REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR
ÎN ANUL DE STUDII 2022-2023Chișinău, 2022

COORDONATOR:•

Gaiciuc Valentina, consultant principal, DÎG, MEC, grad didactic superior

CONSULTANT:• Ursu Ludmila, dr., prof. univ., UPS „Ion Creangă”, ChișinăuGRUPUL DE LUCRU:
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Ursu Ludmila, dr., prof. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Gremalschi Anatol, dr. hab., prof. univ. IPP, Chișinău
Curacițchi Angela, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Teleman Angela, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Gînju Stela, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Cara Angela, dr., conf. univ., Chișinău
Cerbușca Tamara, grad didactic superior, Liceul Privat „Da Vinci”, Chișinău
Dobrovicean Svetlana, grad didactic superior, IPLT „Liviu Deleanu”, Chișinău
Ursu Zinaida, grad didactic superior, IPLT „Ginta Latină”, Chișinău
Prisăcaru Lilia, grad didactic superior, IPLTPA „Ion și Doina Aldea Teodorovici”, Chişinău
Lungu Valentina, grad didactic superior, IP Școala-grădiniță nr.152„Pas cu Pas”, Chișinău
Olevschi Marina, grad didactic superior, IP Școala-grădiniță nr.152„Pas cu Pas”, Chișinău
Băț Iulia, grad didactic superior, IPLT „Vasile Vasilache”, Chișinău
Plămădeală Sergiu, grad didactic superior, IPLT „Vasile Vasilache”, Chișinău
Certan Eudochia, grad didactic superior, IPLT „V. Alecsandri”, Bălți
Demian Silvia, grad didactic superior, IPLT „V. Alecsandri”, Bălți
Galben Svetlana, grad didactic superior, IP Școala primară nr.120 , Chișinău
Albina Nina, grad didactic întâi, IPG „Gh. Rîșcanu”, Râșcani
Parvana Galina, grad didactic doi, IP Școla primară A. Donici”, Cahul
Slusari Natalia, grad didactic doi, IP Școala primară nr.120 , Chișinău

1

CUPRINS
1. REGLEMENTAREA ORGANIZĂRII PROCESULUI EDUCAȚIONAL ÎN
ANUL DE STUDII 2022-2023 .......................................................................................

3

2. UTILIZAREA MANUALELOR ȘCOLARE ÎN PROCESUL EDUCAȚIONALÎN ANUL DE STUDII 2022-2023.................................................................................... 3
3. REPERE METODOLOGICE PRIVIND PROCESUL EDUCAȚIONAL LADISCIPLINELE ȘCOLARE ÎN ANUL DE STUDII 2022-2023.................................

4

3.1 Limba și literatura română ................................................................................................. 4
3.2 Русский язык и литература …………………………………………………………….

7

3.3 Matematică ........................................................................................................................

14

3.4 Științe ................................................................................................................................. 22
3.5 Istoria românilor și universală ...........................................................................................

26

3.6 Educația moral-spirituală...................................................................................................

28

3.7 Educația plastică ................................................................................................................

29

3.8 Educația digitală ................................................................................................................

31

4. REPERE METODOLOGICE SPECIFICE PROGRAMULUI EDUCAȚIONAL
DE ALTERNATIVĂ „PAS CU PAS”...........................................................................

33

Anexa 1. Exemple de proiecte de lungă durată la disciplina Educație tehnologică,modulul Educația digitală, clasele I-II ............................................................................

39

Anexa 2. Exemplu de proiect de scurtă durată la disciplina Educație tehnologică,modulul Educația digitală, clasa a II-a (EFE) .................................................................... 442

1. REGLEMENTAREA ORGANIZĂRII PROCESULUI EDUCAȚIONALÎN ANUL DE STUDII 2022-2023
În anul de studii 2022-2023 rămân în vigoare prevederile Reperelor metodologice de organizare aprocesului educațional în învățământul primar în anul de studii 2021-2022 și Reperelor metodologicede organizare a procesului educațional în învățământul primar în anul de studii 2020-2021. Atenționăm
că, în anul curent de învățământ, recomandările privind prioritizarea curriculară, care se prezintă întabelul 2 din Reperele metodologice de organizare a procesului educațional în învățământul primar înanul de studii 2021-2022 , se vor pune în aplicație doar în condițiile unor eventuale perioade de învățare
mixtă.
Lista actelor normative care reglementează organizarea procesului educațional în anul de studii
2021-2022, prezentată în capitolul 1 din Reperele metodologice de organizare a procesului educaționalîn învățământul primar în anul de studii 2021-2022 se completează în anul curent cu:• Circulara nr.03/1-09/320 din 27.01.2022• Ordin nr. 123 din 28.02.2022 cu privire la aprobarea Planului-cadru pentru învățământul primar,
gimnazial și liceal, anul de studii 2022-2023;• Ordinul nr.178 din 15 martie 2022 cu privire la încadrarea în instituțiile de învățământ general a
copiilor din familii refugiate din Ucraina;• Ordin nr. 193 din 17.03.2021 cu privire la aprobarea programului activităților extrașcolare înînvățământul primar și secundar, ciclul I și II;▪ Ordin nr. 231 din 30.03.2022 cu privire la înscrierea copiilor în clasa I în anul de studii 20222023;▪ Ordin nr. 336 din 18.05.2022 cu privire la aprobarea Instrucțiunilor privind completarea
catalogului școlar în anul de studii 2022-2023.
2. UTILIZAREA MANUALELOR ȘCOLARE ÎN PROCESUL EDUCAȚIONALÎN ANUL DE STUDII 2022-2023
În anul de studii 2022-2023 va continua asigurarea și monitorizarea utilizării consecvente amanualelor școlare aprobate de MEC. Lista manualelor școlare și suporturilor aferente aprobate de MEC,
prezentată în capitolul 2 din Reperele metodologice de organizare a procesului educațional înînvățământul primar în anul de studii 2021-2022, se completează în anul curent cu:
Limba de Anul introdu
Denumirea
Autorii
Editurainstruire cerii în SÎM
Educație digitală, clasa a IV-a:Suport didactic pentru elevi și
cadre didactice

Română/Rusă

2022

A. Gremalschi,
S. Corlat,
A. Braicov,
T. Veverița

Ediție multimedia
http://ctice.gov.md/manuale-scolare/

De asemenea, se va atrage atenție deosebită utilizării suporturilor didactice auxiliare (caiete de lucru
ale elevilor), ce pot fi folosite în vederea antrenării și dezvoltării capacităților aplicative, constituente ale
competențelor curriculare, în contexte legate de lucrul independent al elevilor, activităților diferențiate
și individualizate, de temele pentru acasă (în conformitate cu cerințele regulamentare). Se va excludeînlocuirea manualelor școlare aprobate de MEC cu suporturi didactice auxiliare.
Suporturile didactice auxiliare (caiete de lucru ale elevilor, culegeri de teste/probe de evaluare,culegeri de exerciții) se vor alege de către cadrele didactice în mod judicios, ținând cont de prevederile
curriculare, posibilitățile de armonizare cu manualul, specificul clasei de elevi. Alegerea suporturilor
3auxiliare se va consulta cu managerul pentru învățământul primar, care va exclude abuzul desuporturi auxiliare, precum nici nu va impune procurarea unor anumite suporturi.
3. REPERE METODOLOGICE PRIVIND PROCESUL EDUCAȚIONALLA DISCIPLINELE ȘCOLARE ÎN ANUL DE STUDII 2022-2023
Managerii responsabili pentru învățământul primar nu vor încuraja folosirea unor proiecte didacticede lungă durată de la diverși distribuitori, fără ca acestea să fie personalizate de către cadrele didactice.
Pe pagina web a MEC se găsesc Modele de proiecte didactice de lungă durată, anul de studii 20202021 care se recomandă a fi folosite prin adaptare la structura noului an școlar și alți factori eventuali deimpact.
Rămân în vigoare modelele de proiecte didactice de lungă durată la Educația fizică propuse în
Reperele metodologice de organizare a procesului educațional în învățământul primar în anul de studii
2021-2022.
În Anexele prezentului document se oferă modele de proiecte didactice de lungă și de scurtă durată
la Educația digitală.
3.1. LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ

3.1.1. Orientări generale
Studiul disciplinei școlare Limba și literatura română presupune asumarea unei anumite perspective
privind formarea profilului elevilor în contextul educației lingvistice și literar-artistice. Această abordare
direcționează către construcția demersului de predare-învățare-evaluare prin corelarea următoarelor
dimensiuni: literar-gramaticală, a dezvoltării personale, comunicativă și comunicativ-utilitară.
Specificul predării Limbii și literaturii române din această perspectivă constă în direcționarea către
două domenii care sunt prevăzute și în Programa pentru evaluarea finală a rezultatelor şcolare înînvăţământul primar, 2019:• Textul literar și nonliterar: receptare și producere.
• Practica rațională și funcțională a limbii.
În anul de studii 2022-2023 rămân în vigoare prevederile Reperelor metodologice privindorganizarea procesului educațional în învățământul primar în anul de studii 2021-2022. Calitatea
demersului de proiectare va fi asigurată în condițiile respectării următoarelor recomandări:▪ Parcursul proiectat eșalonat va fi realizat în contextul asigurării aplicabilității modelului
comunicativ-funcțional care, în cadrul a două lecții consecutive, va orienta către realizarea
activităților privind formarea deprinderilor integratoare: a asculta, a vorbi, a citi, a scrie;▪ Stabilirea tipului de lecție este prioritară în formarea competențelor la Limba și literatura română,asigurând trecerea achizițiilor de la nivelul reproductiv la cel productiv și creativ;▪ Metoda fonetică, analitico-sintetică și lectura explicativă sunt metode specifice Limbii și
literaturii române în clasele primare care se realizează în două lecții consecutive și se vor include
la Strategii didactice în proiectarea de scurtă durată;▪ În proiectarea de lungă durată, unitățile de competență ce vizează formarea calităților citirii șiscrierea corectă, lizibilă se vor proiecta la fiecare lecție de Limbă și literatură română în care va
fi aplicată metoda fonetică, analitico-sintetică și lectura explicativă, în celelalte cazuri - prinabordare personalizată. Acest fapt va consemna aspectul integrat al disciplinei școlare.

4▪ Mijloacele didactice specifice perioadei alfabetare în clasa I sunt foarte importante pentru
realizarea etapelor logice ale metodei fonetice, analitico-sintetice: alfabetarul.
3.1.2. Repere privind predarea-învățarea-evaluarea din perspectiva formării competențelor
➢ Competenţa specifică: Receptarea mesajului oral în situații de comunicare, manifestând
atitudine pozitivă, atenție şi concentrare.
Formarea noțiunii de propoziție în clasele primare coincide cu etapa de alfabetizare. Pașii
metodologici parcurși vor viza următoarele direcții:1. Formarea conceptului gramatical de propoziție pe cale intuitivă: metoda fonetică,analitico-sintetică și lectura imaginii.
Exemplu. Desprinderea propoziției prin întrebare din comunicare:- Ce făceau albinele?
- Albinele zumzăiau.
- Ceea ce ați spus este o propoziție. Repetați propoziția.
Reprezentarea grafică a propoziției.
- Citiți propoziția după reprezentară grafică.
- Dați exemple de alte propoziții.
ATENȚIE! Desprinderea propoziției din comunicare se va realiza pornind de la întrebarea
predicatului, pentru a desemna rolul acestuia în propoziție. Se vor evita verbele: a fi, a avea.
Reprezentarea grafică și pronunțarea sincronă a propoziției este obligatorie, din considerentul că elevii
sunt în faza gândirii concret-operaționale și trebuie să vizualizeze ceea ce au pronunțat.
În practica educațională, pentru formularea sarcinilor de învățare se utilizează noțiunile depropoziție și enunț. Sintaxa studiază noțiunile de propoziție și frază. Aceste noțiuni se deosebesc ierarhic
și constituie comunicări de sine stătătoare: propoziția este unitatea minimală de construcție, şi fraza, ca
unitate de grad mai mare, rezultată dintr-o îmbinare de cel puțin două propoziții. Termenul enunț sefolosește ca termen supraordonat şi nedistinct pentru propoziție (independentă) şi pentru frază (AvramM.). Astfel solicitarea unui enunț va presupune formularea de către elevi, fie a unei propoziții, fie a unei
fraze.
2. Determinarea de către elevi a tipurilor de propoziții după scopul comunicării și
intonație, înțelegerea esenței legăturii cuvintelor dintr-o propoziție și a caracteristicilorpărților principale și secundare.
Predarea felurilor propozițiilor după scopul comunicării va începe de la propoziția enunțiativă, caredă o informație despre ceva, apoi propoziția interogativă, care cere o informație și propoziția
exclamativă, care exprimă atitudinea vorbitorului.
Pe cale intuitivă vor fi abordare și tipurile de propoziții: afirmative și negative, simple și dezvoltate.
Legătura corectă a cuvintelor în propoziție va fi asigurată prin exersări ce vor viza polarizareapărților secundare în jurul celor principale, conformă celor două grupuri: subiect – atribut, predicat –complement. Metoda specifică recomandată este analiza morfologică (algoritmizarea).
Relaționarea părților principale și a celor secundare este deprinsă corect în cazul aplicării analizei
sintactice și morfo-sintactice a propoziției care poate fi: liniară, relaționară.
3. Formularea corectă și independentă a propoziției orale și scrise.
În clasele primare, demersul aplicativ va fi inițiat de la formularea propozițiilor simple și, prinîntrebări, se va ajunge la cele dezvoltate.
➢ Competenţa specifică: Producerea mesajului oral, demonstrând abordare eficientă în diferite
contexte de realizare
5Comunicarea descriptivă este o formă a comunicării în care se prezintă trăsăturile sau caracteristicile
unui obiect, fenomen sau ființe.
Descrierea orală poate fi literară și nonliterară. Comunicarea descriptivă orală va face referință lacomunicare structurată pe trei părți: introducere, cuprins și încheiere. Pentru analiza sau crearea
descrierii orale se valorifică mai multe operaţiuni:
1. ancorarea – numirea obiectului descrierii (întregul);
2. aspectualizarea – fragmentarea întregului în părţi; evidenţierea calităţilor/proprietăţilor
întregului sau a părţilor cuprinse;
3. relaţionarea – situarea temporală, situarea spaţială, asimilarea comparativă cu alte obiecte,
fenomene sau ființe;4. reformularea – redenumirea întregului şi a părţilor sale de-a lungul sau la sfârșitul descrierii.
Corelarea acestora se va realiza astfel:
Elementele
Operațiuni
Demers aplicativ
Descriere nonliterară
structurale aleale descrierii
unei comunicări
Introducere
AncorareCe este o pisică?
Pisica este un animal domestic șisălbatic.
Cuprins
Aspectualizare Caresuntpărțile Are corpul format din cap, trunchiRelaționare
componente ale corpului și 4 membre. Blana netedă este depisicii? Cum arată?
culoare alba. Ochii sunt ageri.
Cu ce animal se
Ghearele puternice îi servesc
aseamănă?
pentru a prinde șoareci.
Acest animal se aseamănă cu
râsul.
Încheiere
ReformularePrin ce se deosebește de Pisica este un animal sprinten.
alte animale?
Descrierea literară va fi precedată de o etapă de pregătire în vederea actualizării și nuanțării
vocabularului elevilor mici.
Comunicarea descriptivă nonliterară a plantelor și animalelor se va realiza în corelare cu prevederile
curriculare ale disciplinei Științe.
➢ Competenţa specifică: Receptarea textelor literare şi nonliterare prin tehnici de lectură
adecvate, dând dovadă de citire corectă, conştientă, cursivă și expresivă
Formarea calităților citirii se realizează în timp, în ritmuri diferite. Pentru depășirea dificultăților
de citire se pot fi folosi procedeele de citire astfel:
Citire corectă
Citire cursivă
Citire conștientă
Citire expresivă
• Citirea în gând
• Citirea în gând
• Citirea în ecou
• Citirea model• Citirea în șoaptă
• Citirea ecou
• Citirea în șoaptă
• Citirea pe roluri• Citirea în perechi• Citirea în perechi• Citirea selectivă
• Citirea
alternativă
• Citirea în cor• Citirea repetată
• Citirea prinexcludereDepășirea dificultăților de citire va fi realizată și prin valorificarea contextelor de realizare a scrierii:copieri, transcrieri, dictări.
➢ Competenţa specifică: Aplicarea elementelor de construcție a comunicării în mesajele emise,manifestând tendințe de conduită autonomă
Lexicul este un domeniu dinamic, care se îmbogățește permanent. Modalitățile de explicare acuvintelor sunt mai multe, se selectează una convenabilă situației: perceperea nemijlocită a obiectului
sau acțiunii denumite prin cuvânt; ilustrarea obiectelor, acțiunilor, însușirilor denumite prin cuvânt;6explicarea prin mimică și gesturi; sinonimie/antonimie; definirea sau perifraza; analiza structurii
cuvântului; analiza caracteristicilor morfologice ale cuvintelor; explicarea prin context, descrierea
obiectului sau fenomenului denumit de cuvânt.
Familia lexicală sau familia de cuvinte cuprinde toate cuvintele obținute de la un cuvânt de bazăprin derivare, compunere sau schimbarea valorii gramaticale. Aceste particularități nu sunt cunoscute deelevi, astfel abordarea va fi pe cale intuitivă și vor fi acordate explicații privind formarea cuvintelor și
evidențierea semnificației. Abordarea prin memorare nu asigură durabilitatea achizițiilor.
Exemplu:✓ citi – cuvânt de bază – definiția din DEX: a parcurge pentru a lua cunoștință de cele scrise;✓ reciti – definiția din DEX: a citi din nou un text;✓ cititor – definiția din DEX: persoană care citește.
3.2. РУССКИЙ ЯЗЫК И ЛИТЕРАТУРА

