l\{inisterul Educafiei qi Cercetirii
al Republicii Motdova

ORDIN?,1-0i. dow ,,,.

101

mun. Chiryinlu

Cu privire la aprobarea
Conceptului de educa{ie multilingvi
in temeiulart.l40 alin (l) din Coduleducalieial RepubliciiMoldova nr.l52l20l4(Mon torul
Oficial al Republicii Moldova, 2014, nr.3l9 - 324, art.634), pct.9, subpcr.I l)
al Regulamenrul Ll cu
privire la organizarea gi func{ionarea Ministerului Educaliei gi Cerceiarii,
aprobat prin H
rea
Guvernului nr.14612021 (Monitorul Oficial al Republicii Moldova,2O2l, niOA - Z0g, art. ), in
conformitate cu Planul de acliuni din Programul National de invd{are a limbii.r;; ;
reminoritilile na(ionale, inclusiv popula{ia adultS, pentru anii 2023-2025, aprobat prin Hoti 'drea
Guvernului nr.11512023 (Monitorul oficial al Republicii Moldova,2O23,n..
lOt - lo4,art.22
in scopul consolidirii capacitalii instituliilor educa{ionale cu privire la modul de planifica )Ei
SI
implementare a programelor multilingve care integreazdinvifarea
limbii materne, a limbii
csl
a altor limbi din invdl6mdntul general, Ministrul Educaliei
9i Cercet6rii emite prezentul

ORDIN:

l. Se aprobd Conceptul de educalie multilingvd (Anex6).
2' Direc{ia politici in domeniile inv6(5mdnt general gi inv6fare pe tot parcursul vielii (doamMorcelina Baleca);va aduce prezentul ordin la cunoqtinfa organelor locale de specialitate ininvdfdmdntului;
va monitoriza implementarea conceptului de educalie multilingvd.
J. Controlul executdrii prezentului ordin se pune in sarcina doamnei
Valentina Olaru, sec

-

-

stat.

,/ Ministru

Execulant: Daniela Tirsind@ 022-234-623

ffi----Dan PERCIUN

la ordinul MEC nr'

{f,{

oin

Conceptul de educa{ie multilingvl

I. Actualitatea conceptului educa(iei multilingve
identitalii Ei comunita! orRepublica Moldova manifesta un interes deosebit in afirmarea
cultural6, economicd Ei poli cd
minorit6lilor nalionale prin extinderea particip6rii lor in viafa sociald,in viala comunitalii impun respecta
a !6rii. Integrarea indivizilor in societate Ei implicarea activ6
libert6{ilor omului'f.inciput.lJt condilii pentru garantarea drepturilor 9i*..r..: ^: i-^r,,-;,
incluzi
inr;ortanla acordati valorilor democra(iei, pluralismului Eit"1.1r1-.,::.:A^t_:Y:,':^':jsociale in Republica Moldova. Guvernul qi societatea moldovene3t.l:"egale Ei acc
propice in care persoanele aparlinand minorit[1ilor nalionale sd aibi oportunitali
in viala na{ional6'
asigurdnd astfel dezvoltarea lor armonioasd 9i integrarea activd,"ru..",'"';";;;#;';l'r
iqi propune s6 facili
Moldova
politici qi programe adecvate, Rep-ublicaa
O:::lli:participarea activ[ a *inoritalitoi nulionule in viala publici :l ll::::"lt
ff'::::lT:lSC
grupuri etnice' [n acest sen
promova coeziunea social[ 9i coe*istenla pa;nicd intre diversele
culturale Ei educalionale ca sd
dezvolt6 programe de p.omovare a limbiloi minoritalilor, iniliative
respectul reciproc.
consolideze identitateaacestor comunit[1i gi s6 incurajeze
imbunata{
in contextul integrdrii europene, Republica Mtldova depune eforturi .pentru
considein
luAnd
legislaliei qi politiciior referitoare la diepturile minoritalilor na(ionale,Aoo-^"im^+^^exprimdela libertatea,.ilffi;rJti"tui'ri""a"rdele internalionale in acest domeniu. Drepturile
sunt promovate 9i protejate pentru toli cet6!<asociere, religie Ei acces la educalie in limba maternS
indiferent de apartenenla lor etnicS.
drepturilor omului pentru Repu ica
Educalia multilingvd reprezintd o obligalie distincta aalela educalie, cdt;i in drepturile sne9jfi
Moldova, avAnd fundamentul s[u atit in dreptul generalderatific
omului,garantate prin tratatlle in'ternalionale privind drepturile""';;;;;;;ffi;,:.

