MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVABIOLOGIA
Curriculum
pentru învăţămîntul gimnazial(clasele VI - IX)

Chişinău, 2010
1

Aprobat:- la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces verbal nr.10 din
21 aprilie 2010;- prin ordinul Ministrului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010
Echipele de lucru
Curriculumul modernizat (2010):Bîrnaz Nina, doctor în pedagogie, grad didactic superior; USM, coordonator;Gînju Stela, dr., conf. univ., USP;
Subotin Constantin, grad didactic întîi, specialist principal-metodist biologie
şi chimie, DGETS, mun. Chişinău;Rotaru Maria, profesor, grad didactic superior, LT „V. Alecsandri”;
Cotruţă Maria, profesor, grad didactic superior, LT „M. Eliade”;Brumă Eugenia, profesor, grad didactic superior, LT „M. Eminescu”;Călugăru Ana, profesor, grad didactic superior, LT „Gh. Asachi”;
Chiriac Agnesa, profesor, grad didactic I, LT „S. Haret”.
Ediţia a II-a (2006):
Bîrnaz Nina, profesor, grad didactic superior, LT „S. Haret”, coordonator;Gînju Stela, dr., conf. univ., USP;Leşanu Mihai, dr., conf. univ., USM;
Subotin Constantin, grad didactic întîi, specialist principal-metodist biologie
şi chimie, DGETS.
Ediţia I (2000):Bîrnaz Nina, profesor, grad didactic superior, LT „S. Haret”, coordonator;
Copil Violeta, cercetător ştiinţific principal, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei,Bucureşti.

2

Preliminarii
Curriculumul gimnazial la biologie este un document de tip proiectiv care orientează şi monitorizează proiectarea, organizarea şi desfăşurarea eficientă a procesuluide învăţămînt la biologie.
Curriculumul gimnazial la biologie are următoarele funcţii:• reprezintă actul normativ al procesului de predare-învăţare-evaluare a biologiei în contextul unei pedagogii axate pe competenţe;• asigură repere privind proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului educaţional din perspectiva unei pedagogii axate pe competenţe;• reprezintă baza elaborării strategiei de evaluare la biologie;• orientează procesul educaţional spre formarea de competenţe la elevi;• asigură baza privind elaborarea manualelor şcolare, ghidurilor metodologice, testelor de evaluare.
Curriculumul este destinat profesorilor de biologie din instituţiile preuniversitare, specialiştilor principali la disciplină, autorilor de manuale şi ghiduri metodologice, elevilor.
Administrarea disciplinei:
Statutul disciplinei

Disciplină
obligatorie

Aria
curriculară

Clasa

Matematicăşi ştiinţe

VI
VII
VIII
IX

Nr. de unităţi
de conţinut
pe clase
20
42
48
30

Nr.
de ore
pe an
34
68
68
68

I. Concepţia didactică a disciplinei
Biologia este ştiinţa care studiază organismele vii, relaţiile dintre organisme şirelaţiile lor cu mediul înconjurător.
La treapta gimnazială, biologia se studiază în calitate de disciplină obligatorie înclasele a VI-a – a IX-a.
Valoarea formativă a disciplinei constă în formarea unor competenţe referitoarela protecţia mediului ambiant, la menţinerea propriei stări de sănătate şi a celor dinjur, competenţe care contribuie la acomodarea elevului la condiţiile reale, mereu înschimbare ale vieţii.
Astfel, curriculumul gimnazial la biologie orientează proiectarea, organizarea şidesfăşurarea demersului educaţional în contextul unei pedagogii axate pe competenţe.
3

Competenţa reprezintă un ansamblu de cunoştinţe, capacităţi, şi abilităţi, organizate pentru a rezolva o sarcină sau un ansamblu de sarcini corespunzătoare
exigenţelor sociale.
În contextul definiţiei expuse mai sus competenţa include în sine:- aspectul cognitiv, care vizează utilizarea teoriilor şi a noţiunilor, precum şi acunoştinţelor dobîndite prin experienţa de viaţă;- aspectul funcţional (priceperi şi deprinderi), care reprezintă ceea ce trebuie săfacă omul în domeniul său de activitate: profesional, educaţional, social;- aspectul etic, care vizează prezenţa valorilor personale şi profesionale.
Rezultanta acestor trei aspecte determină competenţa persoanei, aceasta vizînd
deprinderile comportamentale într-o situaţie concretă.
Curriculumul gimnazial la biologie propune un model de studiu integrat al acestei discipline, model care contribuie la formarea la elevi a unei concepţii unitare
asupra naturii.
În acest context se conturează următoarele principii specifice biologiei:
1. Principiul abordării integrate a disciplinei - structurarea conţinuturilor într-o viziune integrată, modulară, concentrică, urmărindu-se dezvoltarea competenţelor de investigaţie complexă a naturii.
2. Principiul centrării activităţii/demersului didactic pe elev – adoptarea unuidemers de învăţare activă, prin propunerea unor activităţi individuale sau în
grup, în care elevii să-şi dezvolte independenţa de acţiune, originalitatea şicreativitatea, realizînd/desfăşurînd activităţile în ritm propriu fiecăruia.
3. Principiul funcţionalităţii/utilităţii sociale ale procesului didactic presupune elaborarea unor situaţii de problemă, rezolvarea cărora contribuie laautoactualizare.
4. Principiul lateralizării echilibrate a informaţiei presupune propunerea
unui set de sarcini didactice pentru dezvoltarea echilibrată a emisferelor cerebrale (stîngă şi dreaptă).
5. Principiul corelaţiei interdisciplinare presupune abordarea unui demers didactic interdisciplinar cu geografia, fizica, chimia, matematica, desenul, literatura etc. care motivează şi condiţionează caracterul sistemic al învăţării.
Curriculumul gimnazial la biologie este astfel conceput, încît să permită profesorilor libertatea de a-şi elabora o strategie eficientă de proiectare/organizare a demersului educaţional în vederea formării la elevi a unor valori şi atitudini în contextul
cerinţelor societăţii contemporane.
II. Competenţe-cheie/transversale
Sistemul de competenţe-cheie/transversale stabilit pentru sistemul de învăţămînt din Republica Moldova a fost definit pe baza competenţelor-cheie, determinate de Comisia Europeană, şi a profilului absolventului, după cum urmează:

4

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.

Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi.
Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
Competenţe acţional-strategice.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
Competenţe interpersonale, civice, morale.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale(TIC).
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori).
10. Competenţe antreprenoriale.
III. Competenţe-cheie/ transversale şi competenţe transdisciplinare
pentru treapta gimnazială de învăţămînt
Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţa de planificare şi organizare a propriei învăţări atît individual, cît şi în
grup.
Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat
• Competenţa de realizare a unor contacte comunicative constructive în limba maternă/limba de stat atît oral, cît şi în scris.
• Competenţa de utilizare adecvată în limba maternă/de stat a terminologiei specificedisciplinelor de învăţămînt studiate la treapta gimnazială.
• Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de a comunica într-o limbă străină în situaţii cunoscute, modelate.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a dobîndi şi a aplica cunoştinţe de bază din domeniul Matematică,Ştiinţe ale naturii şi Tehnologii în rezolvarea unor probleme şi situaţii din viaţa cotidiană.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a identifica probleme acţional-strategice şi a propune soluţii de rezolvare.
• Competenţe de a-şi planifica activitatea, de a prognoza rezultatele aşteptate.
• Competenţe de a elabora strategii de activitate în grup.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale(TIC)• Competenţe de utilizare în situaţii reale a instrumentelor cu acţiune digitală
(telefonul, teleghidul, calculatorul electronic etc. ).
• Competenţe de a crea documente şi a utiliza serviciile electronice de bază(e-guvernare, e-business, e-educaţie, e-sănătate, e-cultură), în comunicare şidobîndirea informaţiilor, inclusiv reţeaua Internet.
5

Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a lucra în echipă, de a preveni şi rezolva situaţiile de conflict.
• Competenţe de a accepta şi a respecta valorile fundamentale ale democraţiei,a practicilor democratice şi a drepturilor omului.
• Competenţe de a se comporta în situaţii cotidiene în baza normelor şi valorilor moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a se autoaprecia adecvat şi a-şi valorifica potenţialul pentru
dezvoltarea personală şi autorealizare.
• Competenţe de a alege modul sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de receptare a culturii naţionale şi a culturilor europene.
• Competenţe de a aprecia divesitatea culturală a lumii şi de a fi tolerant lavalorile culturale ale altor etnii.
Competenţe antreprenoriale• Competenţa de a se orienta în domeniile profesionale din economie şi viaţa
socială în vederea selectării viitoarei profesii.
• Competenţe de utilizare a regulilor de elaborare a unor proiecte de cercetareşi dezvoltare simple în domeniul antreprenorial.
IV. Competenţe specifice ale disciplinei Biologie		
1. Competenţa de a utiliza cunoştinţe de bază din domeniul biologiei în diverse
situaţii de comunicare referitoare la: structuri morfo-anatomice, procese şi
fenomene vitale, legităţi biologice şi a rolului acestora în supravieţuirea organismelor.
2. Competenţa de a investiga procese biologice cu ajutorul aparatelor şi ustensilelor de laborator.
3. Competenţa de a aplica tehnici interactive de acumulare, înregistrare, reprezentare, interpretare şi comunicare a informaţiei referitoare la organisme, procese şi fenomene biologice şi a corelaţiei dintre ele.
4. Competenţa de a proiecta acţiuni de ocrotire a biodiversităţii şi a ecosistemelor.
5. Competenţa de a se implica personal în activităţi de menţinere a propriei stări
de sănătate şi a celor din jur.

6

V. Repartizarea unităţilor de conţinut pe clase şi pe unităţi de timp
Clasa

VI

VII

Unităţi de conţinut
I. Diversitatea în lumea vie• Organisme monocelulare şi organisme pluricelulare.
• Diversitatea plantelor şi animalelor din R. Moldova.
• Efectele acţiunii omului asupra diversităţii mediului.
II. Bioritmuri• Organisme diurne.
• Organisme nocturne.
III. Sisteme vitale• Comportamente alimentare la animalele carnivore, erbivore, omnivore.
• Nutriţia la animale.
• Nutriţia la plante (fotosinteza).
• Respiraţia în lumea vie.
• Transportul substanţelor prin corpul plantelor şi animalelor.
• Eliminarea deşeurilor din organismele vegetale şi animale.
IV. Sisteme de susţinere• Structuri de susţinere la plante.
• Structuri de susţinere la animale.
V. Reproducerea în lumea vie• Tipuri şi modalităţi de reproducere.
• Comportamente de reproducere la animale şi la plante.
VI. Sisteme de coordonare şi integrare ale organismelor în mediu• Reacţia plantelor la factorii de mediu.
• Comportamente de integrare ale animalelor în mediu.
VII. Ocrotirea mediului• Rezervaţii naturale şi parcuri naţionale din Republica Moldova.
• Plante şi animale pe cale de dispariţie din Republica Moldova.
I. Diversitatea în lumea vie• Diversitatea formelor de mişcare în lumea vie: mişcarea la plante.
• modalităţi de locomoţie la animale în mediul terestru-aerian şi acvatic.
• Locomoţia omului în diverse condiţii de mediu.
II. Sisteme de susţinere• Particularităţi ale structurilor de susţinere la animale adaptate pentru locomoţie în mediul acvatic, terestru, aerian.
III. Sisteme de coordonare şi integrare ale organismelor în mediu• Orientarea şi comunicarea la animale şi la om.
• Organe de simţ şi funcţiile lor la animale.
• Organe de simţ şi funcţiile lor la om: ochiul şi văzul, urechea şiauzul, nasul şi mirosul, limba şi gustul, pielea şi pipăitul.
• Acuitatea simţurilor.
• Igiena organelor de simţ la om.

7

Nr. de ore
7 ore

2 ore

10 ore

3 ore
5 ore
4 ore
3 ore

12 ore8 ore

14 oreIV. Reproducerea în lumea vie• Reproducerea sexuată la animale.
• Cicluri de dezvoltare la animale.
• Reproducerea sexuată la plante.
• Polenizarea şi fecundaţia la plante.
• Ciclul de dezvoltare a unei plante cu flori.
V. Bioritmuri• Aspecte sezoniere ale ciclurilor de dezvoltare la plante.
VII • Migraţii.
• Hibernări.
VI. Sisteme vitale• Sisteme vitale cu funcţii metabolice la om: sistemul digestiv, respirator, circulator şi excretor.
• Schimbul de substanţe şi de energie între organism şi mediu.
• Igiena sistemelor vitale.
VII. Ocrotirea mediului• Surse alternative de obţinere a hranei.
I. Diversitatea în lumea vie• Sistematica organismelor.
• Regnul Protiste. Diversitatea algelor.
• Regnul Ciuperci. Diversitatea ciupercilor.
• Regnul Plante. Filumuri: Muşchi; Ferigi; Gimnosperme; Angiosperme. Clase: Monocotiledonate, Dicotiledonate.
• Licheni.
• Regnul Animale. Animale nevertebrate. Încrengături: Celenterate;
Viermi laţi; Viermi cilindrici; Viermi inelaţi; Moluşte: lamelibranchiate, gasteropode, cefalopode; Artropode: insecte, arahnide, crustacee. Animale vertebrate: Peşti osoşi şi cartilaginoşi, Amfibieni,
VIII
Reptile, Păsări, Mamifere.
II. Sisteme vitale• Compoziţia chimică a celulei.
• Structura celulei. Particularităţi structurale ale celulei vegetale şi
animale.
• Schimbul de substanţe şi energie la nivel celular.
• Organizarea structurală a organismelor: celulă-ţesut-organ-organism.
III. Ocrotirea mediului• Influenţa factorilor nocivi: tutun, alcool, droguri asupra organismului uman.

8

10 ore6 ore

14 ore4 ore

20 ore

8 ore

5 ore

IV. Sisteme de coordonare şi integrare ale organismelor în mediu• Sisteme de coordonare şi reglare la om.
• Particularităţi ale sistemului nervos la om.
Sistemul nervos central şi sistemul nervos periferic.
Reflexe condiţionate şi necondiţionate.
Activitatea nervoasă superioară.
Igiena sistemului nervos.
• Particularităţi ale sistemului endocrin la om.
• Glande endocrine: hipofiza, epifiza, glanda tiroidă, glandele suprarenale, timusul şi glande mixte: pancreasul, gonadele.
V. Sisteme de susţinere• Sistemul osos la om. Scheletul. Caracteristica oaselor.
• Sistemul muscular la om. Grupele principale de muşchi. Structura,compoziţia şi proprietăţile muşchilor.
• Fiziologia sistemului locomotor.
VIII • Afecţiuni ale sistemului locomotor şi acordarea prim ajutor în cazde afecţiuni.
• Igiena sistemului locomotor.
VI. Reproducerea în lumea vie• Reproducerea la om. Organe de reproducere la om.
• Fecundaţia, gestaţia şi naşterea omului.
• Creşterea şi dezvoltarea omului. Perioada de sugar, copilărie, adolescenţă, adult şi senescenţă.
• Educaţia sexuală.
VII. Bioritmuri• Bioritmuri fiziologice de lungă durată la om: ciclul ovarian, ciclul
uterin.
• Bioritmuri fiziologice de scurtă durată la om: ciclul cardiac, bioritmul temperaturii corpului etc.
• Bioritmurile şi sănătatea.
I. Diversitatea în lumea vie• Diversitatea ecosistemelor. Ecosistemele şi componentele lor.
• Relaţii trofice în ecosistem.
• Ecosisteme: terestru, acvatic, subteran şi organisme caracteristice.
II. Bioritmuri• Aspecte sezoniere ale ecosistemelor.
IX III. Sisteme de susţinere• Rolul sistemelor de susţinere în supravieţuirea organismelor
IV. Sisteme vitale ale ecosistemelor• Circuitul materiei şi energiei în natură. Rolul organismelor în circuitul materiei şi al energiei în natură.
• Cicluri biogeochimice: ciclul apei, carbonului şi azotului în natură.