3.2.1. Базовые положения
Организация учебного процесса по русскому языку и литературе в 2022-2023 учебном годустроится в соответствии с требованиями, установленными Куррикулумом по русскому языку илитературе для начального образования (Национальный куррикулум. Начальное образование,2018, с.19-66).
Основной формой организации учебного процесса является интегрированный урок,представляющий межпредметную интеграцию двух учебных дисциплин – русского языка илитературы, структура которого изложена для периода обучения грамоте и основного периода
обучения в Гиде по внедрению куррикулума для начального образования по русскому языку илитературе, 2018 (с.26-32). Важно принять во внимание особую структуру уроков внеклассного
чтения (Гид по внедрению куррикулума для начального образования по русскому языку илитературе, с.29)
3.2.2. Рекомендации по долгосрочному проектированию учебной дисциплины
Осуществляя долгосрочное проектирование по учебной дисциплине Русский язык илитература в 2022-2023 учебном году следует учесть количество оцениваний, установленных
Методологией критериального оценивания через дескрипторы в начальном образовании в 2019(первичного – ПО, поэтапного формативного – ПФО, СО – суммативного оценивания, включаякак письменное, так и устное.)3.2.3. Положения по организации процесса преподавания-учения-оценивания вперспективе формирования специфических компетенций
Специфическая компетенция 1. Воспринимать и понимать устные высказывания вразличных коммуникативных ситуациях, проявляя внимание и сосредоточенность.
Для организации работы на понимание устного сообщения необходимо создавать
предложенные Куррикулумом ситуации общения, актуальные с т.зр. адаптации к окружающему
миру и правильному взаимодействию.
Специфическая компетенция 2. Воспроизводить/ создавать устные высказывания,демонстрируя соответствие коммуникативному контексту.
Формирование данной специфической компетенции ставит акцент на развитие устной речи(монологической и диалогической), предваряющей формирование умений младших школьников
составлять и оформлять письменные высказывания. В целях организации качественной работы
7следует обратить внимание на рекомендуемые виды учебной деятельности, предложенные
Куррикулумом.
Специфическая компетенция 3. Воспринимать и понимать письменные высказыванияв различных коммуникативных ситуациях, демонстрируя соответствующую технику
чтения.
Большое значение на этапе работы над содержанием прочитанного текста имеет работа надхудожественным образом персонажа, которая отражена следующими единицами компетенций:2 класс - Перечисление отличительных черт внешности литературного героя и егодействий в прочитанном произведении.
3-4 классы - Составление характеристики литературного героя по его внешности ипоступкам.
Следует обратить внимание младших школьников, что в качестве героев могут быть люди,животные, растения, различные предметы.
При работе над литературным персонажем рекомендуем использовать следующие видыработы:1. Перечисление героев произведения в порядке разворачивания сюжета произведения.
2. Сопоставление иллюстрации с описанием героя.
3. Выборочное чтение слов и выражений, характеризующих литературного героя.
4. Определение литературного героя по описанию внешнего вида и особенностей
поведения.
5. Воспроизведение фрагментов текста, соответствующих характеристике героя.
6. Выборочное чтение слов и выражений, характеризующих литературного героя.
7. Определение литературного героя по описанию внешнего вида и особенностей
поведения.
8. Определение литературного героя по описанию внешнего вида и особенностей
поведения (в виде загадок).
9. Составление рассказа о герое рассказа.
10. Называние поступков героя.
11. Сравнение поступков героя в начале текста и в конце.
Специфическая компетенция 4. Воспроизводить/ создавать письменные высказывания,проявляя стремление к речевому самоконтролю и творческий подход.
Формирование данной специфической компетенция связано с творческими работами,имеющими место в практике обучения русскому языку и литературе.
Изложения и их виды соотносятся с рекомендуемыми видами пересказа: подробного,сжатого, выборочного. Только подробные изложения можно выносить на ПФО как контрольные.
Выборочные и сжатые изложения рекомендуется проводить как обучающие.
Для организации работы над сочинениями следует предлагать любые нелитературные темы1,опираться на личные наблюдения учащихся, на наглядный материал (для написания сочиненияпо картине).
Сочинения контрольного типа, проводимые в рамках ПФО, требуют речевой подготовки кнаписанию, составлению плана сочинения и написания самого сочинения в течение одного
урока. Сочинения обучающего типа могут проводиться в течение нескольких уроков и неукладываются в структуру ПФО-урока.

1Сочинение по литературной теме начинает проводиться только с 5-го класса.

8Специфическая компетенция 5. Применять языковые знания для решения
познавательных, практических и коммуникативных задач, проявляя стремление к учебной
самостоятельности.
Большое значение для формирования указанной специфической компетенции является
соблюдение правил орфографического режима, который соотносится с продуктом КОД: Ведение
тетради по русскому языку
• Оформление надписей на обложке тетради.
Учащиеся 1-2-х классов пишут в тетрадях в узкую (частую косую линию, редкую косую
линию, с отсутствием косой линии) линейку. Переход на широкую линейку учителем
определяется с 3-го класса.
Тетради учащихся для 1-го класса подписывает либо учитель, либо родители. Тетради
учащихся для 2–4-х классов подписывают сами учащиеся. Надписи на обложках необходимо
оформлять по образцу.
Образец:Тетрадь №1 (№2)для работпо русскому языку и литературе
ученика (цы) 1 «А» класса
Теоретического лицея им. Д. Кантемира г. Кишинёва
Ботнарь Олега
• Оформление письменных работ.
После классной и домашней работы следует отступать одну строку (в тетради в узкую
линейку), две строки (в тетради в широкую линейку).
При оформлении красной строки делается отступ вправо не менее 1 см (один палец).
Соблюдение красной строки требуется с первого класса при оформлении текстов, начала нового
вида работы. В ходе работы строчки не пропускаются. Новая страница начинается с самой
верхней строки, дописывается до конца страницы, включая последнюю строку.
Слева при оформлении каждой строки отступается от края не более 0,5 см. Справа строка
дописывается до конца. Использование правил переноса является обязательным.
Запись даты написания работы по русскому языку располагается по центру рабочей строки.
В первом классе в период обучения грамоте запись даты ведется учителем. По окончании этого
периода дата записывается учениками (1 февраля). С 3-го класса допускается в записи датыписать числительные прописью: Первое сентября.
Запись названия работы проводится на следующей рабочей строке (без пропуска) по центруи оформляется как предложение.
Например: Классная работа. Домашняя работа. Работа над ошибками.
Слово упражнение в классной и домашней работах в 1-м классе пишется кратко (Упр.15) сзаглавной буквы по центру строки, со 2-го класса полностью: Упражнение 23.
В работе, требующей записи слов в столбик, первое слово пишется с заглавной (прописной)буквы, а остальные - со строчной. Запятые не ставятся.
Например:Сорока
пальто
морковь
9При выполнении работы в строчку первое слово пишется с красной строки, с заглавной
(прописной) буквы, через запятую. Например: Город, дуб, снег.
• Сокращение словПри выполнении различных видов разбора требуется соблюдение принятых нормсокращений слов, обозначений терминов. Сокращается слово только на согласные: глухой-глух.,звонкий - зв., гласный - гл., согласный - согл., твердый - тв.; существительное - сущ.
прилагательное - прил, глагол - глаг. (чтобы отличать от гласного), предлог - пр.; мужской род м.р., женский род - ж.р., средний род - ср. р.; прошедшее время - прош. вр., настоящее время наст. вр., будущее время - буд. вр.; единственное число - ед. ч., множественное число - мн.ч.
Название падежей указывается заглавной буквой (Им.п. Р.п. Д.п. В.п. Т.п. П.п.). Склонение именсуществительных обозначается арабскими цифрами (1, 2, 3), спряжение глаголов – римскими (I,II). Обозначения выполняются над словами ручкой, все подчеркивания - карандашом.
При оформлении письменных видов разбора (фонетического, по составу, морфологического,синтаксического) следует соблюдать требования предложенных образцов в учебнике.
• Исправление ошибок учениками.
Допущенная учеником ошибка в слове исправляется наклонной чертой, сверху записывается
верная буква. Ошибочно написанные слова и предложения зачёркиваются тонкой
горизонтальной линией, рядом записываются верные слова и предложения. Запрещается
использование корректора.
Специфическая компетенция 6. Регулировать собственную читательскую
деятельность для познания ценностей национальной, русской и мировой культуры,выражая читательский интерес.
С целью формирования читательской самостоятельности младшего школьника
рекомендуется пользоваться на уроках внеклассного чтения книгой в типовом формате, чтобы неотождествлять работу с художественных произведением на уроках классного и внеклассного
чтения. Следует помнить, что начиная с 3-го класса тема урока внеклассного чтения может бытьопределена 2-3 названиями художественных произведений, книг или сборников книг.
Для организации процесса оценивания во внимание принимаются все типы оценивания,указанные в Методологии КОД для начального образования (ПО, ИФО, ТФО, ПФО, СО).
При проведении ПФО репродуктивного и продуктивного типа во внимание могут бытьприняты задания со страниц учебного пособия, из которых составляется практическая работа.
При проведении ПФО продуктивного и творческого типа в основе может быть:- списывание текста с наличием или отсутствием грамматического задания (1 класс, 2 семестр 4 классы);- диктант с наличием или отсутствием грамматического задания (1 класс, 2 семестр -4 классы)- изложение контрольного типа (3-4 классы)2- сочинение контрольного типа (3-4 классы)3.
Если при выполнении списывания или диктанта отсутствует грамматическое задание, то сучетом представления данного вида работ на поэтапном формативном оценивании (согласноКОД), проверяются сформированные способности учащихся через 3-5 продуктов на уровне
текста (выбор на усмотрение учителя). Например:2
3

Во 2 классе рекомендуется проводить изложение обучающего типа и не выносить на ПФО.
Во 2 классе рекомендуется проводить сочинение обучающего типа и не выносить на ПФО.

10Класс
1 класс

Продукты
П14. Обозначение звуков буквами
П15. Списывание текста с печатного или письменного образца (для списывания)П17. Ведение тетради по русскому языку
П21. Написание слов с сочетаниями жи-ши, ча-ща, чу-щу, чк-чнП22. Написание слов с прописной (заглавной) буквы
П23. Перенос словП24. Письмо под диктовку (для диктантов)2 класс
П15. Списывание текста с печатного или письменного образца (для списывания)П19. Ведение тетради по русскому языку
П24. Написание слов с сочетаниями чк-чн, жи-ши, ча-ща, чу-щуП25. Написание слов с безударными гласными в корне слова
П26. Написание слов с парными согласными в корне слова
П27. Написание слов с двойными согласными
П28. Написание слов с прописной (заглавной) буквы
П29. Перенос словП31. Письмо под диктовку (для диктантов)3 класс
П19. Списывание текста (для списывания)П23. Ведение тетради по русскому языку
П44. Письмо под диктовку (для диктантов)П36. Написание мягкого знака (Ь) на конце имен существительных после
шипящих
П 37. Написание не с глаголами
П 38. Различение приставки и предлога
П 39. Написание слов с безударными гласными в корне слова
П40. Написание слов с парными согласными в корне словП41. Написание слов с непроизносимыми согласными в корне словП42. Написание слов с двойными согласными
4 класс
П19. Списывание текста (для списывания)П23. Ведение тетради по русскому языку
П32. Письмо под диктовку (для диктантов)П27. Написание безударных падежных окончаний имен существительных
П28. Написание безударных падежных окончание имен прилагательных
П30. Написание безударных личных окончаний глаголов
Если при выполнении списывания или диктанта присутствует грамматическое задание, то сучетом представления данного вида работ на поэтапном формативном оценивании (согласноКОД), проверяются сформированные способности через следующие продукты (выбор наусмотрение учителя). Например:Класс
1 класс

2 класс

Продукты
П16. Составление и запись предложения
П20. Различие слов-предметов, слов-признаков, слов-действий
П21. Написание слов с сочетаниями чк-чн, жи-ши, ча-ща, чу-щуП22. Написание слов с прописной (заглавной) буквы
П14. Подбор заглавия к тексту
П17. Составление и запись предложения
П22. Определение главных членов предложения
П23. Различие слов-предметов, слов-признаков, слов-действий
П24. Написание слов с сочетаниями чк-чн, жи-ши, ча-ща, чу-щуП25. Написание слов с безударными гласными в корне слова
П26. Написание слов с парными согласными в корне слова
11

3 класс

4 класс

П27. Написание слов с двойными согласными
П28. Написание слов с прописной (заглавной) буквы
П30. Выделение корня
П18. Подбор заглавия к тексту
П17. Составление и запись предложения
П24. Различение предложений по цели высказывания
П25. Различение предложений по интонации
П26. Определение главных и второстепенных членов предложения
П27. Составление схемы предложения/выделение словосочетаний изпредложения
П28. Различение имен существительных, имен прилагательных, глаголов.
П29. Определение рода имен существительных
П30. Определение числа имен существительных
П31. Определение падежа имен существительных
П32. Определение рода, числа и падежа имен прилагательных
П33. Определение числа глаголов
П34.Определение времени глаголов
П35. Морфологический разбор имени существительного, имени прилагательногои глагола.
П36. Написание мягкого знака (Ь) на конце имен существительных после
шипящих
П 37. Написание не с глаголами
П 38. Различение приставки и предлога
П 39. Написание слов с безударными гласными в корне слова
П40. Написание слов с парными согласными в корне словП41. Написание слов с непроизносимыми согласными в корне словП42. Написание слов с двойными согласными
П43. Разбор слова по составу.
П18. Подбор заглавия к тексту
П20. Составление и запись предложения
П24. Синтаксический разбор предложения.
П25. Различие имен существительных, имен прилагательных, глаголов
П26. Определение склонения имен существительных
П27. Написание безударных падежных окончаний имен существительных
П28. Написание безударных падежных окончание имен прилагательных
П29. Определение спряжения глаголов
П30. Написание безударных личных окончаний глаголов
П31.
Морфологический
разбор
именисуществительного,имениприлагательного, глагола
Объем текстов для списывания и диктантов
Класс
1 класс
2 класс
3 класс
4 класс

1 семестр
-------------25-35 слов45-55 слов65-75 слов2 семестр
15-25 слов35-45 слов55-65 слов75-85 словПФО продуктивного и творческого типа, включающее работу над изложением,рекомендуется выстраивать с учетом следующей структуры:12

1 урок
Вызов (5 мин.)• Объявление целей урока написания контрольного
изложения.
• Озвучивание требований к выполнению работы (с учетом
продуктов, через которые проверяются сформированные
способности).
Осмысление (35 мин.)• Восприятие учениками текста изложения.
• Коллективное/самостоятельное составление плана текста(в зависимости от класса).
• Работа над опорными словами, в т.ч. орфографическая
подготовка к написанию текста.
• Устный пересказ каждой части текста отдельными
учащимися.
• Устный пересказ всего текста отдельным учеником.
• Повторное восприятие текста.
• Самостоятельная запись текста.
• Проверка написанного.
Рефлексия (5 мин.)Вопросы учителя о трудностях в выполнении работы.

2 урок
Вызов (5 мин.)Настрой насамопроверку исамокоррекцию.

Осмысление (35 мин.)Самопроверка исамокоррекция.

Рефлексия (5 мин.)Вопросы учителя посамопроверке исамокоррекции/самооценка
выполненной работы.

Объем текстов для изложений
Класс
1 семестр
2 семестр
1 класс
----------------------------2 класс
40-50 слов50-60 слов3 класс
60-70 слов70-80 слов4 класс
80-90 слов90-100 словПФО продуктивного и творческого типа, включающее работу над сочинением, рекомендуется
выстраивать с учетом следующей структуры:1 урок
2 урок
Вызов (5 мин.)Вызов (5 мин.)• Объявление целей урока написания контрольного Настрой на самопроверкуи самокоррекцию.
сочинения.
• Озвучивание требований к выполнению работы (с учетом
продуктов, через которые проверяются сформированные
способности).
Осмысление (35 мин.)Осмысление (35 мин.)Самопроверка и• Восприятие учениками темы будущего сочинения.
самокоррекция.
• Участие в беседе по теме сочинения.
• Коллективное/самостоятельное составление плана текста(в зависимости от класса)• Обсуждение и запись отдельных слов и речевых оборотов.
• Самостоятельная запись текста.
• Проверка написанного.

13Рефлексия (5 мин.)Вопросы учителя о трудностях в выполнении работы.

Рефлексия (5 мин.)Вопросы учителя посамопроверке исамокоррекции/самооценка выполненной
работы.