;;ffa

ilffitrtil;ii"*rit..,cdtre statul moldovean.
Dreptul ta educalie este ferm stabilit in cadrul dreptului*.#;"r:;' ,;;ffi'l;"r."u,1'orrr;;;i rnternalionar priv.ind'i:"i"31]::,?]"i:O:"::::':T:'lli1:
Drepturile Economice, Socia

ind

rlemn
demn

atr I

iopirului (Articolul 28)2' Aceste instrun
culturale (Articorul l3j, ;i Convenlia privind Drepiurile

9i,ea personalit6lii umane, respectarea;Jiliil#Jilr"#r.,joili;ii, i.ri"r,.rea integrald
iuf
individuale 9i urigu*r.u o'Lp'ut'i la educalie *ilj'::i::1"":::,:::[]t::,i"|;:';'#:'ff:
feraeducalionale, dar
ffi:I:;,:H llr*ffi;;r"^J;;i,;iJ rn ourtucor in oblinerea rezurtatelor^onforcq.

oportunit6li egale pentru toli cetdlenii'3 .

Er:-:-^,oo -rrrrrrrnr
Discrir are-.-:-.:.^r Fliminarea
Formelor de Discrim
ruturor Fnrmelor'0"il:T:T;-il;::'ffi;.;;;'il;;!ionar6ry privind

lilor

Europ:iRasiala (Articolul 5) qi Convenlia Cadru a Consiliului
1t:I1-':i-"-'""i:"y'#l:cerminoritare. Aceste trarecunosc dreptul la educalie a comunit,lilorinl,educaliin cadrul sistemuluistatelor si promover. Ei ,a ,""unour.A Jiversitatea.lingvistic6
discrimindrii'
vederea asigur[rii egaliialii Ei combaterii
pentru aseinternalional ca un instrument puternic
Educalia multilingv[ este vizutd la nivel
rederecomandari oferite Republicii Moldova
conforma acestor obligalii, subliniat6 d. nr*.rouse

il|i,lr",i iffi"irii+)ffi),.lnternationalCovenantonEconomic,SocialandCulturalRights,,oHCHR,L
https://www.ohchr.org/en/instruments-mechanisms/instruments/international.covenant.economic-social-and.
cu ltu ral- rights.

commeedition, oxford
Rights of the child: A commentory, FirstJohn Tobin, ed., The uN convention on thePress' 201'9)'lnternational Law (Oxford: Oxford Universityof Diverse Societies &rh e Ljubtjono Guiderines on rntegrotion
3
oscE High commissioner on Nationar ruinorities,

2

ExplonotoryNote(Thertague:osCEHighCommissioneronNationalMinorities,20l2).

organisme internalionale.a in opinia sa din 2017, Comitetul Consultativ al FiCNM (Convenfia C ruapentru Proteclia Minorit6lilor Nalionale) a indemnat autorit6tile din Republica Moldova sd "spore
modmetodelor
oportunit6jile disponibile pentru studiul in limbile minorit[1ilor prin introduoerea
lin rl:de predare'bilingva qi muliilingv6 gi prin asigurarea unui invalamdnt de inaltlL calitate in diferitein cadrul unui mediu integrat di educalie".s Comitetul Drepturilor Copilului il remarcat in observa! lematern si
sale finale din 2017 cd Republica Moldova ar trebui sd "promoveze educa{ia in limba
Organisdomeniu".
inla toate nivelurile, prin intermediul unor profesori calificali