9

10 ore12 ore

8 ore

5 ore

14 ore4 ore
4 ore

12 oreV. Sisteme de coordonare şi integrare ale organismelor în mediu• Reglarea echilibrului ecosistemelor.
• Succesiunea unui ecosistem.
• Relaţii concurente şi neconcurente în ecosistem.
• Selecţia naturală – factor de menţinere a echilibrului ecosistemului.
VI. Reproducerea în lumea vie şi bazele geneticii• Gametogeneza.
• Ereditatea şi variabilitatea la om.
• Mecanismele transmiterii caracterelor ereditare. Legile lui G. Mendel.
• Genetica umană. Maladii ereditare genice şi cromozomiale.
• Profilaxia bolilor ereditare.
VII. Ocrotirea mediului• Influenţa omului asupra biodiversităţii.
• Rezervaţii naturale şi monumente ale naturii din Republica Moldova.
• Impactul acţiunii omului asupra propriei existenţe.

10

10 ore16 ore8 ore

VI. Subcompetenţe, unităţi de conţinut, activităţi de învăţare şi evaluare pe clase
Clasa a VI-a
Subcompetenţe

Conţinuturi
I. Diversitatea
în lumea vie

Activităţi
de învăţare şi evaluare(recomandate)• Organisme monocelulare • Recunoaşterea la microscop,• Definirea noţiunilor:şi organisme pluricelulape planşe, în natură a unor
organisme monocelularere.
organisme monocelulare (ex.
şi organisme pluricelulabacterii, amibă, clorelă) şire.
• Diversitatea plantelor şi
pluricelulare (unele animale,• Identificarea părţilor comanimalelor din Republica
plante, ciuperci).
ponente ale celulei.
Moldova.
• Observarea la microscop/ peplanşe a părţilor principale• Recunoaşterea părţilor
• Efectele acţiunii omului
ale celulei.
componente ale unuiasupra diversităţii mediuorganism monocelular.
lui.
• Realizarea excursiilor în zona
apropiată şcolii pentru obser• Identificareaorganelorvarea plantelor şi animalelor.
unui organism pluricelular (plantă cu flori).

• Completarea unei fişe didactice cu datele observaţiilor
din teren şi formularea unor
concluzii despre diversitateaorganismelor din localitate.

• Recunoaşterea unui şir deorganisme monocelulareşi pluricelulare.
• Recunoaşterea plantelor
şi animalelor din Republica Moldova.

• Observarea efectelor intervenţiei omului în localitate.
• Întocmirea unei schiţe de teren, în care elevii să indiceaspecte ale activităţii umaneîn localitate.

• Analiza influenţei activităţi omului asupra mediului.

• Amplasarea de căsuţe pentrupăsări.

• Argumentarea
roluluiplantelor şi a animalelorpentru om.

• Planificarea şi realizarea acţiunilor pentru creşterea şi îngrijirea plantelor de cultură,plantelor decorative şi a animalelor domestice.

• Planificarea acţiunilor deocrotire a animalelor şi aplantelor din localitate.

• Proiectarea acţiunilor de ocrotire a plantelor şi a animalelor
din localitate.

11II. Bioritmuri• Identificarea animalelor • Organisme diurne.
şi a plantelor diurne şi• Organisme nocturne.
nocturne.
• Compararea unor animale şi plante diurne şi
nocturne.

• Observarea activităţii liliecilor, cărăbuşilor, aricilor, pisicilor, vrăbiilor, bufniţelor,
iepurilor, uliului etc. în timpul
zilei şi nopţii.
• Observarea şi înregistrarea
datelor referitoare la închiderea şi deschiderea florilor.

• Interpretarea comportamentelor la plante şi laanimale în funcţie de bioritm.

• Reprezentarea artistică a unorbioritmuri la plante şi la animale (de ex. prin desen, eseu,
poezii, ghicitori etc. ).
III. Sisteme vitale• Descrierea diferitor com- • Comportamente alimen- • Observarea unor comportamente alimentare la animale.
tare la animalele carnivoportamente alimentare la
re, erbivore, omnivore.
animale.
• Realizarea experimentului deevidenţiere a fotosintezei la• Identificarea organelor şi • Nutriţia la animale.
plante.
a sistemelor de organe
care realizează funcţii de • Nutriţia la plante (foto• Realizarea unor clasificări asinteza).
nutriţie la unele plante şianimalelor (ex. rîmă, broască,animale.
• Respiraţia în lumea vie.
peşti, cîine, porumbel, şopîr• Clasificarea animalelor • Transportul substanţelor
după tipul de nutriţie şiprin corpul plantelor şi
respiraţie.
animalelor.

lă, cărăbuş etc.) după tipul derespiraţie, modul de nutriţie,tipul sistemului circulator.

• Argumentarea rolului• Eliminarea deşeurilor din • Realizarea experimentelor
pentru evidenţierea respiraţinutriţiei în viaţa animaleorganismele vegetale siei şi a transpiraţiei la o plantă
lor.
animale.
cu flori.
• Recunoaşterea organelor cufuncţie de nutriţie la unele organisme.
• Scrierea unor texte metaforiceîn care să reflecte importanţa
nutriţiei în viaţa animalelor.

12

IV.

Sisteme de susţinere• Recunoaşterea structuri- • Structuri de susţinere la • Observarea pe planşe, imagini,plante.
filme a unor structuri de suslor de susţinere la planteţinere la plante (ex. la fasole,şi la animale.
• Structuri de susţineremazăre, stejar, iederă, viţă dela animale.
• Compararea diferitorvie, coacăz, grîu, porumb etc.)
structuri de susţinere laşi descrierea particularităţilor
plante şi la animale.
acestora.
• Argumentarea rolului
sistemelor de susţinere
pentru organism.

• Colectarea unor structuri desusţinere din material naturalizat.

V. Reproducerea înlumea vie

• Modelarea unor structuri desusţinere la plante şi la animale din diverse materiale.

• Identificarea tipurilor de • Tipuri şi modalităţi de re- • Recunoaşterea pe planşe, în
producere.
filme a tipurilor de reproducereproducere la unele anire la animale şi la plante.
male şi plante.
• Comportamente dereproducere la animale şi • Observarea comportamente• Compararea tipurilor dela plante.
lor de reproducere la unele
reproducere la unele anianimale.
male şi plante.
• Schiţarea particularităţilor
structurilor plantelor adaptate
pentru polenizare.

• Argumentarea importanţei comportamentelor dereproducere la animale şila plante.