3.3. MATEMATICĂ
3.3.1. Repere generale privind competențele de calcul
În conformitate cu Cadrul de referință al Curriculumului Național, „competența școlară este unsistem integrat de cunoștințe, abilități, atitudini și valori, dobândite, formate și dezvoltate prin învățare,a căror mobilizare permite identificarea și rezolvarea diferitor probleme în diverse contexte și situații”[1, p. 19]. Curriculumul la disciplina Matematică pentru învățământul primar proiectează formarea laelevi a competențelor de calcul în contextul competenței specifice nr.2: „Aplicarea operaţiilor aritmeticeși a proprietăţilor acestora în contexte variate, manifestând atenție și interes pentru calcul corect, rațional,
fluent” [2, p. 53]. Comparând formularea acestei competențe specifice cu definiția competenței școlare,putem desprinde ideea despre competența de calcul ca un sistem integrat de: cunoștințe despre
operațiile aritmetice și proprietățile acestora; abilități de aplicare a calculului în contexte variate;
atitudini și valori manifestate prin atenție și interes pentru calcul corect, rațional, fluent.
În contextul competențelor de calcul, deseori se folosesc următoarele noțiuni: procedee de calcul;
priceperi de calcul; deprinderi de calcul. Între acestea există o interdependență strânsă. Cunoașterea șiînțelegerea unor anumite procedee de calcul asigură baza formării unor priceperi de calcul; priceperile
respective constituie baza dezvoltării unor deprinderi de calcul, care ulterior vor acționa ca operațiuni în
cadrul altor procedee de calcul; aceste procedee, la rândul lor, vor permite formarea altor priceperi și,
apoi, deprinderi de calcul, conducând astfel elevul pe calea formării competențelor de calcul.
• Procedeele de calcul se alcătuiesc dintr-un șir de operații consecutive, efectuarea cărora conduce
la aflarea rezultatului cerut, alegerea operațiilor în cadrul fiecărui procedeu fiind reperată la nivel teoreticprin definițiile operațiilor aritmetice, proprietățile lor și consecințele acestor proprietăți. În funcție debaza teoretică, în școala primară se evidențiază 6 grupuri de procedee de calcul:
1. procedee de calcul bazate pe cunoașterea numerației numerelor naturale;
2. procedee de calcul bazate pe cunoașterea sensului concret al operațiilor aritmetice;
3. procedee de calcul bazate pe cunoașterea regulilor;
4. procedee de calcul bazate pe cunoașterea legăturii dintre rezultatele și componentele operațiilor
aritmetice;
5. procedee de calcul bazate pe cunoașterea dependenței dintre schimbarea rezultatelor operației înfuncție de schimbarea uneia dintre componentele acesteia (procedee de calcul rational);
6. procedee de calcul bazate pe cunoașterea proprietăților operațiilor aritmetice.
• Priceperile de calcul sunt priceperi de a efectua oral și în scris operații aritmetice cu numere și
expresii numerice. Formarea priceperilor de calcul este un proces de dobândire de către elevi aalgoritmilor de calcul, de trecere de la calcul cu sprijin în obiecte – la calcul pe baza operațiilor mintale.
Priceperea de calcul presupune efectuarea desfășurată a procedeelor de calcul, fiecare operațiune fiindconștientizată și controlată. Formarea priceperilor de calcul constituie un proces complex și îndelungat,
eficiența căruia depinde în mare măsură de modalitățile didactice de organizare a activităților de calcul,
dar și de particularitățile de vârstă și individuale ale copilului, deoarece gândirea la vârstă școlară micăeste concret-intuitivă, atenția se caracterizează ca instabilă, involuntară și distrasă.
14

• Deprinderile de calcul vizează cel mai înalt grad de posedare a procedeelor de calcul: priceperea
automatizată de a aplica procedee de calcul în mod conștient și sufficient de rapid, în contexte variate.
Principala caracteristică a unei deprinderi de calcul este automatizarea acesteia. „Fără automatism, nu
există nicio deprindere” - susține marele psiholog S.L. Rubinștein. Esența acestei caracteristici poate fi
explicată astfel: „automatismul este un mod special de conștientizare care se formează la elevii de vârstă
școlară mică în procesul de însușire a unei operații. De exemplu, atunci când calculează produsul 12 ×
4, elevul nu se gândește la cunoștințele pe care trebuie să le aplice pentru aceasta, nici la alegerea
procedeelor de calcul, nici la operațiile de efectuat și ordinea lor. Posibil, un elev va explica astfel
calculul efectuat: „40 și încă 8 va fi 48”. O asemenea formă de conștientizare a procedeelor de calcul decătre elevi face ca acest proces să nu fie observabil din exterior” [9, p.703]. „Deprinderile de calcul se
deosebesc de priceperile de calcul prin aceea că acționează, practic, în mod necontrolat” [8, p. 39].
Automatismul calculului se află într-o legătură intercondiționată cu fluența calculului, exprimată înlegătură cu rapiditatea (viteza) calculului la nivel de deprindere – „timpul în care elevul efectuează ooperație automatizată sau numărul de operații efectuate într-o unitate de timp” [9, p. 703]. Un elev dinșcoala primară, cât de bine nu ar avea automatizată deprinderea de calcul, are nevoie de timp pentru a
percepe condiția și a înregistra rezultatul.
3.3.2. Calitățile calcululuiÎn literatura de specialitate se evidențiază următoarele calități ale deprinderilor de calcul:• calcul corect – elevul găsește corect rezultatul calculului, ceea ce înseamnă că alege și efectuează
corect operațiile care compun procedeul de calcul respectiv;• calcul conștient – elevul este conștient, pe baza căror cunoștințe alege operațiile și stabilește ordinea
efectuării lor;
• calcul rațional – elevul alege pentru cazul dat procedeul cel mai rațional, adică alege acelea dintre
operațiile posibile, care sunt mai ușor de efectuat decât altele și duc mai repede la rezultat;• calcul generalizat – elevul poate aplica procedeul de calcul într-o varietate mare de contexte, adică
este capabil să-l transfere în situații noi;
• calcul automatizat – elevul alege și efectuează operațiile rapid și restrâns, dar este capabil să revină
la justificarea procedeului de calcul;• trăinicia deprinderilor de calcul – elevul păstrează abilitățile de calcul formate pe timp îndelungat[8, p.38-39].
Cu referire la calculul rațional, este viabilă și o altă abordare – raționalitatea calculului dinperspectiva eficienței individuale: „un elev concret poate considera calculul ca fiind rațional dacă îl
consideră eficient pentru sine în situația dată, adică dacă a obținut rezultatul corect în condiții deminimizare a eforturilor mentale” [7].
Între calitățile calculului există o interdependență.
• De exemplu, efectuarea conștientă a calculelor influențează direct trăinicia competenței de calcul.
Să luăm situația când copilul se îndoiește de corectitudinea calculului. Dacă acest copil a atins unnivel înalt sau mediu al calculului conștient, atunci el va putea să revină la procedeul aplicat și să seautoghideze în efectuarea operațiilor.
• Atingerea nivelului înalt sau mediu al calculului generalizat permite elevului să transfere în mod
independent deprinderea de calcul în condiții noi. Așa, generalizând procedeul oral de înmulțire a
unui număr de două cifre la un număr de o cifră (de exemplu, 24 × 3), elevul va putea realizatransferul pe domenii numerice mai largi, de exemplu să înmulțească prin analogie 245 × 3, 3 × 205,
1 120 × 3, 3 × 20 500 etc.
15

Calitatea
calculului

CalculcorectCalculconștientCalculrațional

Calculgeneralizat

Calculautomatizat
Deprinderi
trainice decalculTabelul 1. Descriptori ai nivelurilor de formare a competențelor de calcul
la elevii din clasele primare
Elevul care manifestă calitatea respectivă a calculului la nivel
înalt
mediu
redus
(independent)(are nevoie să fie ghidat (are nevoie de mai multde învățător)sprijin)găsește corect rezultatul
uneori greșește laadesea găsește greșit
operațiilor aritmeticeefectuarea operațiilor
rezultatul, alege șiasupra numerelor dateintermediareefectuează eronat
operațiile
conștientizează structura conștientizează structura nu conștientizează
procedeului de calcul
procedeului de calcul
ordinea efectuării
aplicat, poate explica
aplicat, dar nu reușește
operațiilor în cadrul
modul în care calculează să explice independent
procedeului de calcul
modul în care calculează
poate propune, după caz, optează pentru cel mainu reușește să decidă
diferite moduri de calcul, rațional mod de calcul în modul cel mai rapid dedar optează pentru cel
situații tipice/ cunoscute, calcul
mai rațional (care solicită dar nu reușește
cel mai mic efort)
independent în situații
nonstandarde/noi
poate transfera procedeul poate aplica procedeul de nu reușește să aplicede calcul în cazuri noi
calcul în mai multe
procedeul de calcul în
cazuri tipice, însă doar în mai multe cazuri,
condiții standarde/ tipice inclusiv de același tip
alege și efectuează
uneori, nu reușește săefectuează calculele lent
operațiile fluent și înefectueze rapid șiși incertformă restrânsă
restrâns operațiile
își păstrează deprinderile își păstrează deprinderile își păstrează deprinderilede calcul pe timp
de calcul pe timp relativ de calcul pe timp foarteîndelungat
scurt
scurt

În concluzie, elevul și-a însușit competența de calcul dacă este capabil să efectueze calculele
corect și suficient de fluent, organizând mersul efectuării într-un mod rațional și verificând lanecesitate corectitudinea rezultatelor obținute.
3.3.3. Procesul de formare a competențelor de calcul la elevii claselor primareReieșind din structură integrată a competenței de calcul și din specificul învățării la vârsta școlară
mică, procesul de formare a competențelor de calcul la elevii claselor primare se desfășoară etapizat,
implicând însușirea procedeelor de calcul, formarea priceperilor și a deprinderilor de calcul.
1. Pregătirea pentru introducerea unui nou procedeu de calcul. Această etapă poate începe cu multtimp înainte de introducerea propriu-zisă a noului procedeu. De exemplu, procedeul de calcul
tabelar la adunarea cu numerele 6, 7, 8, 9 se bazează pe prorietatea comutativă a adunării, care sedezvăluie treptat de la primele lecții la care se studiază compunerea și descompunerea numerelor
primei zeci.
2. Motivarea introducerii noului procedeu pe baza unei situații de problemă. În procesul
observării unor cazuri date, elevii le identifică pe acelea, ale căror rezultate le pot găsi folosind
procedeele de calcul deja studiate. Apoi propun modalități proprii de a efectua calculele în celelalte
cazuri.
16

3.

4.
5.

6.

Familiarizarea cu procedeul nou de calcul. În această etapă, elevii trebuie să înțeleagă esența
procedeului: ce operații trebuie efectuate și în ce ordine, de ce anume așa poate fi aflat rezultatul.
Aici, în funcție de vârsta elevilor, este important de a folosi material didactic potrivit pentru a
modela calculul cu sprijin în obiecte (de exemplu, bețișoare), desene, scheme.
Formularea algoritmului de calcul ca o succesiune de acțiuni generalizate.
Formarea priceperilor de calcul. Întâi, elevii trebuie să-și consolideze cunoștințele despre
procedeul de calcul. Învățătorul le solicită să efectueze operațiile care alcătuiesc procedeul,
comentându-le cu voce tare și, eventual, realizând simultan o scriere desfășurată. Apoi, operațiile
se restrâng parțial: elevii stabilesc în minte operațiile și ordinea lor, dar comentează cu voce tareefectuarea operațiilor de bază - calculul intermediar. Este necesar de a învăța copiii să distingă
operațiile de bază în fiecare procedeu de calcul. Scrierea desfășurată nu se efectuează. La început,
comentarea este ghidată de cadrul didactic, dar cu timpul elevii sunt încurajați să manifeste maimultă independență la comentarea orală. Comentarea cu voce ajută la conștientizarea principalelor
operații, iar efectuarea în minte ajută la restrângerea acestora.
Dezvoltarea deprinderilor de calcul caracterizate prin calitățile respective (calcul corect,
conștient, rațional, generalizat, automatizat, fluent). În această etapă, calculul se restrânge complet:învățătorul solicită copiilor să calculeze în minte și să scrie doar rezultatul final.

3.3.4 Calcul mintal, oral, scris
Competențele de calcul se diferențiază în funcție de forma în care se efectuează calculul: mintal,
oral sau scris.
• Calcul mintal se numește calculul care se efectuează în gând, fără a întrebuința mijloace sau
procedee ale calculului scris sau ale diferitelor dispozitive: abac, numărătoare cu bile, calculator
electronic, scheme etc. Se cere doar rezultatul, operațiile efectuându-se în minte fără utilizarea
materialelor didactice, fără justificarea procedeelor de calcul și fără scrierea operațiilor efectuate. Încalculul mintal, scrierea exercițiilor nu constituie un procedeu de calcul, ci se face doar pentru a pune
în evidență diferite etape ale calculului efectuat în minte în scopul reținerii unor rezultate sau alstabilirii procedeelor.
• Calcul oral (sau vorbit) este acel calcul în care se comentează procedeele de calcul, indiferent dacăse folosește sau nu vreun material didactic sau dacă se fac și careva scrieri pe parcurs, fără, însă, aaplica algoritmi de calcul în coloniță.
• Calcul în scris se numește acel calcul în care se folosesc anumite procedee scrise, anumite elemente
de tehnică bazate pe scrierea rezultatelor parțiale și a operațiilor. De fapt, calculul scris se realizează
în coloniță, având o structură specifică în funcție de operația efectuată.
••Analizând relațiile dintre competențele de calcul mintal, oral și în scris, se constată următoarele.
Calculul mintal are un rol important, deoarece cea mai mare parte a exercițiilor și problemelor
rezolvate în clasele primare, dar și situațiile de problemă din cotidian care solicită calcule, necesită
efectuare în minte. Un alt argument este faptul că pentru a realiza calcule în scris elevul are nevoie
să efectueze pe parcurs calcule mintale. Deci, automatizarea calculelor mintale este o condiție
necesară pentru succesul elevilor – atât în situații de învățare, cât și în situații de viață.
Anterior am argumentat faptul că automatizarea calculului este strâns legată de conștientizarea și
generalizarea procedeelor de calcul, calități ce nu pot fi dobandite decât prin antrenarea calculului
oral (vorbit), când elevului i se cere să comenteze oral și să justifice mersul calculului. Deci,
formarea competențelor de calcul oral influențează într-o mare măsură succesul formării atâta competențelor de calcul mintal, cât și scris.
17Între procedeele de calcul oral și cele de calcul scris există asemănări, caracterizate prin apartenența
la cele 6 grupuri de procedee etalate mai sus, dar și deosebiri.
Procedeele de calcul oral:
Procedeele de calcul scris:• se scriu prin exercițiu; de exemplu:• se scriu în coloniță; de exemplu: 25 +25 + 37 = 62;37
62• calculele întotdeauna încep de la unitățile de • calculele la adunarea, scăderea,
ordin superior: de la stânga spre dreapta;înmulțirea în coloniță încep de launitățile de ordin inferior: de la dreapta
spre stânga;• rezultatele intermediare se memorează, se • rezultatele intermediare se scriu;
scriu doar la etapa de familiarizare;• bazele teoretice pot fi diferite; de exemplu, • baza teoretică este unică - scrierea
pentru a înmulți oral 12 × 4 se folosește
pozițională a numerelor naturale; deproprietatea distributivă a înmulțirii în raport
exemplu, la adunarea în coloniță se
cu adunarea: (10 + 2) × 4 = 10 × 4 + 2 × 4 =adună întâi unitățile între ele, apoi zecile,= 40 + 8 = 48 ; pentru a aduna oral 12 + 12 +sutele etc.;+ 12 + 12 = 48, se folosește sensul concret al
operației de înmulțire;• se folosesc pe numere mai mari decât 10, • se folosesc pe numere mai mari decât
inclusiv numere de multe cifre, când100, când efectuarea calculelor solicită
efectuarea calculelor nu solicită mult efort.
mai mult efort.
Procedeele de calcul oral se clasifică în procedee tabelare și netabelare. Conform curriculumului
pentru învățământul primar, cazurile tabelare de adunare și scădere se studiază în clasa I, iar în clasa a
II-a se învață cazurile tabelare de înmulțire și împărțire. Procedeele netabelare se împart în procedeefără trecere peste ordin și procedee cu trecere peste ordin, se studiază în clasele I-IV în corespundere
cu concentrele numerice.
3.3.5. Orientări generale privind activități ludice în formarea competențelor de calcul oral
Curriculumul la disciplina Matematica pentru învățământul primar prevede activitățile ludice ca oactivitate de învățare recomandată, inclusiv în vederea formării competențelor de calcul oral. Această
recomandare se bazează pe următoarele argumente:• activitățile ludice (de joc) corespund particularităților de vârstă ale elevilor;• calculul oral presupune comentarea verbală a procedeelor de calcul, care este o activitate destul dedificilă pentru elevi, necesită atenție și concentrație, dar și competențe comunicative dezvoltate;elementele de joc creează condiții pentru a face această activitate mai atractivă, mai distractivă, apreveni și a combate monotonia, plictiseala și oboseala elevilor, de a le crea o stare de bine.
Includerea elementelor ludice (de joc) în activitățile instructive reprezintă o tehnică didactică ce
influențează asupra emoțiilor și sentimentelor elevului, contribuind astfel la crearea unei atitudini
pozitive față de învățare și activizare a tuturor elevilor, indiferent de cunoștințele, abilitățile și interesele
lor. Pentru ca valorificarea ludicului în activități instructive la matematică să fie eficientă, suntrecomandabile câteva condiții.
• Activitățile ludice nu trebuie să se reducă la exersare cu folosirea materialelor didactice.
• Elementele de joc trebuie să se aleagă în corespundere cu particularitățile generale de vârstă ale
copiilor și interesele lor concrete.
18

