiţiile de realizare a activităţii.
Realizarea evaluării continue permite o apreciere obiectivă a cunoştinţelor şi
competenţelor elevilor, precum şi a progreselor înregistrate de aceştia.
Evaluarea sumativă se va realiza la sfîrşitul fiecărui semestru şi an şcolar. În
calitate de elemente componente ale instrumentelor de evaluare se recomandă utilizarea itemilor de tip problemă pentru rezolvare la calculator, a testelor asistate decalculator şi a lucrărilor scrise.

22

Referinţe bibliografice

1. Beşliu V., Coşuleanu I., Gremalschi A., Tkaci G. Starea pregătirii electronicea Republicii Moldova // Tendinţele de Dezvoltare a Societăţii Informaţionale.
Conferinţa Internaţională. Chişinău, ASEM, 2004.
2. Braicov A. Turbo Pascal. Culegere de probleme. Chişinău: Editura Prut Internaţional, 2007.
3. Cabac V. Elemente de modelare matematică. Chişinău: Editura Lumina,
1998.
4. Cartaleanu T. , Cosovan O., Goras-Postică V. şi alţii. Formare de competenţe
prin strategii didactice interactive, Chişinău: Centrul Educaţional Pro Didactica, 2008.
5. Cercez E., Şerban M. Informatica. Iaşi: Editura Polirom, 2000.
6. Ciobanu I., Curbet Gh., Gremalschi A., Gremalschi L., Ivanov L. O nouăviziune asupra Curriculumului şi Standardelor la Informatică // „Modernizarea standardelor şi curriculei educaţionale – deschidere spre o personalitate
integrală”: Materialele Conferinţei Ştiinţifice Internaţionale 22–23 octombrie
2009. Chişinău: I.Ş.E., 2009.
7. Ciobanu I., Gremalschi A. Informatica. Ghidul profesorului. Clasa a 8-a. Chişinău: Ştiinţa, 2005.
8. Ciobanu I., Gremalschi A. Informatica. Ghidul profesorului. Clasa a 9-a. Chişinău, Ştiinţa, 2006.
9. Concepţia guvernării electronice. Hotărîrea Guvernului Republicii Moldova
nr. 733 din 28.06.2006 // Monitorul Oficial, nr. 106 din 14.07.2006.
10. Gremalschi A. Mocanu Iu., Spinei I. Informatica. Limbajul PASCAL. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2003
11. Gremalschi A., Gremalschi L. Informatica − o disciplină şcolară ce formează
gândirea algoritmică şi bazele culturii informaţionale // Materialele Conferinţei Internaţionale „Calitatea învăţămîntului. Teoria şi practica utilizării tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale în educaţie. 12−13 martie 2008”.
Ministerul Educaţiei şi Tineretului, Chişinău, 2008.
12. Gremalschi A., Mocanu Iu., Gremalschi L. Informatica. Structura calculatorului. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2000.

23

13. Gremalschi A., Vasilache G., Gremalschi L. Informatica. Manual pentru clasa a 7-a, Chişinău, Editura Ştiinţa, 2007
14. Gremalschi A., Gremalschi L., Informatica. Manual pentru clasa a 8-a. Chişinău: Editura Ştiinţa, 2004
15. Gremalschi A. Mocanu Iu., Spinei I. Informatică. Manual pentru clasa a 9-a.
Chişinău: Editura Ştiinţa, 2006
16. Guţu V., Chicu V., Dandara O. şi alţii. Psihopedagogia centrată pe copil. Chişinău: CEP USM, 2008
17. Minder M. Didactica funcţională. Chişinău: Editura Cartier, 2003.
18. Strategia Naţională de edificare a societăţii informaţionale – "Moldova electronică". Hotărîrea Guvernului Republicii Moldova nr. 255 din 09.03.2005 //Monitorul Oficial, nr. 46-50 din 25.03.2005, art. 336.