• Scrierea unor texte plastice, încare să reflecte comportamente de reproducere.
• Realizarea unor lucrări practice de înmulţire a plantelor decameră prin diverse modalităţi.

13

VI. Sisteme de coordonare şi integrare ale organismelor în mediu• Stabilirea relaţiilor dintre • Reacţia plantelor la facto- • Observarea comportamentelorrii de mediu.
de integrare la unele animalereacţiile plantelor şi ale(ex. a furnicilor, a unor păsări
animalelor şi factorii de• Comportamente deetc.).
mediu.
integrare ale animalelorîn mediu.
• Realizarea unor experimente• Argumentarea imporpentru evidenţierea experitanţei comportamentelormentală a reacţiilor plantelorde integrare în mediu lala factorii de mediu.
plante şi la animale.

VII. Ocrotirea mediului• Crearea condiţiilor favorabile
de mediu pentru dezvoltarea
optimă a unor plante sau animale.

• Recunoaşterea plantelor • Rezervaţii naturale şi par- • Studierea plantelor şi a animalelor pe cale de dispariţie dincuri naţionale din Repuşi a animalelor pe cale delocalitate şi din ţară prezentablica Moldova.
dispariţie din Republicate în Cartea Roşie a Republicii
Moldova.
• Plante şi animale pe cale
Moldova.
de dispariţie din Republi• Identificarea rezervaţiilor
ca Moldova.
naturale şi a parcurilor• Vizitarea muzeelor ţinutuluinaţionale din Republica
natal cu scopul cunoaşterii
Moldova.
plantelor şi animalelor rare
din Republica Moldova.
• Interpretarea rolului rezervaţiilor naturale şi a
• Vizionarea de filme didacticeparcurilor naţionale pendespre ocrotirea plantelor şi
tru ocrotirea naturii.
animalelor.
• Proiectarea acţiunilor de• Colecţionarea şi afişarea diprotecţie a animalelor şi
feritor imagini / fotografii cu
a plantelor pe cale de disanimale şi plante pe cale depariţie din localitate.
dispariţie.
• Realizarea unui proiect deocrotire a naturii în localitate.

14

Clasa a VII-a
Subcompetenţe

Conţinuturi
I. Diversitatea
în lumea vie

Activităţi
de învăţare şi evaluare(recomandate)• Diferenţierea diversită- • Diversitatea for- • Observarea în natură, pe film didactic şi la microscop a diverselor momelor de mişcare
ţii formelor de mişcare
dalităţi de deplasare la unele animaleîn lumea vie:
la animale.
(ex. la broască, cal, iepure, şarpe,- Mişcarea la plante.
• Analiza mişcării la plan- - Modalităţi de locoporumbel, liliac, şopîrlă, melc, peşte.
te, rac, rîmă, maimuţă, parameciu,moţie la animale înetc.).
mediul terestru –• Interpretarea importan• Observarea în natură, pe filme didacaerian şi acvatic.
ţei locomoţiei omuluitice, la microscop a mişcării la planteîn diverse condiţii de• Locomoţia omului(ex. la alge, floarea-soarelui, păpădie
mediu.
în diverse condiţii
etc.).
• Argumentarea roluluide mediu.
•
Realizarea experimentelor pentru
diversităţii formelor deevidenţierea mişcării la plante.
mişcare în lumea vie.
• Elaborarea unor comunicări/ prezentări referitoare la locomoţia omuluiîn diverse condiţii de mediu şi importanţa acestora pentru om.
II. Sistemede susţinere• Identificarea structuri- • Particularităţi ale • Observarea pe planşe, material natustructurilor de susralizat, mulaj a scheletului la unele
lor implicate în diverseţinere la animale
animale (iepure, şarpe, broască, pomodalităţi de locomoţie
adaptate pentru lorumbel, peşte, liliac etc.).
la animale.
comoţie în mediul • Completarea fişelor de observaţie cu• Analiza particularităacvatic, terestru,
particularităţile structurilor implicateţilor structurilor imaerian.
în locomoţie.
plicate în locomoţie la• Reprezentarea schematică a adaptăanimale.
rilor pentru locomoţie a membrelor
anterioare şi posterioare la unele ani• Stabilirea relaţiilor înmale.
tre structura scheletului• Elaborarea unor tabele comparative
şi modalitatea de locoale scheletului la diverse animale.
moţie.
• Modelarea unor părţi de schelet la animale pentru evidenţierea anumitor poziţii în timpul unei mişcări concrete.

15

III. Sisteme de coordonare şi integrare ale organismelorîn mediu• Identificarea organelor • Orientarea şi co- • Investigarea modalităţilor de comumunicarea la aninicare la unele animale (ex. la cîine,de simţ şi a modalitămale şi la om.
liliac, albine, privighetoare etc.) şiţilor de comunicare la
formularea concluziilor referitoare la
animale.
• Organe de simţ şisemnalele emise şi percepute de anifuncţiile lor la ani• Recunoaşterea princimale.
male.
palelor părţi compo• Observarea particularităţilor structuranente ale organelor de• Organe de simţ şile ale organelor de simţ la unele anisimţ la om.
funcţiile lor la om:
male şi la om.
- ochiul şi văzul,• Recunoaşterea organe- urechea şi auzul, • Realizarea unor experimente pentru
lor de simţ ca mijloace- nasul şi mirosul,
evidenţierea acuităţii auzului, cîmpude comunicare între
- limba şi gustul,
lui vizual, mirosului, gustului la om.
organism şi mediul în- pielea şi pipăitul.
conjurător.
• Realizarea unor experimente pentru
evidenţierea conexiunii dintre miros şi• Compararea acuităţii • Acuitatea simţurilor.
gust la om.
simţurilor la animale şila om.
• Igiena organelor • Elaborarea unor comunicări referide simţ la om.
toare la importanţa diferitor modali• Aplicarea regulilor detăţi alternative de comunicare la om:
igienă pentru menţinesemnale Morse, alfabet surdo-mut,
rea stării de sănătate
steguleţe, alfabet Braile etc.).
a organelor de simţ laom.
• Prezentarea unor aparate (ex. aparatde fotografiat, radar) construcţia cărora s-a realizat pe baza unor organede simţ.
• Elaborarea unor buletine informativereferitoare la igiena organelor de simţla om.
• Elaborarea unor comunicări referitoare la importanţa organelor de simţ laanimale şi la om.

