Anexă la Ordinul MECC
nr.1046 din 21 august 2019

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂBIOLOGIE
ÎN ANUL DE STUDII 2019-2020Chișinău, 2019

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂBIOLOGIE
ÎN ANUL DE STUDII 2019-2020
I. Curriculumul şcolar și Planul-cadru de învățământ – documente obligatorii înproiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplină
În anul de studii 2019-2020 predarea-învăţarea-evaluarea disciplinei Biologie se va realiza înînvățământul gimnazial și liceal în conformitate cu prevederile actelor normative-reglatorii învigoare:- Curriculumul la disciplina Biologie ediția 2019, aprobat prin ordinul Ministerului
Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17 iulie 2019;- Planul - cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2019-2020,
aprobat prin ordinul Ministerului Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 321 din 29 martie
2019.
Implementarea Curriculumului la disciplina Biologie ediția 2019 va începe la 01
septembrie 2019 în clasele a VI-a de gimnaziu și în clasele a X-a de liceu, conformprevederilor ordinului Ministerului Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 919 din 19 iulie
2019.
Proiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplina Biologie se va
realiza în contextul pedagogiei axate pe competenţe, care va asigura formarea la elevi a unuisistem de competenţe funcţionale, necesare pentru adaptarea la condiţiile mereu în schimbare alevieţii.
II. Sugestii privind proiectarea activităţii didactice
Proiectarea didactică reprezintă o activitate desfăşurată de profesor în vederea anticipării
etapelor şi acţiunilor concrete procesului de predare – învăţare – evaluare şi include proiectarea
didactică de lungă durată şi proiectarea didactică de scurtă durată.
Proiectarea didactică de lungă durată se realizează în corespundere cu numărul de ore
stipulate în Planul – cadru de învăţământ, prevederile Curriculumului la Biologie, ediția 2010 (înclasele VII-IX și XI-XII) și conform Curriculumului, ediția 2019 (în clasele a VI-a și a X-a).
NB Profesorul poate realiza reeşalonări în proiectarea didactică de lungă durată pe parcursul
semestrului sau anului de studii, referitor la alternarea unităţilor de conţinut, succesiunea
stidierii conţinuturilor şi acordarea numărului de ore pentru temele fiecărei unităţi de conţinut,
totodată, rămâne obligatorie realizarea competenţelor specifice disciplinei și a finalităților
proiectate în curriculum.
Modele de proiectări didactice de lungă durată și de scurtă durată, recomandate pentru clasele degimnaziu și liceu, sunt prezentate în Ghidul de implementare a Curriculumului modernizat, ediţia
2011 și în Ghidul de implementare a Curriculumului ediţia 2019.
Proiectarea didactică de lungă durată pentru clasele de liceu se realizează separat pentru
profilul real şi umanist.
La elaborarea proiectării didactice de lungă durată şi de scurtă durată se va respecta
managementul timpului temelor pentru acasă, ținând cont de prevederile Instrucțiunii privindmanagementul temelor pentru acasă în învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobate prin
ordinul MECC nr. 1249 din 22 august 2018.
Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării recomandă discipline opţionale cu tangență labiologie, atribuite la aria curriculară Matematică și științe, în conformitate cu Planul-cadru deînvăţământ primar, gimnazial şi liceal pentru anul de studii 2019-2020. Scopul disciplineloropţionale rezidă în aprofundarea, extinderea și integrarea prin inovarea cunoștințelor elevilor, învederea dezvoltării finalităților educaționale prin prisma competenţelor specifice disciplinelorșcolare din aria curriculară nominalizată.
Pe pagina WEB al Ministerului Educaţiei, Culturii şi Cercetării https://mecc.gov.md suntpropuse discipline opţionale, inclusiv specifice şi biologiei, la care sunt elaborate şi aprobate
curricula respective: Educaţie pentru sănătate (cl. V-XII), ediția 2019
 Educaţie ecologică (cl. I - XII)
http://edu.gov.md/sites/default/files/curriculum_educ_ecol._i-xii.pdf;
 Chimia şi explorarea mediului (cl. X - XII, profilurile real, umanist, arte şi sport)
http://edu.gov.md/sites/default/files/proceduri_2015-achizitii_0.pdf;
 Surse de energie regenerabile (cl. VII-IX)
https://mecc.gov.md/sites/default/files/curriculum_surse_de_energie_regenerabile_20.11.
2015, dupa_cnc_red_final.pdf
Instituţia de învăţământ poate propune şi alte discipline opţionale din Planul cadru deînvăţământ (http://mecc.gov.md; EDUCAŢIE/ Învăţământul general/ Acte normative/
Curriculum).
III. Sugestii privind formarea și dezvoltarea competențelor și a comportamentului
responsabil la elevi, în caz de situații excepționale, prin intermediul lecțiilor de Biologie
În contextul formării la elevi a competențelor transversale/transdisciplinare, în baza
principiului de integrare, în cadrul studierii disciplinei Biologia profesorii vor:
- explora oportunitățile oferite de curriculumul la Biologie, în scopul formării la elevi acompetenței de planificare a acțiunilor de implicare personală în activități de protecție șimenținere a propriei stări de sănătate și a celor din jur;
- dezvolta competențe de aplicare a tehnicilor interactive în cunoașterea specificului biologic aorganismelor și a corelației dintre ele;
- forma atitudini și deprinderi de comportament responsabil în cazul unor situații de risc.
Recomandăm unele subiecte de conținut din curriculum care pot fi valorificate în vedereaformării unui comportament responsabil la elevi, în caz de situații excepționale.
Clasa a VI-a:
Efectele acțiunii omului asupra diversității mediului – dezvoltarea unităților de competență în
planificarea și realizarea acțiunilor pentru creșterea și îngrijirea plantelor de cultură, plantelor
decorative, animalelor domestice și a celor din localitate; argumentarea necesității respectării
regulilor de securitate pentru copiii care vin în contact cu animalele.
Clasa a VII-a:

Igiena organelor de simț la om – dezvoltarea unui comportament conștient în aplicarea regulilor
de igienă zilnică pentru menținerea stării de sănătate a organelor de simț la om.
Igiena sistemelor vitale – formarea abilităților de elaborare a unui regim alimentar pentrumenținerea echilibrată a metabolismului; propunerea unei liste de reguli de igienă a sistemelor
vitale.
Clasa a VIII-a:
Igiena sistemelor de organe la om (nervos, endocrin, locomotor, reproducător) – dezvoltareaunităților de competență în planificarea acțiunilor și a programelor optime de activitate pentrumenținerea stării de sănătate a sistemelor de organe la om.
Educație sexuală - formarea unităților de competență în:- elaborarea recomandărilor și proiectarea acțiunilor, în vederea profilaxiei maladiilor sexualtransmisibile;- formarea atitudinii pozitive și conștiente față de importanța creșterii, dezvoltării, maturizării
organismului uman;- menținerea stării de sănătate a sistemului reproducător pentru continuitate în dezvoltarea
generației sănătoase.
Afecțiuni ale sistemului locomotor și acordarea primului ajutor în caz de afecțiuni – formareaunităților de competență și a deprinderilor în acordarea primului ajutor în caz de entorse, luxații,fracturi etc.
Influența factorilor nocivi asupra organismului uman (tutun, alcool, droguri) – formarea
comportamentului conștient în menținerea unui mod sănătos de viață; dezvoltarea abilităților deelaborare a unor recomandări pentru modul sănătos a organismului uman; planificarea acțiunilor
de prevenire a consecințelor cu efecte nocive asupra organismului, pericolelor de intoxicație cu
unele substanțe toxice, tutun, alcool, droguri etc.
Clasa a IX-a:
Profilaxia bolilor ereditare – formarea comportamentului conștient despre existența unor boli cutransmitere pe cale ereditară la om; analiza acțiunii factorilor de mediu în apariția maladiilor
ereditare la om și propunerea metodelor posibile de prevenire ale acestora.
Clasa a X-a:
Virusuri. Bacterii - formarea atitudinii conștiente față de pericolul pe care îl pot provoca
virusurile, bacteriile în situații epidemice; dezvoltarea unităților de competență de proiectare aacțiunilor pentru implicare în activități de ocrotire a organismelor, respectarea regulilor de igienă
în cazul unor maladii respiratorii, gastro-intestinale.
Clasa a XI-a:Afecțiuni ale sistemelor de organe - formarea unităților de competență și a deprinderilor deacordare a primului ajutor în caz de înec, electrocutare, șoc hipo- și hipertermic, arsuri,
degerături, lipotemie, sincopă, hemoragie, intoxicație, indigestie, entorse, luxații, fracturi etc.
Igiena sistemelor de organe - formarea comportamentului conștient la elevi despre necesitatea
respectării igienei zilnice și a profilaxiei diferitor boli ale sistemelor de organe.
Clasa a XII-a:

Ereditatea normală și patologică la om - formarea unităților de competență în analiza impactului
unor factori mutageni de mediu: radiație, poluanți chimici și biologici asupra organismelor și
propunerea modalităților pentru profilaxia bolilor ereditare.
Ecologia și protecția mediului – formarea competenței de a se implica personal în activități demenținere a propriei stări de sănătate și a celor din jur; formarea abilităților de implicare în
activități de respectare a igienei personale, de ocrotire a mediului, de planificare și participare aactivităților de salubrizare a mediului.
IV. Sugestii privind utilizarea posibilităţilor curriculare în vederea ghidării în carieră aadolescenților și valorificării finalităților curriculare, prin intermediul lecțiilor de Biologie
În scopul dezvoltării învățământului axat pe competențe, în contextul respectării principiilor pecare este fundamentat curriculumul modernizat la disciplina Biologie, profesorii în cadrullecțiilor, au oportunitate să eficientizeze funcționalitatea principiului de perspectivă a integrării
profesionale a elevului, prin dezvoltarea competențelor în domeniu.
Principiul perspectivei integrării profesionale presupune suplimentarea activităţii educaţionaleîn cadrul lecțiilor, cu sarcini/situaţii de problemă, care contribuie la ghidarea elevilor în
proiectarea carierei.
Pentru o realizare cu succes a lecțiilor, la solicitarea cadrelor didactice, propunem,unele subiecte
de conținut din curriculum care pot fi valorificate în vederea ghidării în carieră a adolescenților.
Clasa a X-a, modulul ,,Sistematica organismelor”, tema lecției ,, Regnul Plante”, activitatea deînvățare: ,,Identificarea domeniilor de activitate profesională pentru care este necesară studierea
plantelor” contribuie la extinderea nivelului de cunoștințe din domeniul botanicii;
Clasa a X-a, modulul ,,Sistematica organismelor”, tema lecției ,, Regnul Plante”, activitatea deînvățare:,,Diferențierea, în două coloane pe baza unui tabel, a caracteristicilor și particularităților
specifice ale diferitor domenii de activitate pentru o societate prosperă” contribuie la ridicarea
nivelului de manifestare a interesului față de activitatea contemporană, funcțională și utilă, înaplicarea tehnologiilor moderne pentru prosperarea profesiilor, cu tangență în biologie;
Clasa a X-a, modulul ,,Sistematica organismelor”, tema lecției ,, Regnul Plante”, activitatea deînvățare: ,,Aprecierea rolului pozitiv al activităților profesionale bazate pe cunoașterea plantelor,în diverse domenii:• pentru sănătatea omului• pentru evoluția economică
• pentru calitatea mediului de viață, etc.” contribuie la formarea abilităţilor în domeniile
medicinii, economiei, ecologiei, etc.
Clasa a XI-a, modulul „Circulaţia substanţelor în organism”, activitatea de învăţare: „Realizarea
de interviuri referitoare la cauzele unor boli provocate de modul incorect de trai” contribuie laformarea abilităţilor în domeniul ziaristicii;
Clasa a XI-a, modulul „Respiraţia”, activitatea de învăţare: „Exerciţii de acordare a primului
ajutor: în caz de înec, electrocutare, şoc hipo- şi hipertermic” contribuie la formarea abilităţilor
în domeniul medicinii etc.
Clasa a XII-a, modulul ,,Ecologia și protecția mediului”, tema lecției ,,Organizarea materiei vii
la nivel de biosferă”, activitatea de învăţare: ,,Determinarea calităților personale necesare pentru

realizarea profesiilor din domeniul ecologiei” contribuie la identificarea și diagnosticareatrăsăturilor individuale ale elevului față de unele profesii din domeniul ecologiei;
Clasa a XII-a, modulul ,,Ecologia și protecția mediului”, tema lecției ,,Organizarea materiei vii
la nivel de biosferă”, activitatea de învăţare:,,Identificarea domeniilor profesionale în care este
necesară cunoașterea fenomenelor de circuit al apei, carbonului, azotului în natură” contribuie laformarea și dezvoltarea interesului față de cercetare, investigare, analiză în domeniile geografice,biologice, ecologice, etc.;
Clasa a XII-a, modulul ,,Ecologia și protecția mediului”, tema lecției ,,Poluarea ecosistemelor
terestru, aerian, acvatic și protecția lor”, activitatea de învăţare: ,,Identificarea posibilităților decreștere profesională în domeniul ecologiei, în baza funcționării sistemului de protecție
ecologică în Republica Moldova contribuie la formarea și dezvoltarea unităților de competență în
domeniul ecologiei.
În anul de studii 2019-2020, cadrele didactice care predau disciplina Biologie vor elabora pentru
portofoliu, materiale cu subiecte de conținut din curriculum care pot fi valorificate în vedereaghidării în carieră a elevilor din ciclul gimnazial (clasele a VII-a a IX-a).
V. Repere privind eficientizarea procesului depredare-învățare-evaluareDesfăşurarea demersului educaţional în contextul pedagogiei axate pe competenţe impune
proiectarea complexă a strategiei didactice oportune formării la elevi a competenţelor reflectate
în curriculum.
Competenţa / Savoir être este rezultanta a trei componente: Savoir/cunoştinţe + Savoir
faire/priceperi şi deprinderi + Savoir vivre/ atitudini. În procesul de studii aceste componente
se formează prin sarcini didactice corespunzătoare şi prin adaptarea unei game de tehnici
interactive care asigură o educaţie dinamică, formativă, motivantă, reflexivă, continuă.
 Componenta Savoir/ cunoştinţe are scopul de a interioriza informaţia comunicată. Înacest caz sunt implicate anumite procese psihice (percepţia, memoria şi unele operaţii elementarede gândire). La elaborarea sarcinilor didactice pentru acest nivel se foloseşte pe larg taxonomia
lui Bloom, orientată spre formarea la elevi a minimumului intelectual necesar şi suficient înasimilarea cunoștințelor generale despre biologie.
Pentru asimilarea/interiorizarea conştientă a informaţiei pot fi utilizate metode de
informare/ documentare care fac parte din categoria lucru cu textul: lectura ghidată (individual,în perechi sau în grup), interviul etc. și metode din categoria reprezentări grafice: scheme
structurate logic, scheme corelative etc.
 Componenta Savoir faire/ priceperi şi deprinderi se axează pe dezvoltarea lamaximum a capacităţilor intelectuale şi cele psihomotorii la elevi, acestea determinând locul real
al elevului în activități sociale și planificarea traseului individual în viitor. Pentru dezvoltarea
potenţialului intelectual al elevului pot fi formulate sarcini didactice în corespundere cu nivelele
de aplicare, analiză și sinteză din taxonomia lui Bloom și alte taxonomii relevante.
În acest caz, se recomandă eficientizarea utilizării metodelor care posedă un caracter
aplicativ şi formează la elevi priceperi şi deprinderi acțional-practice/ de investigație la lecţiile debiologie: observaţia, experimentul, lucrarea practică, lucrarea de laborator, proiectele deinvestigație, modelarea etc.
În perioada postmodernă un rol deosebit le revine tehnologiilor informaţionale. Astfel, elevii
vor utiliza diverse programe computerizate pentru selectarea, prelucrarea şi prezentarea
informaţiei referitoare la particularităţile structurilor, proceselor, fenomenelor biologice.