24

MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAINFORMATICA

Curriculum
pentru învăţămîntul gimnazial,
la decizia şcolii(clasele V-VI)

Chişinău, 201025

Aprobat:-- la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces verbal nr.10 din
21 aprilie 2010;-- prin ordinul Ministrului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010

Echipele de lucru

Curriculumul modernizat (2010):
Ivanov Lilia, Ministerul Educaţiei;Gremalschi Anatol, doctor habilitat, profesor universitar, Institutul de Politici
Publice;Căpăţînă Gheorghe, doctor conferenţiar, Universitatea de Stat din Moldova;
Braicov Andrei, doctor conferenţiar, Universitatea de Stat din Tiraspol;
Gremalschi Ludmila, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei;Corlat Sergiu, LT „Orizont”, Chişinău;Ciobanu Irina, LT „Gaudeamus”, Chişinău;Rojcov Claudia, LT „O. Ghibu”, Orhei.

26

Preliminarii
Curriculumul la disciplina Informatica este un document normativ pentru realizarea procesului de predare-învăţare al acestei discipline de studiu în clasele V−VI.
Obiectul de studiu al Informaticii ca ştiinţă interdisciplinară este prelucrarea automată a informaţiei cu ajutorul calculatoarelor electronice. Ca disciplină şcolară,Informatica are drept scop principal formarea şi dezvoltarea gîndirii algoritmice a
elevului şi se întemeiază pe principiile:- îmbinării proceselor de predare-învăţare a cunoştinţelor teoretice cu activităţile practice la calculator;- adaptării cunoştinţelor predare la vîrsta elevilor;- interdisciplinarităţii;- adecvării metodelor de predare-învăţare la instruirea asistată de calculator ;- echilibrării încărcăturii informaţionale şi continuităţii între clase şi treptede învăţămînt prin eşalonarea materialului teoretic în funcţie de particularităţile de vîrstă ale elevului şi în concordanţă cu performanţele programelor de instruire, programelor de aplicaţii şi programelor de sistem ale
calculatorului;- diferenţierii şi individualizării predării-învăţării;- stabilirii unui nivel obligatoriu de pregătire în domeniul Informaticii şiformării capacităţilor de avansare la însuşirea temelor necunoscute şi în
aplicarea tehnologiilor informaţionale moderne.
Funcţiile curriculumului gimnazial la informatică:• act normativ al procesului de predare-învăţare-evaluare a Informaticii în contextul unei pedagogii axate pe competenţe;• reper pentru proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului educaţional din
perspectiva unei pedagogii axate pe competenţe;• componentă de bază pentru elaborarea strategiei de evaluare la Informatică;• orientare a procesului educaţional spre formare de competenţe la elevi;• componentă fundamentală pentru elaborarea manualelor şcolare, manualelor
electronice, ghidurilor metodologice, testelor de evaluare.
Beneficiari:
Curriculumul este destinat profesorilor de informatică din instituţiile preuniversitare, specialiştilor principali la disciplină, autorilor de manuale şi ghiduri metodologice, elevilor.

27

Administrarea disciplinei
Statutul
disciplineiAriacurriculară

La decizia şcolii„Tehnologii”

Clasa

Nr. de unităţi de
Nr. de oreconţinuturi pe clasepe an

V (modul opţional)

6

34 oreVI (modul opţional)

934 oreI. Concepţia didactică a disciplinei• Definirea disciplinei Informatica
Informatica participă la formarea şi dezvoltarea generală a personalităţii, accentul instruirii la informatică fiind pus pe dezvoltarea gîndirii logice şi algoritmice.
Integrarea persoanei în mediul informatizat al societăţii moderne este posibilă numai
în cazul deţinerii cunoştinţelor informatice fundamentale şi abilităţilor de utilizare
instrumentală şi de comunicare cu calculatorul, şi prin intermediul acestuia – totalitate de competenţe care se conţin în noţiunea de cultură informaţională.
• Statutul disciplinei în planul de învăţămînt
Informatica este disciplină opţională în aria curriculară „Tehnologii”.
• Valoarea formativă a disciplinei-- formarea deprinderilor practice de utilizare a calculatorului pentru prelucrarea informaţiei;-- formarea deprinderilor practice de comunicare, folosind reţelele de calculatoare;-- studierea informaticii ca ştiinţă, care include elemente de algoritmizare,modelare, programare, logică, noţiunile de acumulare, păstrare şi prelucrare a informaţiei.
• Principiile specifice predării-învăţării disciplinei Informatica
Curriculumul gimnazial la Informatică propune un model de studiu integrat alacestei discipline, model care contribuie la formarea la elevi a unei concepţii unitare
asupra informaticii ca ştiinţă şi asupra metodelor de implementare a conceptelor
informatice pentru dezvoltarea perpetuă a societăţii contemporane.
În acest context se conturează următoarele principii specifice ale disciplinei
Informatica:
1. Principiul abordării integrate a disciplinei − structurarea conţinuturilor
într-un model integrat, modular, care are ca scop crearea şi dezvoltarea competenţelor elevului pentru utilizarea sistemelor informatice şi cultivarea continuă a moduluide gîndire algoritmic.
28