16IV. Reproducrea
în lumea vie• Identificarea organelor • Reproducerea se- • Analiza structurii florii pe material
natural, mulaj, planşe.
xuată la animale.
de reproducere sexuată
la animale şi la plante. • Cicluri de dezvol- • Schiţarea procesului de polenizare şi
fecundaţie la plante.
tare la animale.
• Descrierea procesului• Descrierea procesului de formare ade reproducere sexuată • Reproducerea sefructului şi a seminţei la plante.
xuată la plante.
la animale şi la plantele• Observarea pe filme sau în natură a• Polenizarea şi fecu flori.
modalităţilor de răspîndire a fructelorcundaţia la plante.
• Compararea celulelorşi a seminţelor la unele plante (ex. la• Ciclul de dezvoltapăpădie, brusture, arţar, păducel, ulm
sexuale feminine şietc.).
re a unei plante cu
masculine la animale.
• Observarea pe planşe şi mulaje a orflori.
• Analiza etapelor deganelor de reproducere la iepure sau
reproducere la animaleşoarece.
şi la plante.
• Întocmirea unor tabele comparative• Compararea ciclurilor
cu structura celulelor sexuale (ovule,de dezvoltare la unele
spermatozoizi) la animale.
animale.
• Observaţii pe planşe a etapelor de• Argumentarea imcreştere şi dezvoltare la unele animale(ex. la cărăbuş, fluturi, albine, lăcuste,
portanţei reproduceriibroaşte etc.).
pentru organism.
• Întocmirea unor tabele comparative
pentru cicluri de dezvoltare la animale.
• Elaborarea unor eseuri metaforice, încare să se evidenţieze particularităţile
şi importanţa răspîndirii fructelor şi aseminţelor.
V. Bioritmuri• Identificarea particu- • Aspecte sezoniere • Elaborarea unor proiecte pentru obţiale ciclurilor denerea seminţelor de plante anuale şi
larităţilor morfologice
dezvoltare la planbienale.
sezoniere ale ciclurilorte.
• Întocmirea unui calendar al înmuguride dezvoltare la plante.
rii, înfloririi, formării fructelor şi căde• Analiza cauzelor mi- • Migraţii.
rii frunzelor la o plantă perenă.
graţiilor şi a hibernări- • Hibernări.
• Înregistrarea datelor plecării şi sosirii
lor la animale.
unor păsări migratoare şi a intrării şi• Diferenţierea particuieşirii din hibernare a unor animale.
larităţilor fiziologice la• Determinarea parametrilor factorilor
animale în timpul peride mediu (temperatură, umiditate, nuoadei active şi a hibermăr de insecte, viermi, aspectul vegenării.
taţiei) în perioada migraţiilor.
• Argumentarea rolului• Observarea în natură a perioadei demigraţiilor şi a hiberconstruire a cuiburilor la păsările dinnărilor în viaţa animalocalitate (rîndunici, vrăbii, berze
lelor.
etc.).

17

VI. Sisteme vitale• Identificarea sistemelor • Sisteme vitale cu • Recunoaşterea pe imagini, mulaje aorganelor sistemului digestiv, respirafuncţii metabolivitale cu funcţii metator, circulator şi excretor la om.
ce la om: sistemul
bolice la om.
digestiv, respirator,• Recunoaştereaorgacirculator şi excre- • Reprezentarea schematică a corelaţiei
sistemelor vitale în procese metabolinelor principale ale
tor.
ce.
sistemului
digestiv,
respirator, circulator şi • Schimbul de sub- • Întocmirea unor scheme pentru evistanţe şi de energie
excretor la om.
denţierea schimbului de substanţe şiîntre organism şide energie între organism şi mediu.
• Argumentarea
rolumediu.
• Interviuri cu membrii familiei pentru a
lui sistemelor vitale în
determina cantitatea de alimente conprocesele metabolice la • Igiena sistemelor
sumată de fiecare membru al familiei
vitale.
om.
pe zi. Formularea concluziilor privind• Definirea noţiunii devariaţia necesarului de alimente în rametabolism.
port cu vîrsta şi cu alţi parametri.
• Vizionarea, audierea unor emisiuni
medicale referitoare la echilibrul metabolic la om.

• Compararea etapelor
metabolismului.
• Determinarea semnificaţiei nutriţiei, respiraţiei, circulatiei, excreţiei ca funcţii esenţiale
pentru întreţinerea vieţii.
• Propunerea regulilor
de igienă a sistemelor
vitale.

• Dezbateri referitoare la bolile metabolice la om.
• Prezentarea unor comunicări referitoare la consumul alimentar calitativ
şi cantitativ la adolescenţi.
• Elaborarea unui regim alimentar pentru menţinerea echilibrată a metabolismului.
VII. Ocrotirea
mediului• Identificarea surselor • Surse alternative • Redactarea unor comunicări referide obţinere a hratoare la surse alternative de obţinere aalternative de obţinere
nei.
produselor alimentare.
a hranei.
• Elaborarea unor proiecte de creştere aunor plante în soluţii nutritive.

• Argumentarea rolului
surselor alternative deobţinere a hranei.

18Clasa a VIII-a
Subcompetenţe

Conţinuturi
I. Diversitatea înlumea vie

Activităţi
de învăţare şi evaluare(recomandate)• Definirea noţiunilor: • Sistematica organisme- • Reprezentarea schematică ierarlor.
hică referitoare la sistematica
sistematică, taxonoorganismelor.
mie, unităţi taxonomi- • Regnul Protiste. Diversitatea algelor.
• Redactarea şi prezentarea unorce.
fişe instructive referitoare la• Identificarea unităţilor • Regnul Ciuperci. Diversitatea ciupercilor.
particularităţile organismelor la
taxonomice.
nivel de regn, încrengătură, re• Descrierea particula- • Regnul Plante. Filumuri:Muşchi; Ferigi; Gimprezentant.
rităţilor regnurilor denosperme; Angiosperme. • Observarea în natură, pe planşe,organisme.
Clase: Monocotiledonamaterial naturalizat a unor plan• Diferenţiereatrăsăte, Dicotiledonate.
te cu flori (ex. măr, măceş, fasoturilor distinctive alele, grîu, lalea, mac, molid etc.)
filumurilor de plante • Licheni.
şi a unor plante fără flori (ferigi,şi încrengăturilor de • Regnul Animale. Animale nevertebrate. Încrengămuşchi).
animale.
turi: Celenterate; Viermi • Observarea în natură, pe planşe,• Compararea particulalaţi; Viermi cilindrici;
mulaj a unor animale vertebraterităţilor structurale ale
Viermi inelaţi;Mo(mamifere, păsări, reptile, amplantelor monocotileluşte: lamelibranchiate,fibieni, peşti) şi nevertebrate
donate şi dicotiledogasteropode, cefalopode;(artropode, moluşte, viermi, cenate.
Artropode: insecte, arahlenterate).
• Determinarea caracnide, crustacee. Animale • Aplicarea fişelor de observaţie
terelor generale alevertebrate: Peşti osoşi şi
pentru recunoaşterea organismeclaselor de animale
cartilaginoşi, Amfibieni,
lor ce aparţin diferitor regnuri,vertebrate.
Reptile, Păsări, Mamifefilumuri, încrengături.
• Clasificarea plantelorre.
• Ierarhizarea unei plante cu florişi a animalelor din lo(ex. vişin) şi a unui mamifer carcalitate.
nivor (ex. cîine) pe unităţi taxo• Argumentarea rolului
nomice.
plantelor şi animalelor• Creşterea şi îngrijirea unor planîn natură şi în viaţa
te, a unor animale.
omului.
• Elaborarea afişelor publicitarereferitoare la importanţa organismelor în natură şi în viaţa
omului.
• Proiectarea şi realizarea unoracţiuni de protecţie a organismelor.