•

Activitatea ludică trebuie să se încadreze în obiectivele lecției, să nu se realizeze doar de dragul
asigurării stării de bine.
Alegerea elementelor de joc depinde în mare măsură de ingeniozitatea cadrului didactic. Literaturade specialitate oferă o varietate de sugestii: surpriza, așteptarea, competiția individuală sau peechipe, mișcarea, ghicirea, dramatizarea, recompensarea performanțelor bune ș. a. Sarcina
profesorului este de a găsi elemente de joc potrivite în fiecare caz și a le varia la un timp, în caz contrar
existând riscul ca acestea să nu mai fie atractive pentru copii. Forma superioară de valorificare a ludiculuiîn activitățile didactice este jocul didactic.
3.3.6. Sugestii metodologice pentru valorificarea activităților ludice la etapele procesului deformare a competențelor de calcul oral
1. Pregătirea pentru introducerea unui nou procedeu de calcul. Această primă etapă poateîncepe cu mult înainte de introducerea noului procedeu și are ca scop să pregătească elevii pentru aînțelege mai ușor și a însuși mai repede procedeul respectiv. Pe parcursul acestei etape elevii nu-și dauîncă seama că, de fapt, sunt pregătiți pentru viitorul succes. Dacă modalitățile didactice prin care s-a
realizat pregătirea sunt captivante, atunci copiii le vor ține minte și, când vor ajunge să învețe noul
procedeu, vor recunoaște că sunt deja pregătiți. Cea mai bună modalitate de a face o activitate să fie
captivantă și memorabilă este valorificarea unor elemente de joc potrivite vârstei elevilor.
Exemple. Pregătirea către învățarea cazurilor tabelare de înmulțire la sfârșitul semestrului I în clasa
a II-a poate începe încă din clasa I. Dacă elevii sunt antrenați sistematic în numărarea din 2 în 2, de la 0până la 20 și înapoi, ei vor reuși să memoreze în timp rezultatele din tabla înmulțirii cu 2. La fel, dinclasa I se poate începe numărarea din 5 în 5, de la 0 până la 50 și înapoi; din 10 în 10, de la 0 până la100 și înapoi. La începutul clasei a II-a, când se învață adunarea și scăderea peste zece în concentrul 020, va fi utilă numărarea cu alți pași: 3, 4, 6, 7, 8, 9.
Un mijloc eficient de sprijin în asemenea activități de numărare este rigla. Manipularea cu o jucărie
mică/ imagine decupată (broscuță, iepuraș, veveriță, cățel etc.) care „sare” pe riglă numărând
corespunzător constituie un element de joc care face elevii să se implice cu plăcere.
Pentru varierea elementelor de joc, „săriturile pe riglă” pot fi însoțite de numărători versificate, deexemplu: „Pe ied nimeni nu-l întrece la sărit din zece-n zece” [6, p. 101].
O altă modalitate ludică eficientă și foarte disctractivă este îmbinarea numărării în pasul dat cu jocul
popular „Tăpușele”. „Bătând” în perechi tăpușele, elevii numără în cor și rapid, de exemplu din 2 în 2,
din 5 în 5, din 10 în 10, pregătind astfel tablele respective ale înmulțirii. „Numărătorile-tăpușele” pot fi
folosite și ca minut fizic la lecție, și la aer liber în cadrul programului cu zi prelungită.
2. Motivarea introducerii noului procedeu pe baza unei situații de problemă. Această etapă
trebuie să provoace la elevi interesul de a afla un mod nou de calcul, de a reuși în cazuri noi de calcul.
Pentru aceasta, elevii trebuie să conștientizeze că există aceste cazuri noi, să le deosebească de cazurile
deja cunoscute, să-și doreească să reușească a calcula în cazurile noi. Deci, elevii trebuie să fie cât maibine motivați.
Un element ludic potrivit în acest scop este aducerea unui personaj de poveste sau film cu desene
animate, a unui animăluț drăguț etc. care „vine pe neașteptate” sau expediază copiilor un mesaj și cere
ajutor la soluționarea unei situații de problemă ce solicită cazul nou de calcul. Din empatie față de acest
personaj, elevii doresc să-l ajute și, astfel, sunt motivați pentru a învăța cum să calculeze în noul caz.
Este eficient de folosit aceleași personaje care sunt reprezentate în manual la tema respectivă. Așa, aceste
personaje rămân cu elevii pe parcursul întregii lecții, îi însoțesc și în lucrul cu manualul, și cu alte
mijloace.
19

Exemplu. Pentru lecția de introducere a procedeului de adunare cu trecere peste ordin în concentrul
0 -20 (clasa a II-a) poate fi creat și citit elevilor un mesaj de la ariceii Acușor și Ghimpușor [6, p.16]
care ne roagă să-i ajutăm: „A venit toamna, pădurea noastră rămâne desfrunzită și tristă. Și noi neîntristăm odată cu pădurea. Ca să ne mai înveselim, am comandat prin internet niște globulețe viu
colorate. Acușor a comandat 9 globulețe albastre, iar Ghimpușor – 3 globulețe roșii. Dar nu știm cum să
calculăm câte sunt la un loc, de aceea iarăși ne întristăm... Ajutați-ne, și atunci vom deveni veseli, vomrâde și vom dansa prin frunzișul căzut în jurul globurilor colorate și sclipitoare!” Copiii vor colabora
câteva minute în echipe și vor propune modalități proprii de calcul, de exemplu: pe riglă; numărând încreștere; pe degete (dar nu ajung cele 10 degete, trebuie să calculeze în pereche cu un coleg). Provocarea
va fi mare și activitatea ludică își va atinge scopul.
3. Familiarizarea cu procedeul nou de calcul. La această etapă este nevoie de implicat elevii cât
mai mult în activitate, pentru ca să înțeleagă bine noul procedeu. Modelarea tradițională cu bețișoarele
sau alte materiale didactice implică elevii doar la nivel acțional, nu și în comentarea verbală aprocedeului. Ca rezultat, înțelegerea procedeului nu este deplină și trecerea la următoarea etapă devine
mai dificilă.
Exemplu. Un element ludic care permite, odată cu familiarizarea cu noul procedeu, să implicăm
elevii și în verbalizarea calculului, este dramatizarea. Elevii citesc din manual dialogul personajelor (înexemplul precedent, Acușor și Ghimpușor care învață noul procedeu odată cu elevii), intră în rol și astfelreușesc să se familiarizeze cu modelul de verbalizare a algoritmului de calcul. Apoi cele lecturate se punîn scenă, ceea ce sporește caracterul distractiv al activității și o face captivantă pentru copii.
4. Generalizarea algoritmului de calcul. La această etapă, ca rezultat al precăutării câtorva cazuri
concrete, efectuării calculului cu sprijin în obiecte și verbalizat după modelul din manual, elevii trebuie
conduși la generalizarea algoritmului de calcul: formularea pașilor de calcul, fără concretizarea
numerelor asupra cărora se efectuează operațiile. La vârsta școlară mică, generalizarea este destul dedificilă. Chiar dacă în manual se dau formulările respective, copiilor le vine greu să le transfere în
exerciții concrete. De aceea, la această etapă ei au nevoie de o ghidare sau un sprijin din parteaînvățătorului pentru a explica. Dar dacă învățătorul îi corectează permanent, atunci încrederea lor înforțele proprii scade. Pentru a evita aceste efecte negative și a spori eficiența transferului în alte cazuri
concrete, sunt eficiente carduri cu modele lacunare de explicație. Folosind carduri într-un context ludic,
activitatea devine mai atractivă, activizarea elevilor crește, sporește și încrederea în forțele proprii.
Exemplu. Pe carduri sunt scriși pașii algoritmului de calcul prin propoziții lacunare. În locul
numerelor sunt buzunărașe în care elevii plasează cartele cu numerele respective (fig. 1). Activitatea serealizează în echipe, apoi elevii afișează cardurile completate la tablă și citesc în lanț pașii de calcul.

Figura 1. Carduri pentru comentarea calcululu oral la adunarea și scăderea cu trecere peste
ordin în concentrul 0-20 (clasa a II-a)
Pentru a spori interesul elevilor, a evita monotonia și oboseala intelectuală, vor fi eficiente jocuri
de rol, de exemplu:
20•în rol de reporteri, elevii prezintă în lanț un reportaj despre calculul efectuat, „vorbind” la un
microfon-jucărie;• în rol de Știetot, un elev îi explică colegului cum se calculează etc.
Asemenea carduri și jocuri de rol vor fi eficiente pentru ghidarea/sprijinul elevilor în cadrul
activității de autocorectare după o evaluare, de exemplu după o evaluare formativă punctuală aprodusului „calcul oral în baza înțelegerii terminologiei matematice” printr-o dictare aritmetică.
5. Formarea priceperilor de calcul. Pentru a dezvolta priceperile de aplicare a unui procedeu decalcul oral, este nevoie de a antrena transferul procedeului de calcul în mai multe cazuri tipice. Elevii
trebuie să comenteze cu voce mai multe calcule de tipul respectiv. Desfășurată tradițional, această
activitate este monotonă, îi plictisește pe elevii de vârstă școlară mică, care nu au atenția și concentrația
bine dezvoltată. Deci, introducerea unor elemente ludice care vor spori interesul elevilor și îi va țineatenți și concentrați pe parcursul comentării cu voce tare este binevenită la această etapă.
Exemplu. La această etapă poate fi recomandată activitatea ludică „sărituri pe riglă”. De exemplu,
pentru a comenta adunarea 8 + 6, un elev trece la tablă și comentează calculul după modelul generalizat
anterior, manipulând cu o jucărie mică/ imagine decupată (broscuță, iepuraș, veveriță, cățel etc.) care„sare” pe rigla demonstrativă în mod corespunzător: „Întâi adun 8 + 2 și ajung la 10. Apoi îmi rămâne
să adun 4. Obțin 14.” Activitatea este distractivă și elevii participă cu plăcere. Astfel, se reușește
comentarea repetată și se evită monotonia și plictiseala.
Transferând procedeul în concentrul 0-100, comentariul rămâne asemănător și accesibil elevilor:✓ „38 + 6. Întâi adun 38 + 2 și ajung la 40. Apoi îmi rămâne să adun 4. Obțin 44.”
✓ „44 - 6. Întâi scad 44 - 4 și ajung la 40. Apoi îmi rămâne să scad 2. Obțin 38.”
6. Formarea deprinderilor de calcul. La această etapă, comentariile calcului oral trebuie restrânse.
Cu timpul, elevii trebuie să-și automatizeze procedeul oral și să dezvolte fluența calculului mintal. De
aceea la această etapă sunt utile diferite jocuri didactice care solicită calculul mintal, jocuri-întreceri
individuale și colective, de exemplu: „Podul de piatră”, „Joacă-joacă tânără fetiță” [3, p. 64 -67].
În același scop, sunt recomandabile diferite mijloace didactice care permit crearea unei atmosferede joc, de exemplu: exerciții circulare; decodificarea unui mesaj sau cuvânt pe bază de calcul mintal;
colorarea unui desen-puzzle pe bază de calcul mintal; rezolvarea de crossworduri pe bază de calcul
mintal.
O altă formă de activitate ludică ce place mult copiilor este salutul matematic:- La intrarea în sala de clasă după pauză, elevii se aranjează în perechi;- Pentru a intra în clasa, elevii trebuie să calculeze oral un exercițiu dat de învățător, de exemplu:„trei ori opt”; „patru mărit de trei ori”; „triplul lui nouă” etc.
- Dacă elevii răspund corect, bat palma cu învățătorul și trec la loc în banca sa. Dacă greșesc, suntajutați de învățător sau de colegi.
În tabelul 2 se prezintă în mod generalizat sugesiile metodologice descrise și exemplificate mai sus.
Tabelul 2. Sugestii metodologice de valorificare a activităților ludiceîn formarea competențelor de calcul oral la elevii claselor primare
Etapele procesului deObiective urmărite prin
formare a competențelor
Exemple de activități ludice
introducerea elementelor de jocde calcul oral
1. Pregătirea pentru
Crearea unor situații de pregătire
Numărători distractive:
introducerea unui nou captivante și memorabileNumărători – tăpușele;procedeu de calculNumărători versificate; Sărituri
pe riglă.
21

2. Motivarea introducerii
noului procedeu pebaza unei situații deproblemă
3. Familiarizarea cu
procedeul nou decalcul
4. Generalizarea
algoritmului de calcul
5. Formarea priceperilorde calcul
6. Dezvoltarea
deprinderilor de calcul

Provocarea pentru găsirea unor
noi modalități de calcul în cazuri
noi

Empatizare: Mesaj prin care se
cere ajutor.

Activizarea elevilor în
familiarizarea cu modelul deexplicare și efectuare concretă anoului procedeu de calcul
Ghidarea/ sprijinul în comentarea
calculului oral

Dramatizare: Lectura pe roluri amodelelor de calcul oral; Punerea
în scenă a unor modele acționaleși verbale de calcul oral.
Jocuri de rol pe bază de carduri cu
algoritmi lacunari: Reporteri decalcul; Știetot.
Dramatizare: Sărituri pe riglă

Conferirea unui plus de distracție
activității de comentare a
calculelor orale
Facilitarea automatizării și afluenței calculelor

Jocuri didactice care solicită
calcul mintal rapid;
Activități ludice de calcul mintal
rapid: Salutul matematic;
Crossword/ puzzle/ desen din
calcule; Exerciții circulare;
Decodificarea prin calcul a unuimesaj/ cuvânt.

Surse bibliografice:1. Cadrul de referință al curriculumului national. – Chișinău: ©MECC; Lyceum, 2017.
2. Curriculum național. Învățământ primar. – Chișinău: ©MECC; Lyceum, 2018.
3. Ghid de implementare a curriculumului pentru învățământul primar. – Chișinău: ©MECC; Lyceum,
2018.
4. Ursu L. Note de curs la didactica matematicii (sinteze) – Chişinău: UPS „Ion Creangă”, 2015. 5. Ursu L. Jocuri didactice pentru lecțiile de matematică în clasele I-IV// În: Didactica Pro..., nr.5-6(93-94), 2015, pp. 88-93.
6. Ursu L., Lupu I, Iasinschi Iu. Matematica. Manual pentru clasa a II-a. – Chișinău: Ed. Prut, 2021.
7. Баматова Д.К. Проблема формирования вычислительных навыков младших школьников всовременных условиях // Современные наукоемкие технологии. – 2011. - №1. - С. 66-68.
8. Бантова М.С. Система формирования вычислительных навыков // Начальная школа. – 1995. №11. - С. 38-43.
9. Михайлова И. И., Мендыгалиева А. К. Формирование вычислительных навыков младших
школьников на уроках математике в начальной школе // Научно-методический электронный
журнал «Концепт». – 2016. – Т. 17. – С. 701–705..
10. Урсу Л.Н. Современные теории и методологии начального образования. Математика /Руководство для самостоятельной работы магистрантов: учебно-методическое пособие.
Chişinău: UPS „Ion Creangă”, 2020.
3.4. ȘTIINȚE

3.4.1. Repere de bazăDemersul de predare-învățare-evaluare la disciplina Științe se va realiza în baza prevederilor
Curriculumului pentru învățământ primar (2018), sugestiilor metodologice recomandate în Ghidul de
implementare a curriculumului (2018), Metodologiei privind evaluarea criterială prin descriptori în
22învățământul primar (2019). În acest context, un parcurs eficient de predare-învățare-evaluare ladisciplina Științe, va fi construit respectând:• particularitățile de vârstă ale elevilor din clasele primare;• principiul științific în abordarea conținuturilor recomandate pentru învățare;• demersul inductiv de formare a unei noțiuni;• traseul sistemic în formarea noțiunilor specifice disciplinei, ce va asigura integrarea noilorcunoștințe la experiențele anterioare;• aplicarea prioritară a metodelor de explorare directă și indirectă a mediului;• valorificarea formelor de organizare a instruirii în aer liber: plimbare de studiu, vizită,drumeție, excursie.
3.4.2. Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea din perspectiva formării competenţelor
➢ Dezvoltarea competenței de identificare și descriere a componentelor, fenomenelor,
proceselor, relațiilor caracteristice mediului înconjurător, demonstrând corectitudine șicoerență în utilizarea terminologiei specifice
Recomandăm identificarea și descrierea părților componente ale unei plante să se realizeze pe baza
unei plante ierboase necultivate, care poate fi observată direct în mediul natural, în cadrul unei plimbări
de studiu cu elevii. În urma studierii structurii plantei ierboase necultivate se va studia structura plantelor
cultivate; a plantelor lemnoase (arbori și arbuști).
În același context, identificarea și descrierea părților componente ale animalelor, se va realiza prinobservări directe a animalelor în natură sau observări indirecte -pe imagini.
Identificarea și descrierea fenomenelor naturii, în clasa a II-a, se va realiza doar în baza caracteristicilor
observabile ale acestora, bazându-ne pe principiul transpunerii didactice.
Exemplu:o Curcubeu – arc multicolor pe cer, format la împrăștierea luminii.
o Grindină – bobițe de gheață ce cad în timpul ploii pe suprafața Pământului.
o Rouă – picături de apă de pe sol și plante ce se formează dimineața după nopțile senine și recide vară.
o Vânt – mișcarea aerului pe orizontală într-o direcție anumită.
o Ceață – picături mici de apă, extrem de fine, ce plutesc în aer, aproape de suprafața Pământului.
o Brumă – cristale fine de zăpadă ce se depun noaptea pe sol și pe plante.
o Ninsoare – precipitații de cădere a zăpezii.
o Lapoviță – ploaie amestecată cu ninsoare.
o Îngheț – trecerea apei în formă de gheață.
o Polei – strat subțire de gheață, ce acoperă solul, plantele, obiectele.
o Fulger – fenomen natural ce se caracterizează printr-o manifestare luminoasă, însoțită de tunet.
o Tunet – zgomot puternic, prelungit, care însoțește fulgerul.
În clasa a III-a, se va relua descrierea fenomenelor naturii, explicând cauza apariției acestora(unitatea de conținut Circuitul apei în natură)Descrierea fenomenului naturii, clasa a II-a