2. Principiul centrării activităţii / demersului didactic pe elev – acceptarea
unui model de învăţare activă, centrat pe elev, orientat către activităţi individuale sau
în grup, care să permită dezvoltarea independenţei de acţiune, originalităţii, creativităţii, capacităţii de lucru în echipă, combinînd acestea cu individualizarea ritmuluide învăţare.
3. Principiul funcţionalităţii sociale a procesului didactic, care presupune
dezvoltarea aptitudinilor şi competenţelor necesare pentru integrarea organică a elevilor în societatea informaţională. Principiul este realizat în baza activităţilor practice de studiere şi utilizare ale aplicaţiilor software de uz general şi de comunicare.
4. Principiul corelaţiei interdisciplinare, care presupune abordarea unui demers didactic interdisciplinar cu toate disciplinele şcolare, prin utilizarea principiilor şi metodelor informatice pentru rezolvarea de probleme, elaborarea proiectelor,prelucrare de informaţii specifice disciplinelor şi utilizarea resurselor educaţionale
digitale.
• Orientări generale de predare-învăţare a disciplinei Informatica
Procesul general de predare-învăţare a disciplinei Informatica este elaborat încontextul sistemului de competenţe pentru învăţămîntul preuniversitar.
“Competenţa şcolară este un ansamblu/sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi,deprinderi şi atitudini dobîndite de elevi prin învăţare şi mobilizate în contexte specifice de realizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vederearezolvării unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală.”II. Competenţe-cheie / transversale
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.

Competenţe de învăţare / de a învăţa să înveţi.
Competenţe de comunicare în limba maternă / limba de stat.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
Competenţe acţional-strategice.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
Competenţe interpersonale, civice, morale.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiei informaţiei şicomunicaţiilor.
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori).
10. Competenţe antreprenoriale.

29

III. Competenţele transdisciplinare pe trepte de învăţămînt –învăţămîntul gimnazial
Competenţe de învăţare / de a învăţa să înveţi
• Competenţa de planificare şi organizare a propriei învăţări atît individual, cîtşi în grup.
Competenţe de comunicare în limba maternă / limba de stat
• Competenţa de realizare a unor contacte comunicative constructive în limba
maternă / de stat atît pe cale orală, cît şi în scris.
• Competenţa de utilizare adecvată în limba maternă / de stat a terminologiei
specifice disciplinelor de învăţămînt studiate la treapta gimnazială.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de a comunica într-o limbă străină în situaţii cunoscute, modelate.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a dobîndi şi a aplica cunoştinţe de bază din domeniul Matematică, Ştiinţe şi Tehnologii în rezolvarea unor probleme şi situaţii din cotidian.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a identifica probleme acţional-strategice şi a propune soluţii
de rezolvare.
• Competenţe de a-şi planifica activitatea, de a prognoza rezultatele aşteptate.
• Competenţe de a elabora strategii de activitate în grup.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor(TIC)• Competenţe de utilizare în situaţii reale a instrumentelor cu acţiune digitală
(telefonul, teleghidul, calculatorul electronic etc.).
• Competenţe de a crea documente şi a utiliza serviciile electronice de bază(e-guvernare, e-business, e-educaţie, e-sănătate, e-cultură), în comunicare şidobîndirea informaţiilor, inclusiv reţeaua Internet.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a lucra în echipă, de a preveni şi rezolva situaţiile de conflict.
• Competenţe de a accepta şi a respecta valorile fundamentale ale democraţiei,a practicilor democratice şi a drepturilor omului.
• Competenţe de a se comporta în situaţii cotidiene în baza normelor şi valorilor moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a se autoaprecia adecvat şi a-şi valorifica potenţialul pentru
dezvoltarea personală şi autorealizare.
• Competenţe de a alege modul sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii noi.
30

Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de receptare a culturii naţionale şi a culturilor europene.
• Competenţe de a aprecia diversitatea culturală a lumii şi de a fi tolerant lavalorile culturale ale altor etnii.
Competenţe antreprenoriale• Competenţa de a se orienta în domeniile profesionale din economie şi viaţa
socială în vederea selectării viitoarei profesii.
• Competenţe de utilizare a regulilor de elaborare a unor proiecte de cercetareşi dezvoltare simple în domeniul antreprenorial.
IV. Competenţe specifice la INFORMATICĂ
1. Formarea unei viziuni ştiinţifice asupra componentei informatice în societatea contemporană.
2. Cunoaşterea proceselor, principiilor şi metodelor de codificare şi decodificare
a informaţiei, în scopul realizării comunicării interumane şi uman – sistem
informatic.
3. Identificarea structurii generale a sistemelor digitale, a principiilor de funcţionare a sistemelor de transmitere, stocare şi de prelucrare a informaţiei.
4. Respectarea regulilor de securitate, ergonomice şi etice în activităţile bazate
pe utilizarea tehnologiei informaţiei şi a comunicaţiilor.
V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Clasa
V - Modul opţional

VI - Modul opţional

TemeleNr. de ore
8Gestiunea fişierelor
Prezentări digitale
Servicii de reţea

26
12Securitatea informaţiei

6

Programe de aplicaţii

7

Comunicarea interpersonală în Internet

9

Total
34

34

Notă:
1. Repartizarea orelor pe teme este orientativă.
2. Ordinea temelor poate fi schimbată, dacă nu este afectată logica ştiinţifică
sau didactică.

31

VI. Subcompetenţe, unităţi de conţinut,
activităţi de învăţare şi evaluare pe clase.
Clasa a V-a
Subcompetenţe

Teme / Conţinuturi /Activităţi de învăţare
Noţiuni-cheieşi evaluare (recomandate)
1. GESTIUNEA FIŞIERELOR
Formate de fişiere:

Exerciţii de:-- identificarea tipurilor de -- format de fişier;-- identificare a tipului de fişier
fişiere;-- denumiri de fişiere.
după extensie;-- efectuarea operaţiilor ele-- identificare a tipului de fişier
mentare asupra fişierelor; Operaţii asupra fişierelor:după pictogramă;-- crearea şi actualizarea fi- -- identificarea;-- afişare a proprietăţilor de fişierelor.
-- căutarea;şier;-- selectarea;-- creare a fişierelor şi atribuire-- ştergerea;
de denumiri;-- precizare a tipului de fişier;-- crearea;-- căutare a fişierelor;-- copierea;-- selectare a fişierelor;-- mutarea;-- creare de copii a fişierelor;-- redenumirea;-- mutare a fişierelor;-- modificarea atributelor; -- redenumire a fişierelor;-- sortarea;-- ştergere a fişierelor;-- filtrarea;-- recuperare a fişierelor;-- recuperarea.
-- modificare a atributelor defişier;-- sortare a fişierelor după nume.
2. PREZENTĂRI DIGITALE
Aplicaţii de prezentări
electronice
Exerciţii de:-- definire a prezentărilor;-- identificarea elementelor Prezentări electronice:-- identificare a tipului de pre-- prezentare;unei prezentări;zentare;-- elaborarea prezentărilor, -- structura prezentării;-- enumerare a formatelor unei
utilizînd instrumentele de -- fereastră de aplicaţie;foi de prezentare;-- diapozitiv;
operare cu diapozitive.
-- identificare a elementelor din-- format implicit.
fereastra aplicaţiei;-- deschidere a prezentărilor
existente;-- deschidere concomitentă amai multor prezentări;-- salvare de prezentări;-- închidere a prezentărilor;-- afişare a prezentărilor laecran;

32

Inserarea şi editarea
casetelor de text-- introducerea şi editarea Inserarea casetelor de text
textelor din componenţa pe diapozitive.
Formatarea textului:prezentărilor;-- utilizarea instrumentelor -- font;-- dimensiune;de corectare a textelor.
-- stil de afişare;-- aliniere;-- culoare;-- marcaje de listă;-- inervalul între linii.
Selectarea, copierea, mutarea şi ştergerea fragmentelor de text.
Formatarea casetelor detext.
Inserarea şi editarea
imaginilor-- explicare a noţiunii de diapozitiv;-- inserare şi ştergere a diapozitivelor;-- reordonare a diapozitivelor;-- alegere a designului prestabilit de diapozitiv;-- alegere a designului prestabilit de prezentare.