 Componenta Savoir vivre/ atitudini urmăreşte să formeze la elevi atitudini şi
comportamente, în contextul condiţiilor sociale bine determinate. Acest scop poate fi atins prinelaborarea sarcinilor didactice în corespundere cu nivelul de evaluare din taxonomia lui Bloom.
În context, se vor aplica metode ce formează la elevi valori şi atitudini personale, spre
exemplu: studiul de caz, interviul, jocul de rol, dezbaterea etc.
NB Luând în considerare rolul important al abordării transdisciplinare în proiectarea șidesfășurarea demersului educațional, se recomandă proiectarea unor activități didacticecrosscurriculare, organizate prin prisma unor proiecte de cercetare STEM și STEAM.
 Savoir être fiind rezultanta celor trei componente descrise mai sus, reprezintă
competenţa formată, manifestată prin comportament observabil şi măsurabil, raportat la osituaţie concretă.
Unele metode utilizate în procesul de formare a competenţelor se realizează în cadrul
activităţii în grup, altele - în cadrul activităţii individuale. Aceste forme de activitate prezintă
anumite valenţe formative:- activitatea în grup contribuie la formarea abilităţilor/competenţelor de comunicare;parteneriat, cooperare, colaborare, luarea deciziilor etc.;- activitatea individuală dezvoltă abilităţi de acţiune independentă/personalizată;autoinstruire, responsabilitate în acțiuni etc.
Abordarea strategiei didactice descrise, în procesul educaţional la biologie presupune
diversitate şi creativitate în educaţie, aspect important ce deschide noi perspective în formarea
personalităţii elevului contemporan.
VI. Strategii de evaluare
Evaluarea inițială este obligatorie și se planifică, în mod special, pentru elevii claselorinițiale și terminale din treptele de învățământ gimnazial și liceal (VI, IX, X și XII), în scopul
determinării nivelului de cunoștințe al acestora, la începutul anului de studii. În acest caz,cunoștințele elevilor se apreciază prin note, conform scalei de notare, de la ,,1” – la ,,10” care nu
se consemnează în catalogul școlar. Se propun instrumente și metode eficiente pentru creșterea
nivelului de cunoștințe al elevilor care au obținut rezultate insuficiente sau care posedă lacune în
informația asimilată din materia anului precedent.
Pedagogia axată pe competenţe orientează vectorul evaluării spre o evaluare continuă/ formativă:- prin motivarea elevilor și realizarea feedback-ului;- prin stimularea la elevi a efortului de autoevaluare formativă (autoevaluarea formativă
reprezintă procesul prin care elevul însuşi este pus să judece calitatea lucrului său în
raport cu obiectivele definite şi cu criteriile de apreciere propuse);- prin formarea deprinderilor de evaluare reciprocă (evaluarea reciprocă constituie unproces de interacţiune evaluativă, orientat spre emiterea unor judecăţi de valoare în
baza unor criterii prestabilite);- prin evidenţierea succesului, realizând astfel principiul centrării pe personalitatea celui
evaluat (educat).
Evaluarea formativă constă în formarea permanentă, continuă a competenţelor la elevi
reflectate în standardele educaţionale. Cadrele didactice vor conștientiza că nota elevului în
cadrul evaluării formative, reprezintă aspectul cantitativ al activității calitative, individuale aelevului.
În context, în activitatea didactică va reuşi acel profesor, care va oferi la fiecare lecţie unset de sarcini didactice pe nivele, elaborate în context taxonomic, fapt ce va permite valorificarea
la maximum a potenţialului intelectual al fiecărui elev.