Descrierea fenomenului naturii, clasa a III-a

Ploaie -picături de apă ce se formează în nori și Ploaie-fenomen al naturii, care se formează în
cad pe suprafața Pământului.
urma evaporării, apoi condensării apei.
În descrierea ciclurilor de viață ale animalelor, se vor lua în considerație toate grupurile de animale
studiate în clasa a II, prezentând exemple ale ciclurilor de dezvoltare la reprezentanți concreți (de ex.
23

ciclul de dezvoltare a albiliței/greierului/albinei; a crapului/știucii; a brotăcelului; a găinii/raței; acăprioarei/vulpii).
Pentru respectarea principiului științific, în vederea formării noțiunii de mediu de viață, cadrul
didactic va ține cont de următoarele delimitări conceptuale:
Organismele vii și condițiile de viață pe un anumit teritoriu formează mediul de viață al acestora.
Mediul de viață poate fi: terestru-aerian, acvatic și subteran. Animalele pot locui în toate cele trei medii
de viață, iar plantele doar în mediul acvatic și în cel terestru-aerian. Viețuitoarele se adaptează mediilor
în care trăiesc.
În descrierea mediilor de viață se va respecta următorul algoritm:• caracteristici ale mediului de viață
• diversitatea plantelor și animalelor din mediul respectiv• adaptări ale plantelor și animalelor la mediul de viață (pe reprezentanți concreți).
ATENȚIE! Cadrele didactice vor ține cont de elementele specifice de limbaj, recomandate decurriculum pentru fiecare unitate de conținut.
➢ Dezvoltarea competenței de explorare-investigare a mediului înconjurător, manifestândcuriozitate și interes în valorificarea metodelor și instrumentelor specifice de colectare și
organizare a rezultatelor
Activitățile de explorare/investigare, accesibile pentru fiecare clasă, sunt propuse în CurriculumulNațional pentru învățământul primar, rubrica Activități de învățare și produse școlare recomandate și
descrise în Ghidul de implementare a curriculumului pentru învățământul primar.
Activitățile de explorare/investigare (observații; experimente, etc.) pot fi valorificate în diverse
etape ale lecției.
La etapa lecției Realizarea sensului se va aplica, în preponderență experimentul demonstrativ.
Experimentul demonstrativ este pregătit de către cadrul didactic și apoi prezentat clasei în vederea
demonstrării, explicării, confirmării, precizării sau verificării unor adevăruri, date cu ajutorul
experiențelor și a explicațiilor ce le însoțesc.
În acest sens, propunem realizarea experimentelor demonstrative la următoarele unități de conținut:
Aerul. Proprietăți; Apa. Proprietăți; Stările de agregare; Circuitul apei în natură; Solul. Proprietăți.
Soluri: cernoziomuri, argiloase, nisipoase etc.
La etapa Reflecție, se va valorifica experimentul de aplicare.
Experimentul de aplicare este realizat de către elevi, sub dirijarea învățătorului. Se utilizează
pentru formarea abilităților practice și consolidarea cunoștințelor.
ATENȚIE! În cazul proiectării experimentelor de aplicare, este important de evitat ustensile, careprezintă risc pentru sănătatea și viața elevilor.
Pentru a dezvolta eficient competența sus-numită, este necesar de respectat etapele efectuării
activităților experențiale: abordarea problemei; formularea presupunerii; elaborarea unei strategii deinvestigare; realizarea activității experențiale; consemnarea datelor; formularea concluziilor.
Exemplu:
Clasa III-a. Mediul de viață acvatic
Abordarea problemei: De ce nu se udă penele păsărilor acvatice?
Formularea presupunerii: posibil că penele sunt acoperite/unse cu o anumită substanță.
Elaborarea unei strategii de investigare: învățătorul, împreună cu elevii discută modalitățile derezolvare a problemei.

24Realizarea activității experențiale: vom plasa penele în apă și vom observa că ele nu se umezesc.
Ungem o foaie de hârtie cu ulei, umezim hârtia. Elevii observă, ca apa nu udă hârtia. Turnăm câteva
picături de săpun lichid în apă. Introducem pana. Pana se umezește.
Consemnarea datelor: elevii înregistrează și fixează în fișele de lucru rezultatele obținute, care mai
apoi sunt discutate. Fișa de lucru poate fi prezentată astfel.
Ce se întâmplă cu:
Pana introdusă în Hârtia unsă cu ulei Pana introdusă în Hârtia unsă cu ulei
apa pură
introdusă în apa apa cu săpun lichid
introdusă în apa cu săpun
purălichidNu se umezește
Nu se umezește
Se umezește
Se umezește
Formularea concluziilor: Penele păsărilor acvatice nu se umezesc, deoarece sunt acoperite cugrăsime.
➢ Dezvoltarea competenței de rezolvare a unor situații de problemă pe baza integrării
achizițiilor dobândite la disciplină cu cele din alte domenii, dovedind interes pentru
promovarea activă a valorilor de mediu și a unui mod sănătos de viață
Formarea responsabilității elevilor față de mediul înconjurător și față de sănătatea proprie este ocondiție prioritară și va fi realizată ținând cont de următoarele etape: cunoaștere, aplicare și implicare.
Pentru dezvoltarea competenței date, învățătorii vor urma recomandările metodologice de rezolvarea unor situații problemă, respectând etapele: perceperea problemei; studierea și înțelegerea problemei;căutarea soluțiilor posibile; descoperirea unor relații corelative; obținerea rezultatului scontat;
validarea soluțiilor propuse.
Exemplu:
Clasa a III-a. Pădurile ecuatoriale. Savana.
Perceperea problemei: învățătorul modelează o situație problemă - Ionuț locuiește într-un sat dincentrul Moldovei. El afirmă că a văzut în pădurea din preajma localității sale o pasăre colibri. E
posibil oare?
Studierea și înțelegerea problemei: fiecare elev în mod individual se familiarizează despre pasărea
colibri: loc de trai, caracteristici, etc.
Căutarea soluțiilor posibile: elevii vor analiza condițiile sarcinii propuse- unde ar putea locui Ionuț?
În ce zonă naturală? De ce?
Descoperirea unor relații corelative: vor corela zona naturală în care locuiește Ionuț cu zona
naturală, unde se întâlnește pasărea colibri.
Obținerea rezultatului scontat: elevii presupun, că pasărea colibri, fiind specifică pădurilor
ecuatoriale nu ar putea locui în zona naturală, în care locuiește Ionuț.
Validarea soluțiilor propuse: elevii prezintă ideile, se realizează o discuție interactivă, validândrăspunsurile corecte.
3.4.3. Strategii de evaluare
Proiectarea evaluărilor va respecta următoarele cerințe generale:- Evaluarea inițială (EI) va fi realizată la început de semestre și modulе. Se va opta preponderent
pentru o evaluare inițială noninstrumentală;- Evaluarea formativă în etape (EFE) va fi proiectată la fine de modul; Evaluarea formativă poatefi parte integrantă a lecției de formare a capacităților de analiză-sinteză a cunoștințelor;- Evaluarea sumativă (ES) se va proiecta la finele fiecărui semestru.

25

ES la fine de semestru poate fi realizată prin metoda complementară de evaluare portofoliul deprogres (v. Metodologia privind evaluarea criterială prin descriptori, clasele I-IV, 2019), dar și
alte metode interactive: proiectul; lapbookul, etc.
Recuperarea/consolidarea achizițiilor dobândite în procesul învățării la distanță în anul școlar
anterior se va realiza în clasele III-IV la decizia învățătorului, prin inserarea unor activități recapitulative
în cadrul unității de învățare nr. 1. Aceste activități vor viza acele unități de competență preconizate în
curriculum la sfârșitul clasei precedente. Observarea comportamentului cognitiv al elevilor pe parcursul
activităților de recuperare/consolidare va constitui metoda de evaluare inițială, dar și instrumentul delichidare a lacunelor elevilor.
-3.5. ISTORIA ROMÂNILOR ȘI UNIVERSALĂ

3.5.1. Contribuția disciplinei Istoria românilor și universală la profilul de formare alabsolventului claselor primare
Fiecare disciplină are o contribuție la structurarea profilului de formare al absolventului deînvățământ primar, centrat pe competențele-cheie.
Cadrul didactic proiectează activitățile didactice în scopul formării și dezvoltării uneia sau mai
multor competențe. Disciplina Istoria românilor și universală în clasa a IV-a contribuie substanțial ladezvoltarea competențelor-cheie ale absolventului claselor primare, studiul istoriei fiind imperativ
pentru înțelegerea lumii în care trăim și formarea personalității pentru a putea viețui în aceasta.
Pentru disciplina Istoria românilor și universală, la clasa a-IV-a, putem sugera câteva activități deînvățare care contribuie la profilul de formare al absolventului de învățământ primar, din perspectiva
metodologiei dezvoltării competențelor cu caracter inter- și trans-disciplinar:• COMUNICARE ÎN LIMBA MATERNĂ
- Lectura pe text pentru identificarea adevărului istoric;- Exerciții de analiză a diferitor surse istorice;- Realizarea unor portofolii cu povestiri populare, legende istorice;- Jocuri de rol pornind de la textele suport cu conținut istoric;- Formularea de întrebări multe-procesuale pe baza textelor suport cu conținut istoric;- Caracterizarea unor personalități istorice pornind de la faptele eroice ale acestora;- Identificarea din texte a unor informații după criterii stabilite;- Exerciții de exprimare a propriilor păreri, gânduri, emoții, ce se referă la anumite evenimente
istorice.
• COMPETENȚE MATEMATICE- Exerciții de ordonare cronologică a evenimentelor istorice;- Alcătuirea unei axe a timpului cu evenimente din viața personală sau a propriei familii;- Exerciții de exprimare a unităților de timp istoric.
• COMPETENȚE DIGITALE- Exerciții de exersare a unor competențe digitale pentru vizionarea unor evenimente istorice
dintr-un anumit spațiu geografic;- Vizionarea unor filme istorice.
• A ÎNVĂȚA SĂ ÎNVEȚI
- Exerciții de înțelegere a textelor cu conținut istoric;- Activități de documentare la bibliotecă;- Compararea informațiilor culese din diferite surse (cărți, albume etc.);
26

- Emiterea unor argument pro și contra față de un eveniment/ proces istoric;- Exerciții de organizare grafică a anumitor sarcini de lucru (tabele, diagrame, ciorchine etc.).
• COMPETENȚE SOCIALE ȘI CIVICE- Exerciții de identificare a modului de manifestare a atitudinii civice la anumite personalități
istorice.
3.5.2. Exemplu de demers didactic centrat pe competențe-cheie
SUBIECT: „Mihai Viteazul și unirea tuturor românilor într-un singur stat”.
COMPETENȚE-CHEIE VIZATE:
Competența de comunicare în limba maternă:- lectura unor informații din documente istorice despre domnitorul țării;- descoperirea numelui domnitorului prin completarea unui rebus;- realizarea de prezentări orale cu informațiile știute de elevi despre domnitorul țării.
Competența de comunicare în limbi străine:- elevii pot analiza diverse surse istorice redactate într-o limbă străină;- utilizarea de postere, afișe sau fotografii istorice cu conținut într-o limbă străină, iar elevii să
traducă, eventual împreună cu învățătorul, semnificația ideilor respective.
Competențe matematice și competențe de bază în științe și tehnologii:- încadrarea în timp a evenimentelor istorice;- identificarea timpului istoric în care a domnit personalitatea istorică;- calcularea perioadei de domnie.
Competența digitală:- vizionarea pe Youtube a unor scurte filme despe Mihai Viteazul, viaţa, domnia, evenimente
istorice;- realizarea unor afișe/ prezentări utilizând diferite aplicații;- realizarea unor prezentări PowerPoint, Padllet, wordart, minecraft;- completarea în aplicația Mentimeter a unor însușiri ale domnitorului;- rezolvarea unui teste on-line cu întrebări referitoare la conținutul lecţiei, pe care elevii îl pot
completa în clasă, folosind aplicația Google Forms din Google Drive sau alte instrumente
digitale.
A învăța să înveți:- accesare Wikipedia pentru a descoperi informații despre viața, diminia domnitorului;- analizarea anumitor texte istorice și extragerea ideilor principale din acestea.
Competențe sociale și civice:- completarea în echipă a unui rebus;- colaborarea cu ceilalți colegi în vederea realizării unui proiect cu tema „Personalitate notorie aneamului”.
Spirit de inițiativă și antreprenoriat:- realizarea unui mini-documentar prin care să prezinte ascensiunea la tron și domnia personalității
istorice.
Sensibilizare și exprimare culturală:- prezentarea unui album propriu cu fotografii cu imagini relevante despre viața și activitatea
domnitorului țării;- sesiuni de lectură „Povestiri despre Personalitatea istorică”.
Competente de exprimare culturală și de conștientizare a valorilor culturale:- demonstrarea respectului față de valorile culturale ale neamului;27

-demonstrarea respectului față de valori și credințe proprii, precum și față de valorile șicredințele celorlalți.
3.6. EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ

3.6.1.
Repere pentru proiectarea și desfășurarea lecțiilor
În cadrul orelor de Educaţie moral-spirituală se va urmări formarea unor comportamente în raportcu sistemul de valori educaţionale: valorile general-umane: adevărul, binele, frumosul și sacrul - cărora
li se asociază alte valori, precum sinceritatea, onestitatea, răbdarea, cumpătarea, respectul,
solidaritatea, responsabilitatea, pacea, patriotismul, credinţa, înţelepciunea etc.; valorile incluziunii:
acceptarea, sprijinul reciproc, respectul, cooperarea, grija, încrederea; comunicarea pozitivă; valoricolective ale clasei, ale grupului de elevi, ale grupurilor sociale, ale familiei.
Strategiile didactice vor fi concepute în contextul tipurilor moderne de învățare: învățare bazată peproiecte, învățare bazată pe probleme, învățare bazată pe sarcini de lucru, învățare princolaborare/cooperare etc. Printre metodele didactice utilizate în cadrul disciplinei EMS, evidențiem:explicația morală, povestirea morală, exemplul, studiul de caz, lectura după imagini, cubul valorilor,
graficul T, copacul ideilor, cvintetul, ciorchinele, metoda bulgărului de zăpadă etc.
Utilizarea jocurilor didactice în cadrul orelor de EMS are o mare importanţă, deoarece vizează
cultivarea creativităţii, a încrederii în forţele proprii, precum şi a spiritului de răspundere, de colaborareşi de ajutor reciproc. Se accentuează următoarele tipuri de jocuri:• Jocuri axate pe promovarea valorilor colective ale grupului de apartenență: imaginea clasei,
povestirea unei întâmplări fericite din viața elevilor, cadou imaginar etc.;• Jocuri pentru promovarea valorilor general-umane și a valorilor incluziunii: săculețul
personajelor, soluționarea pașnică a problemelor etc.
Un rol deosebit îl are exemplul personal al profesorului, deoarece el educă nu doar prin ceea cetransmite elevilor, ci şi prin întreaga lui personalitate, prin modelul pe care îl oferă în îndeplinirea
datoriilor sociale şi personale.
Se vor promova parteneriatele educaționale de diverse tipuri: parteneriate cu factori comunitari în
cadrul unor activități comune; parteneriate cu organizaţii culturale / artistice / religioase etc. și cu
organizaţii de tip nonformal (biblioteci, cluburi/ cercuri pe interese etc.).
3.6.2.
Sugestii privind evaluarea
Evaluarea aplicată va fi una autentică, valorificând punctele forte ale fiecărui copil. Accentul se va
pune pe succesul copilului, dorința de a colabora activ cu familia, colegii precum și cu învățătorii.
Accentul în procesul de evaluare în cadrul orelor de EMS se va pune pe evaluarea abilităților decomunicare, gradul de integrare, gradul de sociabilitate, relaționare și interacționare socială, gradul departicipare, cooperare, implicare, inițiativă și creativitate în oferta de soluții.
➢ Evaluarea inițială
Se proiectează la începutul anului școlar și al modulelor. Se recomandă utilizarea unor instrumentede evaluare, selectate în funcție de contextul specific: probă orală, scrisă sau practică; interogarea
evaluativă în forme diverse (de ex.: Știu – Vreau să știu – Învăț, Diagrama Venn-Euler, Graficul T, Buladublă, Gândește – Perechi – Prezintă etc.)➢ Evaluarea formativă în etape (la fine de modul) și evaluarea sumativă (la fine de semestru)• Metoda de evaluare orală se va realiza în multiple forme, utilizându-se diverse tehnici, cum arfi: conversaţia de verificare (prin întrebări şi răspunsuri); cu suport vizual (repovestire după imagini);
28

descrierea şi reconstituirea (prin piese de puzzle). Avantajul probelor orale constă în aceea că feed-backul se realizează imediat.
• Metoda de evaluare practică se va realiza printr-o mare varietate de forme: întocmirea unorfișe despre valorile general-umane, întocmirea unor desene, schiţe, grafice, interpretarea unui rol.
De asemenea, în cadrul EMS, o importanță deosebită vor avea şi metodele şi instrumentele
complementare, cum ar fi: mini-proiectul, portofoliul, autoevaluarea, evaluarea reciprocă. De exemplu,
realizarea mini-proietelor, axate pe următoarele tematici: Mini-proiect: Cum sărbătorim Sărbătorile deCrăciun, Mini-proiect: Cum sărbătorim Sărbătoarea de Paşte, Miniproiect: Calendarulsărbătorilor/evenimentelor care vor fi sărbătorite într-un an de zile.
În procesul evaluării la disciplină se va ține cont de produsele recomandate la disciplină și deprodusele transdisciplinare, de exemplu: mesaj argumentativ (PT3), Proiect de grup. Contribuția mea(PT8), Material publicitar: afiș; banner; pliant; fluturaș (flyer); prospect (leaflet); broșură (booklet)(PT15); Portofoliu de progras (PT20).
ATENȚIE! Rezultatele evaluării la EMS se apreciază prin descriptori (i, g, s), astfel probele deevaluare nu vor prevedea acordarea de punctaj și nu se va aplica grila de apreciere pe baza procentajului.
Se va evalua comportamentul performanțial al elevului, manifestat în cadrul realizării probei.
Evaluarea se va organiza respectând caracterul formator, adică învățătorul va observa și evalua
continuu procesul de învățare al fiecărui elev, nu doar rezultatele. În acest context, învățătorului îi revine
un rol important în oferirea unui feedback individual, concentrându-se mai degrabă pe dezvoltarea
competențelor și pe punctele forte, decât pe deficiențe.
3.7. EDUCAȚIA PLASTICĂ
3.7.1. Recomandări metodologice pentru activități de învățare
Educaţia plastică prezintă evoluţia spirituală a copilului. În școală, în cadrul lecției de Educație
plastică, prin diverse activități (de desen, pictură, modelare etc.) copilul învață să-și transmită gândurileși mesajele. Prin realizarea solicitărilor procesului educaţional, psihicul copiilor se îmbogățește cu noi
valori artistice care dezvoltă entuziasmul pentru cultura artistică, imaginația și gândirea creatoare. În
final, scopul Educației plastice în învățământul primar nu este acela de a realiza performanțe, ci de aface copilul să înțeleagă limbajul plastic și mijloacele de expresie specifice, astfel încât să obțină
deschidere către estetic, dar și către viața socială, spirituală. Sub îndrumarea cadrelor didactice, eleviiînvață să valorifice elemente plastice, să înțeleagă operele de artă, modalitățile de exprimare, să cunoască
tehnicile și procedeele de lucru, precum și mijloacele de acțiune asupra diverselor materiale.
Învățătorul are obligația de a stimula curiozitatea și curajul de a îmbina culori, forme și tehnici, dea permite copilului o libertate de exprimare deplină, dirijând și nu impunând, excluzând sărcinile în bazăde șablon.
Exprimarea prin artă devine din ce în ce mai complexă, fiind privită ca un mijloc de cunoaștere și
autocunoaștere. Prin intermediul educației artistice (ARTE), se pot transmite valori, are loc integrarea
socială a copiilor.
Activități de învățare propuse:– descoperirea elementelor de limbaj vizual în lucrări de artă;– identificarea diferitelor ipostaze ale elementelor de limbaj într-o lucrare de artă;– argumentarea expresivității limbajului în lucrările proprii;– tratarea picturală a unor suprafețe în cadrul unei compoziții în care sunt folosite culorile calde și/ sauculorile reci;
29