Exerciţii de:-- inserare şi de formatare a casetelor de text;-- introducere şi editare a textelor;-- formatare a textelor conformmodelelor propuse;-- creare şi ordonare a listelor
numerotate sau marcate;-- copiere, mutare şi ştergere atextelor;-- creare a prezentărilor ce conţin texte conform modelelor
propuse.

-- inserarea imaginilor în Inserarea imaginilor pe
Exerciţii de:-- inserare a imaginilor furnizaprezentare din locaţii ex- diapozitive:
te de aplicaţia de prezentări
terne, bibliotecile aplica- -- dintr-o locaţie externă;electronice;-- din biblioteca aplicaţieiţiei;-- inserare a imaginilor din sursede prezentări;-- utilizarea instrumentelor
externe;încorporate de desenare; -- din colecţia de primitive -- inserare a imaginilor scanate;grafice;-- elaborarea prezentărilor-- inserare a textelor artistice;ce conţin texte şi imagini -- din dispozitivele foto di- -- copiere şi redimensionare agitale şi scannere.
grafice.
desenelor;
Formatarea imaginilor:-- decupare a fragmentelor ima-- poziţionarea;
ginilor inserate;-- redimensionarea;-- modificare a gamei coloristi-- selectarea gamei colorisce a imaginilor;tice;-- ajustare a parametrilor de lu-- ajustarea parametrilor deminozitate şi contrast a imaluminozitate şi contrast;
ginilor;-- rotirea imaginilor;-- creare a prezentărilor ce con-- decuparea fragmentelorţin imagini conform modelude imagini.
lui propus.

33

Derularea prezentărilor
Exerciţii de:Utilizarea efectelor de-- derularea prezentărilor;-- identificare şi explicare a mo-- utilizarea formelor adec- animaţie:durilor de afişare a prezentăvate de afişare a prezen- -- efecte de apariţie;rilor;
tărilor în dependenţă de -- efecte de deplasare;-- asociere a unui efect de anietapa elaborării sau tipul -- efecte de redimensionamaţie unui element, unuire;de prezentare;diapozitiv sau prezentări în-- identificarea şi utilizarea -- efecte de dispariţie.
ansamblu conform modelului
modelelor de diapozitive; Modele de diapozitive şi
propus;-- creare şi derulare a prezen-- utilizarea efectelor de ani- modele de prezentări.
tărilor conform modelului
Difuzarea prezentărilor.
maţie.
propus;-- identificare şi aplicare a diapozitivelor cu formate furnizate de aplicaţie;-- identificare a modelelor deprezentări şi aplicarea lor în
dependenţă de stilul de prezentare.

Clasa a VI-a
Subcompetenţe

Teme / Conţinuturi /Activităţi de învăţare
Noţiuni-cheieşi evaluare (recomandate)
1. SERVICII DE REŢEA
Internetul.

-- identificarea tipurilor de Serviciile reţelei Internet: Exerciţii de:conexiune şi serviciile -- poşta electronică;-- identificare a principaleloroferite de reţeaua globală -- transferul de fişiere;
servicii oferite de reţeaua In-- accesul la calculatoarele
Internet;ternet:aflate la distanţă;-- utilizarea
principalelor-- explicare a structurii unei
servicii ale reţelei globale -- serviciul de căutare şi viadrese simbolice Internet;
zualizare a informaţiilor.
Internet;
specificare a adresei simbolice
Elementele de etică în-- respectarea elementelor spaţiul virtual.
a utilizatorului după modelulde etică şi a regulilor de -- regula de aur a eticii spapropus;
comportament pe Inter-- descriere a tipurilor de coneţiului virtual;-- utilizarea eticii cotidienenet.
xiuni la reţeaua globală Interîn spaţiul virtual;net;-- crearea unei imagini po- -- evidenţiere a avantajelor şi
zitive în spaţiul virtual.
dezavantajelor tipurilor de coReguli de comportare pe
nexiune la Internet;
Internet:-- selectarea locaţiilor pen- -- explicare a necesităţii respectării normelor etice în spaţiul
tru navigare;virtual;-- respectarea restricţiilor
şi avertizărilor locaţiilor -- utilizare corectă a regulilor deaccesate;comportare în spaţiul virtual.
-- respectul şi toleranţa faţăde conlocuitorii virtuali.