Prin sarcini didactice cu divers nivel de dificultate, profesorul orientează şi dirijează activitatea
de studiere a elevilor, evidenţiază ce şi cum trebuie să înveţe, formându-le un stil de muncă
intelectuală. Evaluarea realizată astfel evită caracterul de "surpriză" al rezultatelor. Ea nu seefectuează în scop de "sancţionare", ci permite autoevaluarea rezultatelor obţinute, motivândelevul pentru propria formare.
În procesul de evaluare formativă (curentă), în cadrul lecţiilor de biologie vor fi folosite atât
metode tradiţionale de evaluare: chestionare orale şi scrise, cât şi metode interactive: observații,experimente, lucrări practice, lucrări de laborator, portofoliul etc., utilizate în vederea evaluării
capacităţii elevilor de a aplica anumite cunoştinţe teoretice, precum şi a gradului de stăpânire apriceperilor şi deprinderilor de ordin practic.
Pentru realizarea cu succes a unei activităţi practice, elevii trebuie să fie avizaţi asupra:- importanţei respectarii normelor de protecție a muncii în cercetarea biologică;- tematicii și obiectivelor lucrării;- etapelor și sarcinilor pentru realizarea lucrării;- modului în care ele vor fi evaluate (baremele/grilele/criteriile de notare);- condiţiilor care le sunt oferite pentru a realiza aceste activităţi (aparate, ustensile de laborator,
materiale etc.);- criteriile de evaluare a activităţii practice.
Lucrările practice la biologie prezintă particularităţi metodice în funcţie de obiectivul didactic
principal urmărit, de modalităţile de organizare şi în funcţie de activitatea care predomină.
Pot fi organizate lucrări practice la o anumită etapă din cadrul lecției, sau prin sarcini deextindere pentru o perioadă de timp îndelungată (de ex., câteva zile, 1-2 săptămâni).
Lucrarea practică este metoda didactică în care predomină acţiunea operaţională reală,exerciţiul, algoritmizarea (o operaţie constituită dintr-o succesiune univocă de secvenţe careconduce, întotdeauna, spre acelaşi rezultat). Această metodă prevede aplicarea cunoştinţelor şi
capacităţilor în vederea obţinerii unui produs semnificativ.
În cazul lucrărilor practice elevii sunt puşi în situaţia de a executa ei însuşi, subîndrumarea profesorului, diferite sarcini cu caracter aplicativ în vederea fixării şi consolidării
cunoştinţelor şi a formării priceperilor şi deprinderilor.
Unele lucrări practice pot fi efectuate de elevi și acasă.
Indiferent de modalitățile prin care se realizează, ele presupun un volum mai mare demuncă independentă din partea elevilor.
Lucrările practice nu vizează numai o acumulare de cunoştinţe. R. Tavernier consideră căacestea trebuie să dezvolte la elevi un anumit grad de stimulare în folosirea cunoştinţelor
acumulate.
În cadrul lucrărilor practice, nu se necesită acordarea notei pentru fiecare elev.
Lucrările de laborator se bazează pe experiment cu scop de investigare sau cercetare, suntdesfăşurate pe perioada unei lecții de descoperire.
Lucrarea de laborator este o metodă didactică bazată pe tehnici experimentale care nu
angajează resursele didactice la nivelul unui demers cu finalitate productivă şi cuprindeurmătoarele etape principale.
1. Stimularea interesului pentru efectuarea experimentului (motivaţia elevului prin: curiozități,date interesante și relevante);
2. înaintarea unei probleme;
3. emiterea unor ipoteze asupra experimentului;
4. stabilirea modalităţilor de verificare a ipotezelor - etapele desfăşurării experimentului;5.prelucrarea datelor obţinute;6.verificarea rezultatelor;
7.formularea concluziilor.
În cadrul lucrărilor de laborator, activitatea individuală a elevului, necesită apreciere, prinacordarea notei fiecărui elev.
Lucrările practice și de laborator vor fi organizate numeric pe clase, după cum urmează:Clasa a VI-a – 4 lucrări;Clasa a VII-a – 5 lucrări;Clasa a VIII-a – 5 lucrări;Clasa a IX-a – 5 lucrări;Clasa a X-a – 5 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist);
Clasa a XI-a – 6 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist);
Clasa a XII-a – 5 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanist).
Lista lucrărilor practice și de laborator recomandate pentru desfășurare, pe clase (Anexă).
Evaluarea sumativă este evaluarea materiei asimilate, care intervine în momente precise (lafinele unui semestru/ an şcolar, la finele unei unități de conținut/ a două sau câteva comasate,cărora orientativ le revin circa 15-20 ore, se pot propune 2-4 probe de evaluare sumativă, peparcursul anului şcolar, în funcție de numărul de ore acordat disciplinei, profilul, treapta deînvăţămînt, specificul colectivului de elevi).
La finele semestrelor în ciclul liceal, în cazul administrării tezelor semestriale la disciplina
Biologie de către Ministerul Educației, Culturii și Cerctării, nu vor fi desfășurate
suplimentar și lucrări de evaluare sumativă, astfel, se va evita suprasolicitarea elevilor.
Evaluările realizate la finele anului de studii vor demonstra nivelul de realizare acompetenţelor specifice și a finalităților manifestate prin valori și atitudini, indicate în
curriculumul la Biologie.
VII. Managementul temelor pentru acasă
Pe parcursul realizării demersului didactic la disciplina Biologie, un element al organizării șieficientizării lecției îl constituie - reglementarea managementului timpului temelor pentru acasă
conform prevederilor Instrucțiunii privind managementul temelor pentru acasă în învățământul
primar, gimnazial și liceal (ordinul MECC nr.1249 din 22.08.2018).
Volumul temelor pentru acasă pentru disciplina Biologie, nu trebuie să depășească 1/3 dinvolumul sarcinilor realizate în clasă, pe parcursul lecției. Media zilnică a timpului destinat
activităților de instruire pentru un elev din învățământul gimnazial și liceal (în clasă și ladomiciliu), însumând toate disciplinele școlare, trebuie să fie încadrată în 6 - 8 ore.
Timpul alocat temelor pentru acasă va fi folosit pentru asimilarea materiei teoretice de studiu,
formarea priceperilor, deprinderilor și abilităților de a aplica cunoștințele obținute la rezolvarea
problemelor/situațiilor problemă, la elaborarea mini-proiectelor de protectie a mediuluiînconjurător, de promovare a modului sănătos de viață, de implicare în diverse activități
interactive etc.;
Temele pentru acasă, de regulă, vor fi stabilite diferențiat, în funcție de nivelul de pregătire a
elevului și de caracterul activităților, după cum urmează:a) activități identice obligatorii (însușirea materiei teoretice, partea practică, constituită din
exerciții/probleme/situație-problemă etc.), de nivel mediu de dificultate, pentru toți elevii clasei.