– elaborarea de schițe folosind după caz linii în duct continuu, subțiri-groase, hașuri, linii punctate,întrerupte etc;
– realizarea de compoziții, cu redarea diverselor forme;– realizarea de motive decorative, utilizând tehnici diverse.
3.7.2.Jocuri didactice desfăşurate la orele de Educaţie plastică
Cu ajutorul elementelor de limbaj plastic, copiii îşi dezvoltă capacitatea de exprimare, avândposibilitatea de a comunica propriile idei, trăiri şi sentimente. Diversificarea tehnicilor de lucru dau
posibilitate învățătorilor să utilizeze în activităţile plastice- jocul ca metodă didactică.
Una dintre trăsăturile esenţiale ale jocurilor didactice desfăşurate la orele de Educaţie plastică oreprezintă caracterul lor competitiv. Astfel, jocul îndeplineşte funcţii formative esenţiale, precum:➢ incită curiozitatea şi structurează interesele elevilor;➢ extinde aria relaţiilor psihomatice interpersonale.
În timpul jocului, elevii sunt solicitaţi să-şi concentreze atenţia, să gândească rapid, să participe
activ, să respecte regulile jocului. Desfăşurarea jocului didactic cuprinde, de regulă, următoarele
momente: etapa introductivă; etapa elaborării regulilor; etapa desfășurării jocului; închiderea jocului şinumirea câştigătorilor; comentarea desfăşurării jocului şi a rezultatelor obţinute.
Exemplul 1. Jocul didactic „Găseşte culoarea”
Sarcina didactică: fixarea şi consolidarea noțiunilor despre culorile studiate în clasa I.
Resurse: Se va utiliza o cutie cu foițe colorate: roşu, galben, albastru, verde, oranj, violet;
Reguli de joc: Elevii se împart în trei grupuri şi câte un reprezentant din fiecare grup va extrage perând, câte o foiță colorată din cutie.
Desfăşurarea jocului. După ce privesc cu atenţie culoarea extrasă, fiecare grup enumeră cinci
obiecte, care dețin acea culoare şi zece obiecte/fenomene care se pot colora cu ea (se aprobă chiar şi
ideile ce contrastează cu realitatea). Apoi, se extrage o altă culoare din cutie şi copiii din grupul respectiv
numesc tipul culorii: caldă, rece, primară, binară, închisă sau deschisă. Dacă grupul care a extras culoareanu ştie răspunsul, se implică celelalte grupuri, care primesc puncte în plus. Grupul de elevi, care oferă
cele mai multe răspunsuri corecte, devine învingător şi este răsplătit cu aplauze şi cu premii simbolice.
Jucătorii care greşesc, vor îndeplini o poruncă amuzantă.
Exemplul 2. Jocul didactic „De-a meşterii populari”
Sarcina didactică: consolidarea cunoștințelor despre diferite forme, elemente decorative specifice
pentru ornamentarea obiectelor populare.
Reguli de joc: Obiectul confecţionat sau desenat să fie decorat cu diverse ornamente, astfel se va
deosebi de alt obiect. Învățătorul va fi Expertul, iar copiii – meşterii populari. Expertul va lua în primirelucrările şi le va aprecia.
Desfăşurarea jocului. În timpul desfăşurării activităţii, eleviii îşi îmbracă şorţuleţe, mânecuţe, iau
toate cele necesare pentru lucru, simţindu-se adevăraţi meşteri populari. Pe parcurs, meşterii populari seapropie din când în când de Expert, consultându-se în privinţa înfrumuseţării obiectului popular.
La sfârşit, Expertul apreciază fiecare copil şi fiecare lucrare, apreciază lucrările și organizează o
expoziție a acestora, fiind ajutat de elevi.
Comunicarea cu ajutorul elementelor de limbaj plastic prin joc presupune utilizarea unei game largi
de tehnici de lucru pentru ca elevul să fie pus în situaţia de a alege materialele, culorile în funcţie depreferinţele lui.
3.7.3. Evaluarea în cadrul disciplinei Educaţia plastică
Evaluarea în cadrul disciplinei Educaţia plastică se va realiza în conformitate cu prevederile
Metodologiei privind evaluarea criterială prin descriptori, în învăţământul primar, clasele I-IV (2019).
30

Evaluarea prin descriptori constituie parte componentă a procesului educațional la disciplină și serealizează inclusiv prin: activități de reflecție, autoevaluare și evaluare reciprocă. Procesul de evaluare
a competențelor elevilor se desfășoară pe întreaga perioadă a anului de studiu.
Pentru anul de studii 2022-2023, la disciplina Educație plastică rămâne valabilă proiectarea
evaluărilor: evaluarea inițială (EI) – la încept de modul; evaluarea formativă în etape (EFE) – la finede modul; evaluarea sumativă (ES) – la fine de semestru. Se vor valorifica atât produsele recomandate
la disciplină cât și produsele transdisciplinare, recomandate în MECD (2019).
La începutul anului de învățământ/semestru, evaluarea inițială se va realiza la primele lecții, pentru
a determina gradul de formare la elevi a preachiziţiilor necesare studierii cu succes a noii unități deînvățare. Evaluarea inițială poate fi instrumentală pe bază de instrumente de evaluare, în funcţie decontextul specific (de ex.: probă scrisă, orală sau practică, test etc.), cât și nonistrumentală (de ex.:conversație, pe baza tehnicii reflexive „Știu – Vreau să știu – Învăț”, Diagrama Venn, etc.)
Evaluarea formativă în etape se va realiza la fine de unități de învățare, urmărind în mod etapizat
procesul formării/ dezvoltării unităților de competențe prevăzute pentru modulul dat. Ca instrumente deevaluare se recomandă lucrări practice, proiecte, elaborate pe baza produselor recomandate.
Evaluarea sumativă se va realiza la sfârșitul fiecărui semestru. Pentru evaluarea sumativă pot fi
selectate produse transdisciplinare.
Notă: Recomandările cu privire la Produsele de învățare pentru clasele I-IV-a din anul 2021-2022,rămân valide și pentru anul 2022-2023.
3.8. EDUCAȚIA DIGITALĂ
3.8.1. Orientări generale privind proiectarea de lungă durată
În conformitate cu prevederile Planului cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, înanul de studii 2022-2023, modulul „Educația digitală” este obligatoriu în cadrul disciplinei „Educația
tehnologică” în clasele I-IV.
La proiectarea evaluărilor vor fi urmate în mod judicios:● prevederile Metodologiei privind evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar,clasele I-IV (2019);● sugestiile din Ghidul de implementare a curriculumului pentru învățământul primar (2018);● indicațiile privind evaluarea inițială propuse în Repere metodologice de organizare a procesului
educațional în învățământul primar în anul de studii 2021-2022.
Amintim că în MECD (2019) se prevede cu referire la Educația digitală: „Este posibilă o evaluare
formativă în etape pe parcursul modulului, iar la finele semestrului – evaluare sumativă” (p. 16).
Totodată, numărul de evaluări formative în etape pe parcursul modulului rămâne a fi o libertate și
responsabilitate a învățătorului: „ținând cont de specificul clasei concrete de elevi, cadrele didactice vor
decide în mod judicios numărul de EFE și eșalonarea lor în timp, pentru a atinge scopul reglării
parcursului formativ al copiilor evitând suprasolicitarea” (p.17).
În evaluare, inclusiv evaluarea sumativă la fine de semestru, se accentuează valorificarea probelorpractice. Tehnologia evaluării prin probe practice se va realiza ținând cont de recomandările propuse în
Ghidul de implementare a metodologiei privind evaluarea criterială prin descriptori în învățământul
primar, clasele I-IV (subcapitolul 1.7).
3.8.2. Aspecte specifice privind evaluarea
Evidențiem în continuare sugestii privind evaluarea în cadrul modulului „Educația digitală” din
Ghidul de implementare a curriculumului pentru învățământul primar (p. 206-213, 214-215).
31

Clasa I● Activități distincte de evaluare pentru unitățile de învățare „Ce este lumea digitală”, „Comunicăm
digital” și „Ce e bine și ce e rău” nu vor fi planificate (p. 214). De aici concluzionăm:- în cadrul primei unități de învățare, la nivel de lungă durată se proiectează noninstrumental
evaluarea inițială (predictivă); la nivel de scurtă durată se proiectează evaluare formativă
interactivă;- în cadrul unităților de învățare nr. 2 și 3 se valorifică doar evaluarea formativă interactivă șievaliarea formativă punctuală care se proiectează la nivel de scurtă durată;- pe parcursul modulului în clasa I se realizează o evaluare formativă în etape în cadrul unității deînvățare nr. 4 „Gândim digital”, care se proiectează și la nivel de lungă durată.
● Evaluarea în cadrul unității de învățare nr. 4 „Gândim digital” va fi realizată cu ajutorul
instrumentelor de evaluare a platformei code.org. Se recomandă utilizarea resurselor cursului I(Începători): selecții de exerciții din nivelurile 1 – 10 (în dependență de gradul de pregătire al elevilor)(p. 214-215).
Clasa a II-a
● Activități distincte de evaluare pentru unitatea de învățare nr. 1 „Unități de informație” nu vor fi
planificate (p. 215). Astfel, în cadrul primei unități de învățare, la nivel de lungă durată se proiectează
noninstrumental evaluarea inițială (predictivă); la nivel de scurtă durată se proiectează evaluare
formativă interactivă.
● Evaluarea în cadrul unității de învățare nr. 2 „Scriem și desenăm digital” va fi realizată dupămodelele generale de evaluare recomandate în cadrul disciplinei „Educația Tehnologică” (p. 215).
Astfel, în cadrul acestei unități de învățare poate fi proiectată o evaluare formativă în etape sau punctuală,pe baza produselor specifice disciplinei Educație tehnologică sau a celor transdisciplinare, propuse în
MECD (de exemplu, P5: Conținut digital elementar).
● Evaluarea în cadrul unității de învățare nr. 3 „Gândim digital” (EFE sau EFP) va fi realizată cu
ajutorul instrumentelor de evaluare a platformei code.org. Se recomandă utilizarea resurselor cursului I(Începători): selecții de exerciții din nivelurile 12 – 18 (în dependență de gradul de pregătire al elevilor)(p. 215).
Clasa a III-a● Activități distincte de evaluare pentru unitățile de învățare „Resurse digitale” și „Lumea digitală
în extindere – Rețele și Internet” nu vor fi planificate (p. 215). De aici concluzionăm:- în cadrul unității de învățare nr. 1 „Resurse digitale”, la nivel de lungă durată se proiectează
noninstrumental evaluarea inițială (predictivă); la nivel de scurtă durată se proiectează evaluare
formativă interactivă;- în cadrul unității de învățare nr. 3 „Lumea digitală în extindere – Rețele și Internet” se valorifică
doar evaluarea formativă interactivă și evaluarea formativă punctuală, care se proiectează la nivel
de scurtă durată.
● Evaluarea în cadrul unității de învățare nr. 2 „Scriem și desenăm digital” va fi realizată dupămodelele generale de evaluare recomandate în cadrul disciplinei „Educația Tehnologică” (p. 215).
Astfel, în cadrul acestei unități de învățare poate fi proiectată o evaluare formativă în etape sau punctuală,pe baza produselor specifice disciplinei Educație tehnologică sau a celor transdisciplinare, propuse în
MECD (de exemplu, P5: Algoritm simplu implementat în mediile digitale).
● Evaluarea în cadrul unității de învățare nr. 4 „Gândim digital” (EFE sau EFP) va fi realizată cu
ajutorul instrumentelor de evaluare a platformei code.org. Se recomandă utilizarea resurselor cursului 2(nivelul 13) (p. 215).
32

Clasa a IV-a
● Activități distincte de evaluare pentru primele trei unități de învățare „În permanentă căutare”,„Bune maniere și corectitudine digitală”, „Învățăm digital” nu vor fi planificate (p. 215). De aici
concluzionăm:- în cadrul unității de învățare nr. 1 „În permanentă căutare”, la nivel de lungă durată se proiectează
noninstrumental evaluarea inițială (predictivă); la nivel de scurtă durată se proiectează evaluare
formativă interactivă;- în cadrul unităților de învățare nr. 2 „Bune maniere și corectitudine digitală” și nr. 3 „Învățăm
digital” se valorifică doar evaluarea formativă interactivă și evaluarea formative punctuală, care seproiectează la nivel de scurtă durată;- pe parcursul modulului în clasa a IV-a se realizează o evaluare formativă în etape în cadrulunității de învățare nr. 4 „Gândim digital”, care se proiectează și la nivel de lungă durată.
● Evaluarea în cadrul unității de învățare nr. 4 „Gândim digital” va fi realizată cu ajutorul
instrumentelor de evaluare a platformei code.org. Se recomandă utilizarea resurselor cursului 3(nivelurile 7-8) (p. 215).
Cadrele didactice ce dețin competențe digitale extinse pot utiliza platforma de instruire
scratch.mit.edu, cu aceleași proprietăți ale aplicației code.org, dar cu o varietate extinsă de instrumente
pentru rezolvarea problemelor și modelare (p. 214).
În Anexa 1 se oferă exemple de proiecte de lungă durată la modului „Educația digitală” pentru
clasele I-II. În Anexa 2 se oferă un exemplu de proiect de scurtă durată pentru clasa a II-a.