34

Serviciul WWW-- utilizarea metodelor de Istoria şi dezvoltarea reţe- Exerciţii de:-- explicare a serviciului WWW;
navigare prin Internet;
lei World Wide Web.
-- navigare pe Web;-- utilizarea instrumentelor Navigarea pe Web.
-- copiere a datelor de pe Web;de căutare în Internet;
Copierea datelor din reţea: -- identificare a instrumentelor-- descărcarea datelor din re- -- copierea textelor;de navigare Web;ţeaua Internet.
-- copierea imaginilor;-- aplicare corectă a operatorilor-- copierea fişierelor mulde căutare;
timedia;-- cunoaştere şi identificare aadreselor de WWW din dife-- copierea paginilor web;rite domenii;-- respectarea regulilor deacces la şi de utilizare -- căutare a informaţiei în Internet conform criteriilor propua materialelor din Interse;net.
-- căutare a informaţiei în InterCăutarea informaţiilor în
net cu ajutorul celor mai răsInternet.
pîndite motoare de căutare;-- motoare de căutare;-- criterii de căutare.
*Studii de caz:-- istoria dezvoltării serviciului
Adrese WWW pentru
WWW;căutarea şi accesarea-- istoria serviciilor Yahoo;
resurselor educaţionale.
-- istoria serviciilor Google.
Bibliotecile digitale.
Serviciul de poştă
electronică
-- crearea unui cont de poştă Poştă electronică.
Exerciţii de:-- destinaţia poştei electro- -- creare a contului de poştă
electronică;nice;-- utilizarea poştei electroelectronică;nice pentru transmiterea -- adresă de poştă electro- -- accesare a contului de poştă
nică;şi primirea mesajelor şi aelectronică;-- cont de poştă electroni- -- trimitere a mesajelor simplefişierelor.
că;către un singur destinatar;-- opţiuni de lucru cu poşta -- trimitere a mesajelor simple
electronică.
către un grup de destinatari;
Recepţionarea şi trimite- -- trimitere a mesajelor cu fişiere
rea mesajelor şi fişierelor.
ataşate;trimiterea mesajelor;-- primire a mesajelor simple;
recepţionarea mesajelor;-- primire a mesajelor cu fişiere
-- ataşarea fişierelor pentruataşate;a fi trimise prin poşta -- ştergere a mesajelor;
electronică;-- descărcare a fişierelor ataşate.
-- descărcareafişierelorataşate mesajelor primite;-- restricţiile impuse deserverul poştal, vizînd
fişierele anexate.

35

2. SECURITATEA INFORMAŢIEI
Viruşi de calculator-- identificarea tipurilor de Caracteristica generală a
Exerciţii de:viruşi şi a modalităţilor de viruşilor de calculator:-- explicare a noţiunii de virus;
transmitere a acestora;-- identificare a tipurilor de vi-- noţiunea virus;-- cunoaşterea şi evitarea -- clasificarea viruşilor.
ruşi şi a acţiunilor maleficeefectelor pe care viruşii le Protejarea de viruşii deprovocate de ei;
au asupra calculatoarelor; calculator:-- identificare a modalităţilor de-- utilizarea programelor an- -- program antivirus;
transmitere a viruşilor;
tivirus.
-- actualizarea programe- -- aplicare practică a programelor antivirus pentru scanarea
lor antivirus;
calculatorului şi eliminare a-- scanarea fişierelor;viruşilor.
-- scanarea calculatorului;-- scanarea dispozitivelor
externe;-- supravegherea intrărilorşi ieşirilor de informaţii.
Securitatea în Internet-- aplicarea metodelor de Aplicaţii de protecţie,securizare la transmiterea integrate în sistemul
informaţiilor prin reţeaua operaţional.
Internet;
Asigurarea securităţii în-- utilizarea componentelor
aplicaţiile de navigare.
sistemului
operaţional
Asigurarea securităţii
pentru protecţia datelor.
datelor cu ajutorul
aplicaţiilor de criptare.