Pentru pregătirea către lecția următoare sau către evaluarea sumativă – o parte a temei pentruacasă poate fi referită la recapitularea secvențelor respective din capitol/unitate de conținut;b) activități individuale, fără caracter permanent, pentru situațiile:- de recuperare/de redresare;- pentru dezvoltare și menținerea nivelului de cunoștințe al elevului;- pentru dezvoltare suplimentară și aprofundarea/diversificarea nivelului elevului (pregătirea
pentru concursuri, olimpiade etc.);c) activități de creativitate și extindere (individuale sau de grup), fără caracter permanent, delungă durată, pentru realizarea unor lucrări dezvoltate/sistematizate/generalizate (proiecte,
situații de problemă, lucrări practice/de investigație etc). Timpul acordat elevilor pentru
realizarea fiecărui tip de activități menționate va constitui, nu mai puțin de două luni. La nivel deinstituție/ clasă, cadrele didactice vor conveni ca astfel de activități să nu se suprapună.
Profesorii de biologie vor respecta managementul timpului temelor pentru acasă, astfel, vor evita
suprasolicitarea elevilor, realizănd demersul didactic în esența școlii prietenoase copilului.
VIII. Asigurarea didactică
VIII.1. Manuale de bază, recomandate de Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării înanul de studii 2019-2020:
Clasa

Numele autorilor, denumirea manualului

V

Z. Galben-Panciuc, Ştiinţe, manual pentru clasa a V-a, Chişinău, Editura Prut Internaţional,
2010
T. Cozari, Biologie, manual pentru clasa a VI-a, Chişinău, Editura Ştiinţa, 2017 (reeditat).
N. Bernaz-Sicorschi, V. Copil, Gh. Rudic, Biologie, manual pentru clasa a VII-a, Chişinău,Editura Ştiinţa, 2012 (reeditat).
N. Bernaz-Sicorschi, Gh. Rudic,Biologie, Ghid pentru profesori, clasa a VII-a, Chişinău,Editura Ştiinţa, 2007.
M. Duca, L. Dencicov, Biologie, manual pentru clasa a VIII-a, Editera Prim, Chișinău,2013.
T. Cozari, Biologie, manual pentru clasa a IX-a, Editura Ştiinţa, 2012 (reeditat).
I. Ungureanu, A. Postolache-Călugăru, I. Melian, manual pentru cl. a X-a, Editura Bons
Offices, 2012 (reeditat).
M. Duca, Biologie, manual pentru clasa a XI-a, Editura Editera Prim, Chişinău 2008.
N. Bernaz-Sicorschi, M. Leşanu, Gheorghe Rudic, Biologie, manual pentru clasa a XII-a,Chişinău, Editura Prut-Internaţional, 2017 (reeditat).