4. REPERE METODOLOGICE SPECIFICE PROGRAMULUI EDUCAȚIONAL DE
ALTERNATIVĂ „PAS CU PAS”
Toate transformările personale încep cu schimbarea de atitudine și a modului de a gândi.
(Tomy Robbins)
În anul de studii 2022-2023, pedagogii care implementează metodologia Programului Pas cu Pas,
vor ține cont atât de realizarea curriculumului național, cât și de promovarea următoarelor aspecte:• organizarea mediului fizic educațional pe centre de activitate (cu etichetarea centrelor și amaterialelor existente), care stimulează interacțiunile, comunicarea și învățarea reciprocă;• valorificarea activităților de învățare în grup și a activităților tematice prin abordarea holistă acopilului;• deplasarea accentelor de pe produs pe proces (de apreciat nu doar rezultatul obținut de elev, darși efortul depus în realizarea unei sarcini);• promovarea învățării integrate, semnificative și experiențiale la toate disciplinele școlare;• depășirea limitei unui singur manual, deoarece procesul de învățare este unul continuu;• considerarea importanței alegerilor conștiente, care stă la baza unei învățări temeinice și vizibile;• selectarea și aplicarea strategiilor de învățare eficiente în concordanță cu particularitățile devârstă, dar și individuale bazate pe interesul copilului;33•

documentarea învățării prin utilizarea unei varietăți de instrumente de evaluare (portofoliul,mapa elevului, observarea, interviul, testele, prezentarea, evaluarea în bază de criterii,
chestionarul etc.) care sunt utilizate echilibrat pentru o evaluare complexă;• consemnarea și înregistrarea observărilor sistematice, autentice și obiective pentru a asigura omai bună corelare a acțiunilor și experiențelor copilului cu curriculumul și standardele deînvățare;• realizarea evaluării în egală măsură a achizițiilor cognitive și a manifestărilor socioafective;• implicarea elevilor și a părinților în procesul de evaluare și planificare.
De asemenea, în noul an de studii 2022-2023 e necesar să luați în considerare următoarele
aspecte:• La disciplina Limba și literatura română se vor planifica câte 5 ore pe săptămână, considerândfaptul că multe dintre unitățile de competență de la această disciplină se dezvoltă în cadrul
activităților de învățare în grup și a studiului tematic.
• Numărul de ore indicat în clasele Pas cu Pas nu includ ore opționale.
• Proiectul tematic și Activitatea de învățare în grup sunt discipline care fac diferența dintreînvățământul clasic și învățământul de alternativă Pas cu Pas. Acestea nu pot fi înlocuite cu
alte discipline sub nicio formă și nici folosite în scopul consolidării sau recuperării altor
discipline. Aceste activități sunt planificate, organizate și desfășurate integrat de către pedagog
cu implicarea activă a elevilor și părinților în calitate de experți, facilitatori, asistenți etc..
• Activitățile de învățare în grup stau la baza mai multor discipline și pentru acestea se vor rezerva
3 ore pe săptămână. În cadrul acestor ore se va crea o predispoziție de lucru pentru întreaga zi,
de aceea va avea loc la prima oră, după posibilitate. Această formă de activitate permite
asigurarea principiului integrării disciplinelor școlare (inter-, pluri-, transdisciplinaritatea,
subliniem, dar în nici un caz nu poate fi înlocuită cu altă disciplină școlară.
Pentru aceste ore se vor realiza planificări de scurtă durată. Subiectele vor apărea în funcție deinteresele, necesitățile, dar și problemele, dificultățile cu care se confruntă grupul de elevi. De aceea dela o clasă la alta, de la o școală la alta subiectele vor fi diferite. Spre exemplu: Regulile clasei, Reguli decomportament în cantina școlară, Tonalitatea vocii în comunicare, Ce se află în rucsacul meu deșcoală? Dress code-ul școlar, Lucrul eficient în echipă. Care este rolul meu în echipă? Sunt eu tolerant?
Cum îmi expun punctul meu de vedere? Respectul, cum îl demonstrez? etc.
În catalog va fi notat subiectul acestei activități în baza observărilor făcute de pedagog și ainteresului elevilor.
În cadrul Activităților de Învățare în grup:- se va prezenta agenda zilei/săptămânii, (agenda unei zile/săptămâni poate fi planificată
împreună cu elevii, astfel aceștia capătă deprinderi de planificare a timpului;- se va discuta în baza mesajului zilei;- se vor împărtăși noutăți, pentru a le dezvolta deprinderi de ascultare activă; analiză, formularede întrebări, selectare și relatare a informației importante.
De reținut: la AÎG nu se dau teme pentru acasă.
- Numărul de ore la disciplina Proiecte tematice, conform Planului cadru, este de 4 ori însăptămână în clasa I și 3 ore în clasele II-IV.
- În catalog Proiectul tematic va fi notat ca disciplină separată, iar exemple de subiecte vor fi înfuncție de tema proiectului. Spre exemplu la proiectul Clasa mea, pot fi subtemele: Emoțiile meleși a colegilor, Cartea de vizită a clasei, Cartea preferată a colegilor etc.
Un proiect tematic va derula în 3 etape:34

•

Etapa I – completarea graficului CCC (Ce știu?/ Ce vreau să știu?/ Ce am aflat?), planificarea
activităților (planul păinjeniș). La planificare se va lua în considerare rubrica Ce vreau să aflu?
din graficul CCC.
• Etapa II – derularea activităților. Cadrele didactice vor decide împreună cu elevii ce activități să
realizeze în scopul satisfacerii intereselor și necesităților acestora, în baza planului păienjeniș.
• Etapa III – finalizarea și evaluarea proiectului.
Proiectul tematic se va finaliza cu o prezentare în fața părinților, semenilor din alte clase, expoziții,concerte, prezentări de cărți etc., alte modalități. O etapă importantă la încheierea proiectului este și
evaluarea acestuia, care se va realiza după finalizare, în scopul identificării momentelor interesante, areușitelor, cât și a dificultăților cu soluții concrete.
Proiectele tematice se pot iniția:- în urma discuțiilor cu elevii;- în urma observărilor efectuate de cadrele didactice;- în cadrul oricărei discipline/activități/situații când s-a sesizat interesul și curiozitatea copiilor
pentru un anumit subiect;- în urma unei vizite/unei expoziții/drumeții etc...
În catalogul școlar, aceste ore vor fi notate ca disciplină separată - Proiecte tematice, iar subiectele
pot fi în funcție de tema studiată. De exemplu, la Proiectul Clasa mea, subiecte pot fi: Emoțiile mele șiale colegilor, Cartea de vizită a clasei, Cartea preferată a colegilor etc.; la Proiectul Banii: Importanța
banilor, Povestea monedei, Învață să câștigi bani, Bani personalizați, Banii electronici, Meniul desărbători, Costul, Învăț să economisesc.., Bugetul etc.; la Proiectul Jucăria: Jucării periculoase, Cumalegem o jucărie, Jucării confecționate manual, Istoria unei jucării etc..
Argumentul forte pentru această disciplină este faptul că învățarea bazată pe proiect este o învățare
în profunzime, în care elevii sunt stăpânii propriei munci, unde li se oferă libertatea de alegere dintr-oserie de posibilități stabilite de cadru didactic împreună cu elevii. Acest tip de învățare este croit dupănevoile și interesele individuale ale fiecărui elev (Sylvia Chard on Project Based Learning - Teaching in
the Digital Age) Învățarea bazată pe proiect este „dezvoltarea unor experiențe de învățare care implică
proiecte complexe, din viața reală, ale elevilor, prin care aceștia își dezvoltă și își aplică cunoștințele și
deprinderile. Este o învățare care solicită elevilor să apeleze la acele surse de informații și discipline careîi ajută să rezolve problemele, experiențele prin care elevii învață să administreze și să aloce resurse.
Este o strategie care recunoaște că învățarea semnificativă declanșează dorința inerentă a elevilor de aînvăța, de a munci la ceva important și de a fi luați în serios. (Alternative Modes to Delivery: Projectbased Learning – University of Western Australia, Centre for Staff Development, 2000).”- Alegerea temei de studiu se poate face printr-un asalt de idei, prezentarea unui obiect-surpriză
care ar trezi interesul și curiozitatea elevilor, vizionarea unei secvențe video, lectura unuifragment literar, organizarea unei expoziții tematice de fotografii etc..
- Pentru a identifica subtemele proiectului, se va ține cont de graficul CCC, se va solicita opiniile
elevilor și a familiilor referitor la tema proiectului( cadrul didactic poate să le reformuleze, păstrându-le sensul).
- Se selectează activitățile și produsele care pot fi realizate în cadrul orelor de proiecte tematice.
- În cazul când finalizarea unui proiect se face în fața părinților, e bine să se solicite și părerea
acestora, fie oral sau prin completarea unui chestionar.
Înainte de a se începe un nou proiect, se inițiază un exercițiu de reflecție unde se discută despre ceea
ce au învățat, ce cunosc, ce a fost mai interesant, mai dificil, mai util în proiectul precedent și ce artrebui să ia în considerare la următorul proiect. Activitățile de reflecție dezvoltă la copii spiritul critic și35

obiectiv, deprinderi de evaluare și autoevaluare, sesizând aspectele forte și cele care necesită
îmbunătățire.
Este recomandabil ca în clasele Pas cu Pas să activeze un asistent didactic care desfășoară uneleore împreună cu învățătorul de bază pentru a demonstra în practică principiile unei bune colaborări și alucrului în echipă.
Ținem să reamintim că evaluarea formativă, autentică și continuă:- este una multidimensională, bazată pe o abordare holistă a învățării și dezvoltării copilului;- pune accent egal atât pe progresele copilului în plan cognitiv, cât și în cel socio-emoțional și
atitudinal-valoric;- ajută CD să înțeleagă mai bine fiecare copil/elev sub toate aspectele (domeniile de dezvoltare)- permite CD să planifice un proces individualizat, respectând unicitatea fiecărui copil șivalorificând laturile lui forte.
- La sfârșit de semestru și de an școlar, fiecare cadru didactic care implementează metodologia
Programului Pas cu Pas va redacta pentru fiecare elev Raportul de activitate.
- Finalitățile pot fi selectate din Curriculumul național cu reliefarea celor mai relevante unități
de competență.
- Raportul de la sfârșit de an școlar se va păstra în Dosarul elevului, iar Raportul pentru semestrul
I - în Portofoliul elevului.
- Pentru o documentare mai detaliată și valorificarea materialelor de suport. Încurajăm pedagogii
din Pas cu Pas să viziteze site-ul Programului Educațional Pas cu Pas ( www.pascupas.md) și pagina defacebook.
Completarea Catalogului școlar.
- În catalogul școlar nu se scriu calificative.
- Disciplina Proiecte tematice se va completa pe foaie din catalog separat, cu înregistrarea
subiectelor abordate în cadrul studiului tematic (exemple de subiecte specificate anterior).
- În Planul-cadru sunt incluse Educația moral-spirituală și Dezvoltarea personală, cărora lerevine câte o oră pe săptămână. Ambele materii vor fi înscrise în catalog în mod separat.
- La disciplina Dezvoltarea personală nu se vor da teme pentru acasă și se vor înregistra în catalog
subiectele discutate cu elevii. Dezvoltarea personală are loc integrat în cadrul mai multor
discipline școlare.
- Temele pentru acasă vor fi înregistrate în catalogul școlar doar la disciplinele Matematică, Limba
și literatura română, Limba străină, Istorie și Științe. În catalogul școlar nu se scriu calificative.
- Activitățile transdisciplinare se regăsesc în mod special în cadrul Proiectelor tematice, Activități
de lucru în grup, Dezvoltarea personală și nu se vor regăsi în Planificarea de lungă durată în cadrul
unor zile separate.
- Notarea în Catalogul școlar la sfârșitul fiecărui trimestru și la sfârșit de an școlar, în pagina
Evidența rezultatelor școlare precum şi în Dosarul elevului, se va scrie termenul admis la fiecare
disciplină în baza Raportului de activitate al elevului pentru anul curent la sfârșit de semestru.
- Rapoartele de la sfârșit de an școlar se vor păstra în Dosarul elevului, iar Raportul pentru I
semestru, în Portofoliul elevului . Pentru a se documenta și a beneficia de materiale de suportîncurajăm învățătorii să vizitez site-ul a Programului Educațional Pas cu Pas (www.pascupas.md) cât și pagina de facebook.
- Asemenea rapoarte vor fi elaborate pentru fiecare sfârșit de an școlar. Finalitățile pot fi selectate
din Curriculumul național orientându-vă după cele mai relevante unitățile de competență.
36

Raportul elevului trebuie să conțină date generale despre elev, câți ani a învățat în instituție,aspectele pozitive și aspectele pe care urmează a fi îmbunătățite. E bine să indicați care este
atitudinea și efortul pe care le depune elevul în procesul de învățare.
- Pentru a facilita scrierea Raportului elevului la sfârșit de treaptă primară, și nu numai, esteîncurajată participarea cadrelor didactice la ședințele Comunității de învățare Pas cu Pas, carese desfășoară în regim on-line în timpul vacanțelor școlare și despre care sunt anunțați inspectorii
raionali.
Documentarea prin mai multe forme de colectare a datelor (caietul de observări, fișe elaborate deînvățător, agenda de notițe etc.) va face mult mai vizibil și palpabil progresul real al fiecărui copil, va
servi drept suport veridic cu dovezi cadrelor didactice atât pentru elaborarea Raportului de activitate
al elevului, cât și o sursă eficientă de lucru cu părinții. Astfel, cadrele didactice sunt responsabile dealegerea strategiilor eficiente de monitorizare și înregistrare a progresului elevilor (metode, instrumente,forme, modalități etc.). Aceste rezultate vor servi drept surse relevante de informare a părinților, elevilor,
administrației instituției și altor persoane interesate.
Portofoliul elevului ca instrument de evaluare și autoevaluare, va fi structurat după disciplineleșcolare. Pe o foaie la începutul portofoliului vor fi notate denumirile lucrărilor selectate și argumentul
elevului de ce a ales lucrarea dată (lucrat foarte îngrijit, a folosit neologisme, a fost realizată într-un
timp record, sau alte motive). Argumentarea alegerii și aprecierea acesteia ajută elevul să reflecteze șisă gândească critic.
Cunoaștem că observarea este un instrument important pentru cadrul didactic în organizarea unuiproces educațional centrat pe copil. Dezvoltarea deprinderii conștiente de a observa, însoțită dedeprinderea de a reflecta și a analiza cele observate, prin depășirea propriului subiectivism, conduce lao mai multă obiectivitate în evaluarea copiilor. Caietul de observări în care înregistrați notițele despre
fiecare elev Raportului elevului sau a unei scrisori pe care o expediați părinților referitoare la succesele
sau momentele care necesită îmbunătățiri în activitatea elevului.
Cunoscut este faptul că la baza unei evaluări obiective stă observarea autentică-metodă clasică, darfoarte importantă, care servește la organizarea unui proces educațional centrat pe copil. În acest context,
se sugerează dezvoltarea la cadrele didactice a deprinderii conștiente de a observa, însoțită de capacitatea
de a reflecta și a analiza cele observate, prin depășirea propriului subiectivism. Drept instrumente deluare a notițelor și evaluare pot servi: Un caiet de observări în care se înregistrează unele rezultate,
manifestări, comportamente ale copiilor, Raportul elevului, O scrisoare care se expediază părinților
referitor la evoluția copilului (succesele sau aspectele care necesită îmbunătățire).
Pedagogii care aplică metodologia Programului Educațional Pas cu Pas respecta prevederile
Curriculumului național pentru învățământul primar (2018) și completează un singur Portofoliu alcadrului didactic pe care îl vor structura (Portofoliul) în contextul specific Programului, completându-l
cu dovezi relevante (proiecte, secvențe video, fotografii, articole, reflecții personale, fișe, chestionareetc.), conform celor șapte domenii de interes ale programului Pas cu Pas: 1. Interacțiunile 2. Familia și
comunitatea 3. Incluziunea, diversitatea și valorile democratice 4. Evaluarea și planificarea 5.
Strategiile didactice 6. Mediul de învățare 7. Dezvoltarea profesională.
Accentuăm faptul că Instrumentul de dezvoltare profesională pentru îmbunătățirea calității
practicilor educaționale în grupe și clase de copii al Programului Educațional Pas cu Pas este o sursă
eficientă de evaluare și autoevaluare a cadrului didactic. În cazul când nu dispuneți de această resursă
importantă vă adresați la pagina web(www.pascupas.md) sau la sediul programului.
În scopul evaluării obiective a cadrelor didactice de către managerii școlari, inspectori, dar și aautoevaluării vor utilizat Instrumentul de Evaluare și autoevaluare profesională pentru îmbunătățirea
-37

calității practicilor educaționale în grupe și clase de copii. Extrasul acestui instrument, numit
Instrumentul scurt de evaluare, facilitează procesul de evaluare și autoevaluare continuă a cadrelor
didactice în cadrul observării directe a activităților și lecțiilor.
Se încurajează cadrele didactice care aplică metodologia Programului de alternativă Pas cu Pas să
frecventeze cursurile de formare continuă care se desfășoară interactiv, inclusiv la distanță, pentru a-și
dezvolta competențele profesionale. Învățarea pe tot parcursul vieții este un deziderat imperativ.
Stimați colegi, vă dorim mult succes, sănătate și curaj în noul an de studii. În promovarea
alternativei Pas cu Pas au rămas cei mai rezistenți și sperăm cei mai competenți pedagogi care aplică oeducație de calitate!
Surse bibliografice:
1. Standardele Programului „Pas cu Pas„ Pedagogi competenți ai secolului XXI, Editura Epigraf,2009.
2. Curriculum național. Învățământul primar. (ordinul MECCnr.1124 din 20.07.2018) Chișinău,2018;
3. Educație centrată pe copil: Standarde de calitate pentru pedagogi. Programul Educațional Pas
cu Pas, Editura Epigraf , 2007.
4. Kate Burke Walsh, Predarea orientată după necesitățile copilului, vârsta de 6-7 ani, Editura
Epigraf, 2003.
5. Kate Burke Walsh, Crearea claselor orientate după necesitățile copiilor de 8,9 și 10 ani, Editura
Epigraf, 2003.
6. Cornelia Cincilei(coordonator), Educăm cu încredere, Ghidul facilitatorului pentru educația
parentală, Editura Epigraf, 2010.
7. Asigurarea unei educații de calitate, Ghidul mentorului Editura Epigraf, 2007.
8. Dawn Tankersley , Cum aplicăm teoria în practică, editura Epigraf, Chișinău, 2013
9. Chicu V. Formarea continuă a cadrelor didactice în contextul educației centrate pe cel ce învață,CEP USM, Chișinău, 2010.
10. Coordonator:dr. Mihaela Ionescu, Căile care asigură calitatea, Chișinău, Editura Epigraf, 2017.
11. DawnTankersley, autor și coordonator, Instrument de dezvoltare profesională pentruîmbunătățirea calității practicilor educaționale în grupe și clase de copii, Chișinău, Editura
Epigraf,2014.
12. Cornelia Cincilei, coordonator și adaptare, Educația centrată pe copil, Comunități democraticede învățare, Editura Epigraf, 2020.
13. Educația pentru diversitate, Ghid pentru adulți care lucrează cu copii și în interesul acestora
Epigraf, 2020.
14. Pedagogi reflexiv pentru o educație de calitate, Epigraf, 2021.