Exerciţii de:-- explicare a noţiunilor de protecţie a datelor;-- criptare a datelor;-- explicare a sistemului de protejare a reţelei Internet;-- aplicare a metodelor de protecţie a informaţiilor din Internet.

3. PROGRAME DE APLICAŢII
Aplicaţii frecvent
utilizate-- identificarea instrumente- Gestiunea aplicaţiilor,
Exerciţii de:lor de lucru ale programe- comenzile aplicaţiei;-- creare şi editare a desenelor şilor de aplicaţii;a fişierelor de text:-- etapele de prelucrare a-- crearea şi modificarea de-- înregistrare, redare şi editare a
textului;senelor cu ajutorul unui -- manual de asistenţă;fişierelor de sunet;
editor grafic simplu;-- redare a fişierelor de animaţie
-- suprafaţă de desenare;-- introducerea şi prelucrarea -- instrumente de desenatşi a discurilor audio şi video;
textelor cu ajutorul unui -- paletă de culori;-- lansare în execuţie a mai muleditor simplu de texte;
tor aplicaţii şi comutarea între
-- proprietăţile instrumen-- utilizarea aplicaţiilor mulele.
telor;
timedia.
-- fişier de sunete;-- format audio;-- fişier video.

36

4. COMUNICAREA INTERPERSONALĂ ÎN INTERNETŞtiri în Internet-- utilizarea serviciilor de Aplicaţii de colectare şi
Exerciţii de:ştiri, grupurilor de discu- difuzare a ştirilor.
-- accesare a resurselor de nouChat:ţii, reţelelor sociale pentrutăţi din reţeaua Internet;
extinderea activităţilor de -- text;-- identificare a forumurilor cu-- audio;învăţare;tematică educaţională;-- crearea jurnalelor perso- -- video.
-- discuţii în forumurile educaţiGrupuri de discuţii înnale electronice.
onale;
Internet.
-- creare a conturilor în reţele
-- liste de discuţii;sociale;-- servicii de comunicare -- comunicare în reţeaua socială;instant.
-- creare a jurnalului personal.
-- Reţele sociale virtuale.
-- Blogurile:-- blogger;-- post;-- blogosfera;-- blogroll;-- structură dehiperlegături.

VII. Sugestii metodologice
Componentele de bază ale tehnologiei didactice pentru predarea-învăţarea Informaticii sînt:1. Formarea de competenţe specifice disciplinei informatica.
2. Antrenarea sistematică în scopul dezvoltării competenţelor de bază a disciplinei.
3. Utilizarea metodelor active de instruire, centrate pe elev.
Curriculumul gimnazial la disciplina Informatica proiectează şi organizează procesul instructiv în contextul dezvoltării competenţelor specifice ale disciplinei. O
astfel de abordare prevede proiectarea demersului didactic la Informatică în vedereaformării aptitudinilor de integrare a elevilor în societatea informaţională.
Fiind un ansamblu de capacităţi, cunoştinţe şi abilităţi, competenţa poate fi realizată doar prin dezvoltarea integrată a aspectelor sale dominante:- aspectul cognitiv, care vizează utilizarea teoriilor şi a noţiunilor din Informatică;- aspectul funcţional, care reprezintă capacităţile persoanei de a activa într-un anumit domeniu: profesional, educaţional, social, utilizînd mijloacele digitale;- aspectul etic, care vizează valorile personale şi sociale.
În asimilarea informaţiei comunicate sunt implicate procesele psihice de percepţie, memorare şi operaţii de gândire. Prin urmare, pentru elaborarea sarcinilor
37