VI
VII

VIII
IX
X
XI
XII

VIII.2. Literatură metodică:1. Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.
432 din 29 mai 2017.
2. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Biologie, clasele VIIX, ediția 2019.
3. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Biologie, clasele XXII, ediția 2019.

4. Curriculum pentru învăţământul gimnazial. Biologie. Chişinău: 2010, aprobat prin ordinul
ministrului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010.
5. Curriculum pentru învăţământul liceal. Biologie. Chişinău, 2010, aprobat prin ordinul
ministrului Educaţiei nr. 244 din 27 aprilie 2010.
6. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Științe, clasa a V-a,ediția 2019.
7. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina Biologie în clasele X-XII, ediția 2019.
8. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina Biologie în clasele VI-IX, ediția 2019.
9. N. Bernaz, Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală.
Biologie, Chişinău, Editura Cartier, 2010, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.810
din 09 noiembrie 2010.
10. M. Goraş, S. Gînju, L. Rudei, Ghid de implementare a curriculumului modernizat înînvăţămîntul gimnazial. Biologie, Chişinău, 2011, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei
nr. 597 din 30 iunie 2011.
11. M. Goraş, N. Bîrnaz, A. Bîrsan, Standarde de eficiență a învățării Biologiei. Chișinău,Editura Lyceum, 2012, aprobat prin ordinul ministrului Educației nr.1001 din 23.12.2011.
12. Standardele de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituțiile de învățământ
secundar general (ordinul MECC nr. 193 din 26 februarie 2019).
VIII.3. Literatură suplimentară relevantă:
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

A. Crivoi, E. Calac, L. Dencicov, M. Duca, Biologie, manual pentru clasa a VIII-a,Chişinău, Editura Editera Prim, 2008.
A. Negru, A. Ştefîrţă, V. Cantemir, G. Gînju, Lumea vegetală a Moldovei (Ciuperci şi plantefără flori), Editura Ştiinţa, 2005.
A. Negru, A. Ştefîrţă, V. Cantemir, G. Gînju, Lumea vegetală a Moldovei (Plante cu flori),
Volumurile I, II, III, Editura Ştiinţa, 2005.
I. Ungureanu, A. Postolache, Biologie. Compendiu pentru clasa X-a, evaluare, Editura Bons
offices, Chişinău, 2005.
I. Munteanu, N. Lozanu, Lumea animală a Moldovei, Volumurile I, II, III, IV (I-Animale
nevertebrate, II-Peşti, Amfibieni şi Reptile, III-Păsări, IV-Mamifere), Editura Ştiinţa, 2004.
D. Zgardan, Galina Comarov. Culegere de probleme la genetica generală.
M. Goraș, S. Donici, A. Călugaru, E. Bohanțova, A. Brașoveanu, Biologie. Testare.
Compendiu pentru clasa a IX-a, Chişinău, 2013.

Mariana GORAȘ, șef adjunct, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei,Culturii și Cercetării, grad didactic superior

ANEXĂ
LISTA
lucrărilor practice și de laborator recomandate pentru desfășurare

Clasa a VI-a
Unitatea de conținut
I. Celula, unitatea de bază a vieții
Lucrare practica nr.1 - ,,Observarea structurii celulei vegetale și animale la microscopul
simplu.”;II. Diversitatea și clasificarea organismelor vii
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Recunoasterea la microscop, pe planse, în natura a unor
organisme monocelulare si pluricelulare”
IV. Plante
Lucrare de laborator nr.3 - Realizarea experimentului de evidențiere a transportului
substanțelor prin organele vegetative ale plantei.
V. Organismele în mediul lor de viață
Lucrare practică nr.4 - Colecționarea și afișarea diferitor imagini/ fotografii cu plante șianimale pe cale de dispariție din Republica Moldova.
Clasa a VII-a
Unitatea de conținut/Modul
I. Diversitatea în lumea vie
Lucrare practică nr.1 - ,,Diversitatea modalităților de deplasare la animale și mișcări la plante”;
III. Sisteme de coordonare și integrare ale organismelor în mediu
Lucrare practică nr.2 - ,,Evidențierea experimentală a acuității auzului, câmpului vizual,
mirosului, gustului la om”;
Lucrare practică nr.3 - ,,Evidențierea experimentală a conexiunii dintre miros și gust la om”;
IV. Reproducerea în lumea vie
Lucrare de laborator nr.4 - ,,Analiza structurii florii”.
NB Selectarea unei lucrări pentru a completa numărul necesar, rămâne la discreția profesorului.
Clasa a VIII-a
Unitatea de conținut/Modul
I. Sisteme vitale
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Analiza la microscop a unor celule vegetale și animale”;
II. Diversitatea în lumea vie
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Structura externă a frunzei. Frunze simple și compuse. Dispoziția
frunzelor pe lăstar”;
IV. Sisteme de coordonare și integrare ale organismelor în mediu
Lucrare practică nr.4 - ,,Evidențierea experimentală a unor reflexe la om (exemplu: rotulian,cubital)”;V. Sisteme de susținere