19II. Sisteme vitale• Identificarea substanţe- • Compoziţia chimică a • Realizarea unor experimente pentru evidenţierea prezenţei anumicelulei.
lor chimice din celulă.
tor substanţe în celulele vegetale.
• Diferenţierea componentelor celulei ve- • Structura celulei. Particu- • Observarea la microscop a unei
celule vegetale (ex. la ceapă, rolarităţi structurale ale celugetale şi animale şi aşii, măr etc.) şi a unor celule anilei vegetale şi animalefuncţiilor lor.
male (ex. mucoasă din cavitatea• Compararea structurii
bucală) şi identificarea compocelulei vegetale şi ani- • Schimbul de substanţe şinenţilor principali.
energie la nivel celular.
male.
• Modelarea unei celule vegetale• Argumentarea imporsau animale din diverse materialetanţei schimbului de • Organizarea structurală a(pungi de plastic, butelii de plasorganismelor: celulă-ţesubstanţe şi energie latic, apă, fructe, seminţe etc.).
sut-organ-organism.
nivel celular.
• Reprezentarea schematică a• Ierarhizarea nivelurilor
nivelurilor structurale ale orgade organizare structunismelor (celulă-ţesut-organ-orrală a organismelor.
ganism).
• Propunerea unor regi• Alcătuirea unor raţii alimentare
muri alimentare pentru
care să includă norma zilnică
creşterea şi dezvoltareade substanţe nutritive necesare
normală a omului.
pentru creşterea şi dezvoltarea
normală a unui adolescent.
III. Ocrotirea mediului• Identificarea factorilor • Influenţa factorilor no- • Realizarea unor desene cu evicivi: tutun, alcool, drodenţierea consecinţelor acţiunii
cu influenţă nocivă
guri asupra organismului
factorilor nocivi:tutun, alcool,
asupra organismuluiuman.
droguri asupra organismului
uman.
uman.
• Realizarea unor experimente• Compararea organepentru evidenţierea influenţei tulor şi a organismelor
tunului asupra plămînilor.
sănătoase cu organe şi• Completarea unor chestionareorganisme afectate deprivind influenţa nocivă a tutufactori nocivi.
nului, alcoolului, drogurilor asupra organismului.
• Formularea consecin• Compararea pe imagini a plăţelor nocive a unormînilor sănătoşi cu cei afectaţi
substanţe toxice, tutude fumat.
nului, alcoolului, dro• Redactarea unor comunicări /gurilor asupra organisprezentări Power Point referimului uman.
toare la modificările organismului uman în timp sub influenţa
• Argumentarea imporfactorilor nocivi.
tanţei unui mod sănă• Formularea unor recomandări cu
tos de viaţă.
privire la dauna fumatului, consumului de alcool, drogurilor.

20

IV. Sisteme decoordonare şi integrareale organismelor în mediu• Identificarea elemen- • Sisteme de coordonare şi • Recunoaşterea pe mulaje, planreglare la om.
şe a elementelor constitutive ale
telor constitutive ale
sistemelor nervos şi endocrin lasistemelor nervos şi• Particularităţi ale sisteom.
endocrin la om.
mului nervos la om. Sis• Interpretarea rolului
temul nervos central şi • Efectuarea unor experimente
pentru evidenţierea unor reflexede coordonare ale sissistemul nervos periferic.
la om.
temelor nervos şi enReflexe condiţionate şi
docrin în activitatea
necondiţionate.
• Alcătuirea unor tabele comparaorganismului uman.
Activitatea nervoasă
tive pentru reflexele condiţionasuperioară.
te şi necondiţionate.
• Planificarea acţiunilor
Igiena sistemului nervos.
de menţinere a stării desănătate ale sistemelor • Particularităţi ale siste- • Aplicarea unor teste psihologicepentru determinarea temperanervos şi endocrin lamului endocrin la om.
mentului.
om.
• Glande endocrine: hipo- • Întocmirea unui program optim
fiza, epifiza, glanda tiroide activitate pentru menţinerea
dă, glandele suprarenale,stării de sănătate a sistemelor
timusul şi glande mixte:
nervos şi endocrin la om.
pancreasul, gonadele.
V. Sisteme de susţinere• Recunoaşterea pe mulaje, plan• Recunoaşterea elemen- • Sistemul osos la om.
şe a elementelor constitutive ale
Scheletul. Caracteristica
telor componente ale
sistemului locomotor la om.
oaselor.
sistemului locomotorla om.
• Sistemul muscular la om. • Realizarea unor experimente
pentru evidenţierea compoziţiei• Descrierea fiziologíei
osului.
sistemului locomotor • Grupele principale demuşchi. Structura, com- • Alcătuirea unui set de exerciţii
la om.
poziţia şi proprietăţile
fizice pentru dezvoltarea normuşchilor.
• Analiza unor afecţiuni
mală a sistemului locomotor laale sistemului locomoadolescenţi.
• Fiziologia sistemului lotor.
comotor.
• Redactarea unor fişe instructive• Aplicarea acţiunilorcare să includă condiţii favorabide acordare a prim aju- • Afecţiuni ale sistemului
le pentru creşterea şi dezvoltarea
locomotor şi acordare
tor în caz de entorse,
normală a scheletului şi muşchia prim ajutor în caz defracturi, luxaţii etc.
lor la adolescenţi.
afecţiuni.
• Demonstrarea unor acţiuni deacordare a primului ajutor în caz• Igiena sistemului locode entorse, fracturi, luxaţii etc.
motor.

21

VI. Reproducerea înlumea vie
• Recunoaşterea organelor de reproducerela om.
• Descrierea procesuluide fecundaţie, gestaţie şi naştere la om.
• Stabilirea corelaţiei
între creşterea şi dezvoltarea fizică la om
cu aspecte ale dezvoltării psihice.
• Determinarea pe bazamăsurării unor parametri a creşterii şidezvoltării propriuluiorganism.
• Formularea recomandărilor pentru profilaxia maladiilor sexual-transmisibile.
• Argumentarea
importanţei planificării
familiei.

• Reproducerea la om
Organe de reproducerela om.

• Identificarea bioritmurilor fiziologicede lungă şi de scurtă
durată la om.

• Bioritmuri fiziologicede lungă durată la om:
ciclul ovarian, ciclul
uterin.

• Argumentarea importanţei bioritmurilor în
activitatea organismului uman.

• Bioritmuri fiziologicede scurtă durată laom: ciclul cardiac,bioritmul temperaturii
corpului etc.

• Fecundaţia, gestaţia şinaşterea la om.
• Creşterea şi dezvoltarea la om. Perioada desugar, copilărie, adolescenţă, adult şi senescenţă.
• Educaţie sexuală.

• Observarea pe planşe a organelor de reproducere la om.
• Întocmirea de grafice privind
dezvoltarea fizică şi psihică laom.
• Măsurări ale înălţimii, perimetrului toracic, greutăţii etc.
la elevi într-un interval de 1-6
luni.
• Dezbateri referitoare la maturizarea sexuală şi psihică laadolescenţi, la manifestarea
comportamentală în perioada
pubertăţii.
• Dezbateri referitoare la concepţie şi contracepţie, planificarea familiei.
• Redactarea unei liste de recomandări care ar contribui lamenţinerea stării de sănătate asistemului reproducător.

VII. Bioritmuri• Bioritmurile şi sănătatea.

22• Întocmirea unui grafic al ovulaţiei pentru un ciclu menstrual
normal.
• Dezbateri referitoare la modificările fiziologice şi a simptomelor care însoţesc ovulaţia şi
ciclul menstrual.
• Măsurarea pulsului, ritmului
respirator în condiţii de repaus
şi de activitate fizică.
• Studiu de caz pe tema “Ore desomn şi de activitate”.
• Întocmirea unor grafice pentru
bioritmul cardiac, respirator
şi al temperaturii corpului îndiverse condiţii de activitate aorganismului.