didactice se va utiliza în special taxonomia lui Bloom, orientată spre atingerea decătre persoana instruită a nivelului intelectual, determinat de standarde.
Pentru asimilarea de către elevi a cunoştinţelor se recomandă utilizarea metodelor: SINELG, interviu, lectura ghidată, exerciţii practice la calculator, probleme
simple pentru dezvoltarea gîndirii algoritmice.
Metodele recomandate la disciplina Informatica sunt: expunerea de material teoretic, lucrul la calculator, individual şi/sau sub conducerea cadrului didactic, rezolvarea de probleme, lucrarea practică, lucrarea de laborator.
Aspectul aplicativ al competenţei formează la elevi atitudini şi comportament
în contextul condiţiilor sociale bine determinate. Pentru atingerea acestui scop laelaborarea sarcinilor didactice se va folosi taxonomia lui Krathwohl.
VIII. Sugestii pentru evaluare
Axarea procesului de învăţare-predare-evaluare pe competenţe generează ostructură continuă a evaluării, realizată prin evaluare formativă şi testări sumative(finale).
În baza activităţilor de evaluare se obţine motivarea elevilor şi recepţionarea unui
feedback continuu, care permite corectarea operativă a procesului de învăţare; stimularea autoevaluării şi evaluării reciproce; evidenţierea succeselor; implementarea
evaluării selective sau individuale.
Un element inovativ al evaluării este posibilitatea de utilizare a resurselor educaţionale digitale pentru testările asistate de calculator, atît local, cît şi on-line.
În acest context, valoarea evaluării formative constă în formarea permanentă,continuă a competenţelor la elevi reflectate în standardele educaţionale.
Sarcinile de evaluare formativă urmează să fie separate pe grade de dificultate,
pentru a permite o individualizare a evaluării şi o motivare suplimentară a elevilor
evaluaţi. Elaborarea itemilor pentru evaluare va fi realizată în contextul taxonomiilor
corespunzătoare.
Metodele folosite pentru evaluarea continuă presupun chestionarea orală sau
scrisă, metode interactive: studii de caz, lucrări practice, proiecte, testări interactive
asistate de calculator.
Activităţile practice vor fi realizate eficient de către elevi în cazul în care aceştia
vor fi informaţi de către profesor referitor la: tematica lucrărilor, modul de evaluare(bareme/grile/criterii de notare), condiţiile de realizare a activităţii.
Realizarea evaluării continue permite o apreciere obiectivă a cunoştinţelor şi
competenţelor elevilor, precum şi a progreselor înregistrate de aceştia.

38

Referinţe bibliografice
1. Beşliu V., Coşuleanu I., Gremalschi A., Tkaci G. Starea pregătirii electronicea Republicii Moldova // Tendinţele de Dezvoltare a Societăţii Informaţionale.
Conferinţa Internaţională. Chişinău: ASEM, 2004
2. Cartaleanu T. , Cosovan O., Goras-Postică V., et al., Formare de competenţe
prin strategii didactice interactive. Centrul Educaţional Pro Didactica, Chişinău, 2008.
3. Cercez E., Şerban M. Informatica. Iaşi: Editura Polirom, 2000
4. Ciobanu I., Curbet Gh., Gremalschi A., Gremalschi L., Ivanov L. O nouă viziune asupra Curriculumului şi Standardelor la Informatică // „Modernizarea
standardelor şi curriculei educaţionale – deschidere spre o personalitate integrală”: Materialele Conf. Şt. Intern. 22–23 oct. 2009. Chişinău: IŞE, 2009.
5. Concepţia guvernării electronice. Hotărîrea Guvernului Republicii Moldova
nr. 733 din 28.06.2006 // Monitorul Oficial, nr. 106 din 14.07.2006
6. Gremalschi A., Gremalschi L. Informatica − o disciplina şcolară ce formează
gîndirea algoritmică şi bazele culturii informaţionale // Materialele Conferinţei Internaţionale „Calitatea învăţămîntului. Teoria şi practica utilizării tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale în educaţie. 12−13 martie 2008”.
Ministerul Educaţiei şi Tineretului, Chişinău, 2008
7. Guţu V., Chicu V., Dandara O. şi alţii. Psihopedagogia centrată pe copil.
Chişinău: CEP USM, 2008
8. Minder M. Didactica funcţională. Chişinău: Editura Cartier, 2003
9. Strategia Naţională de edificare a societăţii informaţionale – “Moldova electronică”. Hotărîrea Guvernului Republicii Moldova nr. 255 din 09.03.2005 //Monitorul Oficial, nr. 46-50 din 25.03.2005, art. 336

39

40