Lucrare practică nr.1 - ,,Acordarea primului ajutor în caz de entorse, fracturi, luxații,hemoragii”;
VI. Bioritmuri
Lucrare practică nr.2 - ,,Măsurarea pulsului, ritmului respirator în condiții de repaus și deactivitate fizică”.
Clasa a IX-a
Unitatea de conținut/Modul
I. Diversitatea în lumea vie
Lucrare practică nr.1 - ,,Calcularea frecvenței plantelor și animalelor pe m2 dintr-un ecosistem(exemplu, parc, grădină)”;II. Bioritmuri
Lucrare practică nr.2 - ,,Determinarea cantității de amidon în frunzele plantelor în perioada devară și toamnă”;
III. Sisteme de susținere
Lucrare practică nr.3 - ,,Identificarea țesuturilor mecanice în structura plantelor”;
IV. Sisteme vitale ale ecosistemelor
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Evidențierea experimentală a absorbției apei de către plantă”;
V. Sisteme de coordonare și integrare ale organismelor în mediu
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Demonstrarea experimentală a influenței usturoiului, cepei asupra
mucegaiului”.
Clasa a X-a (profil real)
Unitatea de conținut
Modulul II - Caracteristici generale ale organismelor
Lucrare practica nr.1 - Realizarea lucrării practice cu tema: Reproducerea asexuată/vegetativă
pe exemplul unei plante angiosperme.
Modulul III - Celula, unitate morfofuncțională a organismelor
Lucrare de laborator nr.1 - Realizarea lucrării de laborator pentru evidențierea unor substanțe
organice în celulă.
Lucrare practică nr.2 - Realizarea lucrării practice cu tema: Modelarea structurii unei celule
eucariote.
Modulul IV. Sistematica organismelor.
Lucrare practică nr.3 - ,, Recunoașterea poziției sistematice a unor organisme utilizând diverse
mijloace de determinare.
Lucrare practică nr.5 - ,,Realizarea lucrării practice cu tema: Structura florii la angiosperme.
Clasa a XI-a (profil real)
Unitatea de conținut/Modulul
Modulul - Recepția senzorială
Lucrare practică nr.2 - ,,Determinarea acuității acustice”;

Modulul - Sistemul locomotor şi locomoţia
Lucrare practică nr.5 - ,,Acordarea primului ajutor în caz de traumatisme ale sistemului
locomotor”;
Lucrare practică nr.6 - ,,Evidențierea compoziției chimice a osului”;
Modulul - Circulaţia substanţelor în organism
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Recunoașterea la microscop a diferitor elemente figurate alesângelui”;
Lucrare practică nr.7 - ,,Determinarea experimentală a pulsului în stare de repaus și după un
efort fizic”;
Modulul - Respiraţia
Lucrare practică nr.8 -,,Determinarea experimentală a ritmului respirator în stare de repaus șidupă efort fizic”;
Modulul - Nutriţia
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Realizarea experimentelor calitative pentru unele substanțe
organice: hidrați de carbon, lipide, proteine”.
Clasa a XII-a (profil real)
Unitatea de conținut/Modulul
Modulul – Bazele geneticii
Lucrare practică nr.1 - ,,Diviziunea celulară - Mitoza”;
Lucrare practică nr.2 - ,,Analiza legilor lui Gregor Mendel”;
Lucrare practică nr.3 - ,,Analiza arborelui genealogic al familiei”;
Modulul – Ameliorarea organismelor. Biotehnologii
Lucrare practică nr.5 - ,,Analiza unor soiuri ale plantelor de cultură”;
Modulul – Ecologia și protecția mediului
Lucrare practică nr.7 - ,,Observarea și înregistrarea în fișele de observație a stării mediuluiînconjurător din localitate”.
NOTE:În clasele de liceu, profil umanist, vor fi desfășurate lucrările practice și de laborator în
conformitate cu numărul stabilit și la discreția profesorului, de comun cu elevii.
Conținutul tematic al lucrărilor practice și de laborator a fost stabilit în cadrul reuniunii
metodice republicane cu specialiștii din OLSDÎ, responsabili de biologie, în conformitate cu
prevederile Curriculumului la disciplina Biologie ediția 2019, ediția 2010 și Caietele de lucrări
practice și de laborator la Biologie (pe clase, separat VI – XII), autori: C. Subotin, E.
Bohanţova, A. Postolache, M. Rotaru. Editura Lyceum, Chișinău, edițiile 2018/2019.