Clasa a IX-a
Subcompetenţe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)

I. Diversitatea înlumea vie
• Definirea noţiunii de • Diversitatea ecosiste- • Crearea unui album cu fotografii,
imagini cu diverse ecosisteme.
melor. Ecosistemele
ecosistem.
şi componentele lor. • Observarea şi înregistrarea în fi• Determinarea particulaşele de observaţie a factorilor birităţilor ecosistemelor.
otici, abiotici şi antropogeni din• Clasificarea ecosisteme- • Relaţii trofice în ecocel mai apropiat ecosistem dinsistem.
lor.
zona şcolii.
• Reprezentarea schematică a relaţiilor trofice în • Ecosisteme: terestru, • Realizarea unor activităţi practicede calculare a frecvenţei planteacvatic, subteran şi
ecosistem.
lor şi animalelor pe m2 dintr-unorganisme caracte• Argumentarea
imporristice.
tanţei relaţiilor trofice în
ecosistem (ex. parc, lac, pădure
ecosistem.
etc.).
• Diferenţierea biodiversi• Analiza categoriilor trofice dintrtăţii în diferite tipuri deun ecosistem local (ex. parc, rîu,ecosisteme: terestru, acgrădină etc.).
vatic, subteran.
• Reprezentarea grafică a lanţurilor• Stabilirea relaţiilor între
trofice, piramidelor ecologice, recondiţiile de mediu şi bilaţiilor trofice din diverse ecosisodiversitate.
teme (ex. pădure, lac, cîmpie, lan• Proiectarea acţiunilor dede grîu etc.).
ameliorare a stării eco• Redactarea unor eseuri referitoaresistemelor din localitate.
la aspectul unor ecosisteme dinlocalitate.
• Proiectarea unor acţiuni de ameliorare a stării unui ecosistem din
localitate.
II. Bioritmuri• Identificarea aspectelor • Aspecte sezoniere ale • Observarea fenofazelor la unele
ecosistemelor.
plante şi a bioritmului sezonier lasezoniere ale unor ecounele animale din diverse ecosissisteme.
teme din localitate.
• Desfăşurarea unor activităţi prac• Stabilirea relaţiilor între
tice de determinare a cantităţii decondiţiile de mediu şi bioamidon în frunzele plantelor în
ritmurile sezoniere ale
perioada de vară şi toamnă.
organismelor.
Formularea concluziilor.

23

III. Sistemede susţinere• Recunoaşterea adaptări- • Rolul sistemelor de • Modelarea unor structuri de sussusţinere în supravieţinere la plante (ex. rădăcini, vaselor organelor de susţineţuirea organismelor.
conducătoare, cîrcei etc.).
re pentru integrarea orga• Realizarea unor activităţi practicenismelor în mediu.
de identificare a ţesuturilor mecanice la plante.
• Argumentarea rolului• Organizarea unor concursuri cu
structurilor de susţinereprezentări de fotografii şi imagini
în supravieţuirea organice conţin structuri de susţinere
smelor.
la animale pentru supravieţuirea
acestora în anumite medii de trai.
IV. Sisteme vitale• Reprezentarea schema- • Circuitul materiei şi • Reprezentarea schematică a ciclurilor biogeochimice (ciclul apei,
energiei în natură.
tică a ciclurilor biogeociclul carbonului, ciclul azotului).
Rolul organismelor în
chimice.
circuitul materiei şi al • Schiţarea unor lanţuri trofice princare să demonstreze rolul orgaenergiei în natură.
• Argumentarea impornismelor în circuitul materiei şitanţei organismelor înenergiei în natură.
circuitul materiei şi ener- • Cicluri biogeochimice: ciclul apei, car- • Realizarea unor activităţi practigiei în natură.
ce pentru evidenţierea absorbţiei
bonului şi azotului în
apei de către plantă.
natură.
V. Sisteme decoordonare şi integrare ale organismelor înmediu• Identificarea factorilor ce • Reglarea echilibrului • Investigarea unor factori (ex.
vînătoare, pescuit intensiv, moecosistemelor.
determină starea de echidificarea condiţiilor de mediu,
libru şi factorii care pro- • Succesiunea unui ecointroducerea de noi specii de orsistem.
duc dezechilibrul ecosisganisme etc. ) ce produc dezechi• Relaţii concurente şi
temului.
librul în ecosistem.
neconcurente în eco- • Crearea unui ecosistem artificial• Descrierea procesului desistem.
succesiune a unui eco(de ex. acvariu, heleşteu).
• Selecţia naturală – • Observarea şi interpretarea relasistem.
factor de menţinere aţiilor concurente şi neconcurente• Argumentarea rolului didintre organismele unor ecosisteechilibrului ecosisteferitor categorii de orme: parc, pădure, rîu, grădină etc.
mului.
ganisme şi a omului în• Demonstrarea experimentală a inmenţinerea echilibrului
fluenţei usturoiului, cepei asupraecosistemului.
mucegaiului.
• Proiectarea acţiunii de• Elaborarea unor proiecte de ocroocrotire a ecosistemelor
tire a ecosistemelor din localitate.
din localitate.

24

VI. Reproducerea înlumea vie.
Bazele geneticii• Observarea la microscop, pe plan• Descrierea procesului de • Gametogeneza.
şe a celulelor sexuale şi schiţarea
gametogeneză.
structurii acestora.
• Compararea ovogenezei • Ereditatea şi variabilitatea la om.
• Elaborarea unor scheme demonşi spermatogenezei.
strative referitoare la transmiterea• Descrierea mecanismelor
caracterelor ereditare la mazăre.
de transmitere a caracte- • Mecanismele transmiterii caracterelor ere- • Rezolvarea problemelor focalirelor ereditare conform
ditare. Legile lui Grezate pe mecanismul transmiterii
legilor lui Mendel.
gor Mendel.
caracterelor ereditare (legile lui• Utilizarea simbolurilor
Gregor Mendel).
genetice în situaţii de co• Genetica umană. Ma- • Investigarea cauzelor apariţiei
municare.
ladii ereditare geniceunor boli ereditare la om (polidac• Analiza acţiuni factorilorşi cromozomiale.
tilia, hemofilia, sindromul Down
de mediu asupra variabiProfilaxia bolilor ereetc.).
lităţii organismelor.
ditare.
• Alcătuirea unui arbore genealogic• Argumentarea
roluluial familiei.
eredităţii şi variabilităţii
în viaţa organismelor.
• Analiza acţiunii factorilor de mediu în apariţia
maladiilor ereditare laom.
• Propunerea modalităţilor
de profilaxie a maladiilor
ereditare la om.
VII. Ocrotirea
mediului• Interpretarea consecinţe- • Influenţa omului asu- • Elaborarea unui album cu fotopra biodiversităţii.
grafii şi date despre consecinţele
lor acţiunii omului asupozitive şi negative ale intervenţipra biodiversităţii.
• Rezervaţii naturale şi
ei omului într-un ecosistem natumonumente ale naral din localitate.
• Argumentarea
rolului
turii din Republica • Redactarea unor comunicări refecomplexelor
naturale
Moldova.
ritoare la rolul ariilor protejate deprotejate de stat din Restat din Republica Moldova.
publica Moldova.
• Impactulacţiunii • Organizarea dezbaterilor referiomului asupra protoare la găurile de ozon, ploile• Analiza efectelor poluăpriei existenţe.
acide, încălzirea globală etc.
rii mediului asupra pro• Elaborarea unui proiect de recipriei existenţe.
clare a deşeurilor din propria gospodărie.