38

Anexa 1
EXEMPLE DE PROIECTE DE LUNGĂ DURATĂ LA DISCIPLINA „EDUCAȚIA
TEHNOLOGICĂ”, MODULUL „EDUCAȚIA DIGITALĂ”, CLASELE I-II
Competențele specifice disciplinei:
1. Utilizarea materialelor, ustensilelor și tehnicilor specifice în diverse activități tehnologice,manifestând curiozitate și interes pentru inovații.
2. Confecționarea unor obiecte simple utilitare și decorative, dând dovadă de motivație pentru
creativitate și gust estetic.
3. Apelarea la instrumente și resurse digitale în situații de învățare, dând dovadă de corectitudine,
adecvare și respect pentru etica mediilor virtuale.
4. Transpunerea achizițiilor tehnologice, digitale în contexte educaționale și cotidiene, demonstrândgrijă pentru mediul natural și cei din jur.
Bibliografie:
1. Curriculum național. Învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
2. Gremalschi A., Corlat S., Braicov A. Educație digitală, clasa I: Suport didactic pentru elevi și
cadre didactice. Chișinău, 2018 (ediție multimedia)
3. Gremalschi A., Corlat S., Braicov A. Educație digitală, clasa a II-a: Suport didactic pentru elevi
și cadre didactice. Chișinău, 2019 (ediție multimedia)
4. Ghid de implementare a curriculumului pentru învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
5. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele I-IV. Chișinău: MECC, 2019.
6. Repere metodologice de organizare a procesului educațional în învățământul primar în anul destudii 2021-2022
7. Repere metodologice de organizare a procesului educațional în învățământul primar în anul destudii 2022-2023.
CLASA IADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore pe săptămână
1

Nr. de ore pe an
334

EI

Nr. EvaluăriEFE
ES

1. Denumirea modulului ales

1
1

1
1

1
1

1.
2.
3.
4.

1

1
1
2

1
1
2

Unități de învățare

Nr. oreSemestrul 1. Modulul „XX”5

4
5

15
Total semestrul 1
15
Semestrul 2. Modulul „Educația digitală”
Ce este lumea digitală?
4
Comunicăm digital
3
Digitalul în viața cotidiană. Ce e bine și ce e rău?
5
Gândim digital
6
Total semestrul 2
18
Total an33

Poate varia în funcție de orarul clasei și datele calendaristice.
În conformitate cu prevederile curriculare [1, p.150].

39

1
2

SEMESTRUL 2. Modulul „Educația digitală”
UNITATEA DE ÎNVĂȚARE nr. 1. Ce este lumea digitală?
Nr. de ore: 4Unități de competențe: 3.1; 3.2; 3.3; 3.4.
Detalieri de conținut
Nr. ore Data
1. Informația. Digital - ce înseamnă?
1
2. Dispozitive digitale. Instrucțiuni și1programe
3. Calculatorul - dispozitiv digital1
4. Omul și lumea digitală

1

UNITATEA DE ÎNVĂȚARE nr. 2. Comunicăm digital
Nr. de ore: 3Unități de competențe: 3.5.
Detalieri de conținut
Nr. ore Data
5. Controlăm dispozitivele digitale
1
6. Comunicăm digital

1

7. Dispozitivele comunică între ele

1

Resurse[2, p. 5-7]
[2, p. 8-11]
Dispozitive digitale[2, p. 12-14]
Sala de calculatoare[2, p. 15-16]

Evaluare
EI

Resurse[2, p. 18-20]
Dispozitive digitale[2, p. 21-22]
Dispozitive digitale[2, p. 23-25]
Dispozitive digitale

Evaluare

UNITATEA DE ÎNVĂȚARE nr. 3. Digitalul în viața cotidiană. Ce e bine și ce e rău?
Nr. de ore: 5Unități de competențe: 3.6; 3.7; 3.8.
Detalieri de conținut
Nr. ore Data
Resurse8. Învățăm digital
1[2, p. 27-29]
9. Protejați digital!
1[2, p. 30-32]
10. Pericolele din spatele ecranului
1[2, p. 33-36]
11. A picat bateria! Dispozitivul digital are
1[2, p. 37-40]
nevoie de grija noastră
12. Comunicăm digital
1
Sala de calculatoare
UNITATEA DE ÎNVĂȚARE nr. 4. Gândim digital
Nr. de ore: 6Unități de competențe: 3.9; 3.10; 3.11; 3.12.
Detalieri de conținut
Nr. ore Data
13. Instrucțiuni
1
14. Algoritm. Program1
15. Primul meu program1
16. Depanarea programului
1
17. În lumea digitală
1
18. Lecție de totalizare. Activități deameliorare și dezvoltare

1

40

Resurse[2, p. 42-43]
Sala de[2, p. 44-47]
calculatoare[2, p. 48-53]
Dispozitive[2, p. 54-56]
contectatela[2, p.56,
internet
code.org]
code.org[2, p. 57-58]

EvaluareEvaluare

EFE
ESDetalieri privind evaluarea:
EI
Noninstrumentală
Conversație catehetică frontală
Observarea comportamentelor cognitive ale elevilor
EFE
P4: Prelucrări digitale elementare (code.org, resursele cursului I (Începători): selecții
de exerciții din nivelurile 1 – 10, în dependență de gradul de pregătire al elevilor)
Criterii de succes:
1. Recunosc specificul dispozitivului digital.
2. Respect regulile de utilizare corectă a dispozitivului digital.
3. Execut prelucrări digitale elementare.
ESProbă practică: Lansarea și depanarea programului în baza instrucțiunilor de
deplasare în mediu vizual (code.org, resursele cursului I (Începători): selecții deexerciții din nivelurile 1 – 10, în dependență de gradul de pregătire al elevilor)Unități de competențe evaluate:
3.4. Explorarea posibilităților de utilizare a dispozitivelor digitale
3.8. Respectarea regulilor de utilizare a dispozitivelor digitale
3.10. Controlul deplasării obiectelor pe ecran
3.11. Formarea secvențelor de instrucțiuni
3.12. Rularea secvențelor de instrucțiuni în mediul vizual

CLASA a II-a
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore pe săptămână
1

Nr. de ore pe an33Unități de învățare

Nr. oreNr. evaluări
EI
EFE
ES

Semestrul 1. Modulul „XX”
1. Denumirea modulului ales
15
Total semestrul 1
15
Semestrul 2. Modulul „Educația digitală”
1. Unități de informație
3
2. Scriem și desenăm digital
9
3. Gândim digital
6
Total semestrul 2
18
Total an
33

1
1

2
2

1
1

1
1
2
4

1
1
2

1

1
2

SEMESTRUL 2. Modulul „Educația digitală”
UNITATEA DE ÎNVĂȚARE nr. 1. Unități de informație
Nr. de ore: 3Unități de competențe: 3.1; 3.2; 3.3.
R/C2: Efectuarea prelucrării digitale elementare; manifestând ca atitudini și valori specifice
predominante: curiozitate și interes pentru inovații; corectitudine, adecvare și respect pentru etica
mediilor virtuale.
41

Detalieri de conținut
1. Povestea unui bit
2. Codificăm și decodificăm informația
3. Octetul-prietenul mai mare al bitului

Nr. ore
1
1
1

Data

Resurse[3, p. 5-12][3, p. 13-16][3, p. 17-19]

Evaluare
EI (R/C2)

UNITATEA DE ÎNVĂȚARE nr. 2. Scriem și desenăm digital
Nr. de ore: 9Unități de competențe: 3.4; 3.5; 3.6; 3.7; 3.8.
Nr.
Detalieri de conținut
Data
ResurseOre
4. Tastatura
1[3, p. 21-24]
5. Elementele textului
1[3, p. 25-28]
6. Primul meu text digital
1[3, p. 29-31]
7. Scriem repede și corect
1[3, p. 32-37]
https://agilefi
ngers.com/ro/lectii

8. Aplicații pentru desen
9. Primul meu desen digital
10. Linii și figuri
11. Paleta de culori
12. Desenăm lumea din jurul nostru

1
1
1
1
1

[3, p. 38-41][3, p. 42-46][3, p. 47-51][3, p. 46,51][3, p. 52-53]

EvaluareSala decalculatoare

EFE1

UNITATEA DE ÎNVĂȚARE nr. 3. Gândim digital
Nr. de ore: 6Unități de competențe: 3.9; 3.10.
Detalieri de conținut
Nr. ore Data
Resurse
Evaluare
13. Programul și instrucțiunile. Repetări
1[3, p. 55-59]
în programele mele
14. Desenăm cu bucle
1[3, p. 60-65]
Sala de15. Laboratorul programelor cu bucle
1[3, p. 66-69] calculatoare EFE2
16. Aplicații în laboratorul programelor cu
1[3, p. 70-71] Dispozitive
contectate
bucle
la internet
17. Probă practică în laboratorul
1[3, p. 72,
ES
code.org
programelor cu bucle
code.org]
18. Lecție de totalizare. Activități de1[3, p. 72]
ameliorare și dezvoltare
Detalieri privind evaluarea:
EI
Noninstrumentală
Conversație catehetică frontală
Observarea comportamentelor cognitive ale elevilor
EFE1
P5: Conținut digital elementar (desen și text)
Criterii de succes:
1. Lansez aplicația Paint.
2. Utilizez corect instrumentele de desenare.
3. Realizez desenul propus, introducând elemente creative proprii.
4. Adaug un text scurt în interiorul desenului.
EFE2
P5: Conținut digital elementar: Alcătuirea și rularea programelor pentru
deplasarea liniară, cu ocoliri și obstacole, folosind instrucțiuni repetitive în
mediul vizual. (code.org, resursele cursului I (Începători): selecții de exerciții din
42ESnivelurile 12 – 18, în dependență de gradul de pregătire al elevilor)
Criterii de succes:
1. Alcătuiesc programul pentru deplasare.
2. Folosesc instrucțiunile pentru desen, bucle, salturi.
3. Identific mai multe variante corecte de program.
Probă practică: Organizarea, lansarea și depanarea programului în baza
instrucțiunilor de deplasare, repetitive în mediul vizual (code.org, curs 1,
nivelurile 12 – 18) și elaborarea imaginii cu ajutorul aplicației selectate.
Unități de competențe evaluate:
3.5. Utilizarea tastaturii pentru scrierea textelor simple.
3.6. Recunoașterea mediilor creare şi editare a imaginilor precum şi a componentelor
principale ale acestora.
3.7. Utilizarea unității mouse (sau a unității stylus) pentru desenare.
3.8. Utilizarea instrumentelor de desenare pentru crearea imaginilor cu elemente deformă şi culoare selectată.
3.9. Formarea secvențelor de instrucțiuni (programelor) cu instrucțiuni repetitive.
3.10. Rularea programelor cu instrucțiuni repetitive în mediul vizual.

43

Anexa 2
EXEMPLU DE PROIECT DDACTIC DE SCURTĂ DURATĂ LA DISCIPLINA „EDUCAȚIA
TEHNOLOGICĂ”, MODULUL „EDUCAȚIA DIGITALĂ”, CLASA A II-A
Clasa: a II-a
Disciplina: Educația tehnologică
Modulul: Educația digitală
Unitatea de învățare: Scriem și desenăm digital
Subiectul lecției: Desenăm lumea din jurul nostru
Tipul lecției: de formare a capacităților de aplicare a cunoștințelor
Unități de competențe:3.5. Utilizarea tastaturii pentru scrierea textelor simple.
3.6. Recunoașterea mediilor creare și editare a imaginilor precum și a componentelor principale ale
acestora.
3.7. Utilizarea unității mouse pentru desenare;
3.8. Utilizarea instrumentelor de desenare pentru crearea imaginilor cu elemente de formă și culoare
selectată.
Obiective lecției:La finele lecției elevii vor fi capabili:
O1: să identifice elementele componente ale aplicației Paint în baza imaginilor prezentate;
O2: să scrie un text simplu în interiorul desenului, utilizând corect tastatura;O3: să utilizeze instrumentele de desenare pentru crearea imaginilor digitale, utilizând corect unitatea
mouse și butoanele ei;
O4: să aleagă culorile potrivite fiecărui element al desenului;
O5: să manifeste interes și curiozitate în realizarea sarcinilor propuse, precum și corectitudine în
autoevaluare.
Strategii didactice:● forme: frontală, individuală, în perechi;● metode, tehnici și procedee didactice: exercițiul, jocul didactic, brainstorming, conversația,instructajul, explicația;● mijloace: tabletă/calculator, proiector, boxe, manualul digital, fișe de lucru, cupe-semafor, imagini,poster, suport video, emoticoane, prezentare PowerPoint.
Strategii de evaluare: evaluare formativă în etape (EFE1), evaluare formativă interactivă,autoevaluare, probă practică formativă.
Produsul evaluat
Criterii de succes
P5 Conținut digital
1. Lansez aplicația Paint.
elementar (desen și 2. Utilizez corect instrumentele de desenare.
text)
3. Realizez desenul propus, introducând elemente creative proprii.
4. Adaug un text scurt în interiorul desenului.
Locul desfășurării: sala de calculatoare.
Bibliografie:
1. Curriculum național. Învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
2. Gremalschi A., Corlat S., Braicov A. Educație digitală, clasa a II-a: Suport didactic pentru elevi și
cadre didactice. Chișinău, 2019 (ediție multimedia)
3. Ghid de implementare a curriculumului pentru învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
4. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele I-IV. Chișinău: MECC, 2019.
5. Schițco N. Educație tehnologică, Clasa a II-a, Desenăm lumea din jurul nostru
https://www.youtube.com/watch?v=jb-iyqzcd3s

44

Scenariul didactic al lecției
O

O1

O5

O3
O4
O5

O2
O3
O4
O5

Elemente de conținut
t'
Strategii didactice
Strategii deActivitatea învățătorului ☺ și a elevilor☻
evaluare
Forme
MetodeMijloace
1. EVOCARE
Asigurarea condițiilor și climatului favorabil începerii organizate a lecției
☺Se solicită elevilor să găsească legătura 1 Frontal
BraistorImagini
EFI
dintre trei obiecte: pensulă, paletă cu
ming
PPT
culori și dispozitivul digital.
☻Elevii identifică aplicația care ajută laConversația
crearea și editarea diverselor desene.
Anunțarea temei și a obiectivelor.
Sistematizarea și generalizarea
1materiei studiate.
☺ Se solicită elevilor să numească cât
mai multe cuvinte din câmpul asociativ
pentru cuvântul Paint.
2☻Elevii realizează oral sarcina propusă.
Păianjen
Compară răspunsurile date cu celeapărute pe diapozitiv.
2. REALIZAREA SENSULUIDesfășurarea probei practice:
2 Frontal Explicația
CupeEFI
1. Conceptualizarea: explicațiile datesemaforde către învățător.
Planșa cu☺ Prezentarea criteriilor de succes.
criterii de☻Ascultă și semnalează înțelegerea cu
succesajutorul cupelor-semafor.
2. Demonstrarea: instrucțiunile date de
4 Frontal InstructajSuportEFIcătre învățător.
Demonstra
video☺Prezentarea fragmentului din suportul
rea
Fragmentul
video cu completări și concretizări [5].
02.00-03.50☻Ascultă și semnalează înțelegerea cu
ajutorul cupelor-semafor.
3. Încercarea: realizarea unor elemente 5 IndiviJocul
PPTsub îndrumarea cadrului didactic, cu
dual și
Aplicații
Planșefolosirea comentariilor, sprijinului,înpractice la(suport)corectării în cazul comiterii unor greșeli.
perechi calculator
Elevii lansează aplicația Paint șidesenează diverse forme geometrice(dreptunghi, pătrat, triunghi, cerc, oval)
apoi le colorează.
4. Etapa de performanță: Fiecare elev 2 Indepen
Aplicații
SuportEFE1
în mod independent execută lucrarea.
3
dentpractice lavideo☺ Cadrul didactic va acorda o atenție
calculator
Suportuldeosebită elevilor ce întâmpină dificultăți
video 2,3
în realizarea sarcinii.
☻Elevii pot revedea suportul video, lanecesitate, la dispozitivul digital la carerealizează lucrarea.
Activi☻Elevii care realizează toți pașii dintățilucrarea cu titlul „Roboțelul” vizualizează
diferensuportul video 2 sau 3 (la dorință).
țiate
45

3. REFLECȚIE
5. Autoevaluarea
5 Frontal☻Autoverificarea în baza criteriilor deindividu
succes pentru produsul evaluat.
al☺ Monitorizarea autoverificării.
O5 Remedierea imediată: autocorectarea
ghidată.
☻Se autoverifică. Se autocorectează:selectiv, comentează corectările
efectuate.
☺Monitorizarea autoaprecierii:
Se recitesc criteriile.
☻Elevii se autoapreciază completândfișa de succes (Anexa 2a).
Produsul este păstrat în dosarul cu
numele, prenumele elevului, pe
calculatorul la care activează în cadrul
aplicațiilor practice de laborator.
O5 Totalurile lecției. Concluzii
2 Frontal☺Se solicită de la elevi să exprime
judecăți de valoare asupra activității lalecție.
☻Realizează reflecții asupra activității.

Planșa cu
criteriiFișa desuccesAutoevaluare

Dispozitive
le din saladecalculatoare
Propoziții
lacunare

EFI

PosterPPT

EFI

Anexa 2aFIȘA DE SUCCES
Numele Prenumele______________________ Data______________

1.
2.
3.
4.

Completează fiecare casetă liberă cu simbolul corespunzător:! am reușit independent+ acum am înțeles
? mai am întrebări
Pașii spre succesMă autoapreciez
Am lansat aplicația Paint.
Am utilizat corect instrumentele de desenare.
Am realizat desenul, introducând elemente creative proprii.
Am adăugat un text scurt în interiorul desenului.
Numele Roboțelului. Ce face el?
Anexa 2bModel: ROBOȚELUL

46