25

VII. Strategii didactice
Curriculumul gimnazial la biologie orientează proiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional în contextul unei pedagogii axate pe competenţe.
O astfel de abordare prevede proiectarea demersului didactic la biologie în vedereaformării unor competenţe la elevi care contribuie la integrarea/acomodarea elevilor
la condiţiile reale, mereu în schimbare ale vieţii.
Modelul grafic de formare a unei competenţe este prezentat în figura de mai jos.
“Savoir”“Savoir être”“Savoir vivre”“Savoir
faire““Savoir faire”“Savoir
vivre“Prezentarea schematică a modelului formării competenţei demonstrează că ea nu
este o sumă adiativă a trei componente, ci reprezintă rezultanta acestora. În procesulde învăţămînt componentele date se formează prin sarcini didactice corespunzătoareşi prin adaptarea unei game de tehnici interactive care asigură o educaţie dinamică,formativă, motivantă, reflexivă, continuă.
• Componenta Savoir/cunoştinţe are scopul de a interioriza informaţia comunicată. În acest caz sînt implicate anumite procese psihice (percepţia, memoria şi
unele operaţii elementare de gîndire). La elaborarea sarcinilor didactice pentru acest
nivel se foloseşte pe larg taxonomia lui Bloom, orientată spre formarea la elevi aminimumului intelectual necesar şi suficient.
Pentru asimilarea/interiorizarea conştientă a informaţiei se utilizează metode de
informare/ documentare: SINELG, interviul pe trei trepte, lectura ghidată; observaţia.
• Componenta Savoir faire/priceperi şi deprinderi are scopul de a dezvolta
la maximum capacităţile intelectuale şi cele psihomotorii ale elevilor, acestea determinînd locul real al copilului în viitor. Pentru dezvoltarea potenţialului intelectual
pot fi folosite taxonomiile: Tolingherova, Simpson, Dove etc.
În acest caz cele mai recomandate metode la lecţiile de biologie sînt observaţia,experimentul, lucrarea practică, lucrarea de laborator, modelarea, reprezentările
grafice, – metode care au un caracter aplicativ şi formează la elevi priceperi şi deprinderi acţional-practice.
26În perioada postmodernă, un rol deosebit le revine tehnologiilor informaţionale.
Din acest punct de vedere elevii vor utiliza diferite programe computerizate pentru
selectarea, prelucrarea şi prezentarea informaţiei referitoare la particularităţile structurilor, proceselor, fenomenelor biologice.
• Componenta savoir vivre/atitudini urmăreşte să formeze la elevi atitudini
şi comportament în contextul condiţiilor sociale bine determinate. Acest scop poate
fi atins în cazul cînd la elaborarea sarcinilor didactice se va folosi taxonomia lui
Krathwohl.
În acest context se vor aplica metode ce formează la elevi valori şi atitudini personale; astfel de metode sînt: studiul de caz, interviul, jocul de rol, dezbaterea etc.
Unele metode/tehnici utilizate în procesul de formare a competenţei se realizează
în cadrul activităţii în grup, iar altele – în cadrul activităţii individuale. Aceste formede activitate prezintă anumite valenţe formative: activitatea în grup contribuie la formarea abilităţilor/competenţelor de comunicare, parteneriat, cooperare, colaborare,luare de decizii etc.; activitatea individuală dezvoltă abilităţi de acţiune independentă/ personalizată, autoinstruire, autoresponsabilitate etc.
• Savoire être este rezultanta integrativă a trei componente: Savoir/cunoştinţe
+ Savoir faire/priceperi şi deprinderi + savoir vivre/atitudini şi reprezintă competenţa formată, manifestată prin comportament observabil şi măsurabil raportat lao situaţie concretă.
Abordarea unei astfel de strategii în procesul educaţional la biologie presupune
diversitate şi creativitate în educaţie, aspect important ce deschide noi perspective înformarea personalităţii elevului şi transformarea societăţii.
VIII. Strategii de evaluare
Pedagogia axată pe competenţe orientează vectorul evaluării spre o evaluarecontinuă/formativă:- prin motivarea elevilor şi realizarea feed-back-ului;- prin stimularea la elevi a efortului de autoevaluare formativă (autoevaluarea
formativă reprezintă procesul prin care elevul însuşi este pus să judece calitatea lucrului său în raport cu obiectivele definite şi cu criteriile de apreciere
propuse);- prin formarea deprinderilor de evaluare reciprocă (evaluarea reciprocă constituie un proces de interacţiune evaluativă orientat spre emiterea unor judecăţi de valoare în baza unor criterii prestabilite);- prin evidenţierea succesului, realizînd astfel principiul centrării pe personalitatea celui evaluat (educat).
Valoarea evaluării formative constă în formarea permanentă, continuă a competenţelor la elevi reflectate în standardele educaţionale.
În acest context, în activitatea didactică va reuşi acel profesor care va oferi lafiecare lecţie un set de sarcini didactice pe nivele, elaborate în contextul taxonomiilor corespunzătoare, fapt ce va permite valorificarea la maximum a potenţialului
intelectual al fiecărui elev.
27

Prin sarcini didactice de divers nivel de complexitate, profesorul orientează şi
dirijează activitatea de studiere a elevilor, evidenţiază ce şi cum trebuie să înveţe,formîndu-le un stil de muncă intelectual. Evaluarea realizată astfel evită caracterulde “surpriză” al rezultatelor. Ea nu se efectuează în scop de “sancţionare”, ci permite autoevaluarea rezultatelor obţinute, transformînd elevul în subiect al proprieiformări.
În procesul de evaluare continuă la clasă, în cadrul lecţiilor de biologie, se vor
folosi atît metode tradiţionale de evaluare: chestionare orale şi scrise, cît şi metodeinteractive: investigaţii, lucrări practice, lucrări de laborator, portofoliul etc., utilizate în vederea evaluării capacităţii elevilor de a aplica anumite cunoştinţe teoretice,precum şi a gradului de stăpînire a priceperilor şi deprinderilor de ordin practic.
Pentru realizarea cu succes a unei activităţi practice, elevii trebuie să fie avizaţi
de către profesor asupra:- tematicii lucrărilor;- modului în care ele vor fi evaluate (baremele/grilele/criteriile de notare);- condiţiilor care le sînt oferite pentru a realiza aceste activităţi (aparate, ustensile de laborator, materiale etc.).
Toate aceste metode permit profesorului să dispună de puncte de reper şi să adune informaţii asupra desfăşurării activităţii elevului, oferindu-i astfel elevului posibilitatea de a demonstra ceea ce ştie într-o varietate de contexte şi situaţii. Pe baza
acestor informaţii profesorul îşi fundamentează judecata de valoare într-o apreciereobiectivă a achiziţiilor elevilor şi a progreselor înregistrate.
Evaluările realizate la finele anului de învăţămînt vor demonstra achiziţia subcompetenţelor indicate în curriculum pentru clasa respectivă.
Referinţe bibliografice
1. Bîrnaz N. Formarea competenţelor la elevi – imperativul învăţămîntului de calitate. În:
Calitatea educaţiei: teorii, principii, realizări. Materialele Conferinţei Ştiinţifice Internaţionale, 30-31 octombrie 2008, Partea I. Chişinău: IŞE, (CEP USM).
2. Bîrnaz N. Formarea de competenţe la lecţiile de biologie: de la cadrul general la cel
particular. În: Didactica Pro..., 2008, nr. 4-5 (50-51).
3. Bîrnaz N., Dandara O. Posibilităţi de diferenţiere şi individualizare a învăţămîntului. Sarcini didactice. Supliment al revistei Didactica Pro. . . , 2002, nr. 6.
4. Cartaleanu T. , Cosovan O., Goraş-Postică V. şi alţii. Formare de competenţe prin strategii
didactice interactive. Chişinău: Centrul Educaţional Pro Didactica, 2008.
5. Crişan A., Guţu V. Proiectarea curriculumului de bază. Ghid metodologic. Chişinău,1997.
6. Curriculum de bază – documente reglatoare. Chişinău, 1996.
7. Guţu V., Chicu V., Dandara O. şi alţii. Psihopedagogia centrată pe copil. Chişinău: CEP
USM, 2008.
8. Minder M. Didactica funcţională. Chişinău: Editura Cartier, 2003.
9. Piajet J. Psihologia inteligenţei (trad.). Chişinău: Editura Ştiinţa, 1985.

28