bilingv6
trataillui ICESCR (Convenlia Internalionala privind Drepturile Economice, Sociale 9i Culturalt
care apa
remarcat in 2017 cd Republica Moldova ar trebui s[ "creascd oportunitalile pentru elevii
Elimirpentruunor minoritali regionaie pentru a primi educa{ie in limba matern6"6 Ei Comitetul
pen
Discriminarii Rasiale subiiniaza necesitatea ca Republica Moldova sd "ia mdsurile necesare
gcoli".7inmaterndlimba
inasigura accesul copiilor din minoritSlile etnice la educaliepentru educ
ImportanJa educaliei bazate p. ii*bu maternd consolideazi 9i mai mttlt cazul
cd
multilingv6 ca o obligalie legald. principiile UNESCO privind Limba Ei Eclr,rcalia subliniazd
elevamaternd
limba
in
face
se
mai bune rezultate ininvalare sunt oblinute atunci c6nd instruirea
nivelurile de inv6!6ml
gi c6 statele ar trebui sa spiiline educajia bilingva ;i/sau multilingvi la toate
OSCE peAceastd perspectiv[ este in mare mdsuri suilinuti qi de recomandirile Comisarului
Educalionale
trrtinoritaiile Nalionale, in special in Recomand[rile Haga referitoare la Drepturile
lztinoritaiilorNalionalee qi Ghidurile Ljubljana privind Integrarea Societ6lilor Diverse.r0
cu zi, c
UNESCO promoveazd multilingviimui, adiia utilizarea mai multor limtri in viala de zi
1inacela;ilingvisticelinut. Mode lece este practica normal6 in cazul existenlei mai multor grupuripe
tot parcu ul
invdldriide educalie bilingve/multilingve asigurd inlelegerea intercultural6 in cadrul
Educ iavielii (conform Cadrului de lcliune pentru Educalie 2030, Obiectivul 4.6, paragraful 59)'lactranzilia
joac6
in
cheie
rol
un
multilingva bazatdpe limba maierna(i; in primii ani de gcolarizare
contribui lafamilie ia gcoal6 qi pro*or.az[ respectui pentru diversitate. Astfel, multilingvismul
lingvis lce
abilit[1icuformarea unor cet6ieni inlelegatori, desciri;i la diversitate cultural6 9i
dezvoltate, preg[tili ia se integreze in societatea global[ in continu[ schimbrare'

Experien{a existent[ in Republica Moldova privind implernentarea
ed uca(ie bilingv[/mu ltilingv[

lI.

modelelorin perioada 2015'2023, s-au desllqurat numeroase acliuni tl "Tl:il^l:"^*::::l*,:1
general cu ppentru imbunitalirea calit6!ii inv6![rii limUii rom6ne in instituliit 1t^f,l:'Pmdnt
in limbile minoritalilor nalionale, aprobat prin Hot[rdrea Guvernului 904/2015'de inva
Aceste acliuni au avut ca scop sus{inerea implement6rii metodelor
implementarea
bilingv/multilingv ia nivelul inv[tamantului obligatoriu gi au inclus dezvoltarea Ei

ffiworkConventionfortheProtection1tll11ion1r.Y:::,l*:::.""T:,opinionon
25 May 20t6, para.86, https://rm'coe'int/l'6806f69e0'
Republic of Moldova (ACFC/OP/lV(2016)004)',on the Combined Fourth and Fifth Periodics
Committee on the Rights of the child, 'concluding observations2017)' para 36(f)'Moldova (CRC/C/MDA lCOl4-5)'(United Nations, 20 october

the Republic of'concluding observations on the Third Periodlc Report of th6committee on Economic, social and Cultural Rights,
19 October 2017), para' 71(cl)'Republic of Moldova G/c..tz/voa/co/31'(United Nations,observations on the Combined Tenth and7Committee on the Elimination of Racial Discrimination, 'Concluding
7 June 2017)'
periodic Reports of the Republic of Moldova (cERD/C/MDA/co/10-11)' (Unitecl Nations,
Eleventh19.

Education Position Paper" 2003' 35'
Educations oscE High commissioner on National Minorities, ed.,rhe Hosue Recomy::!::!:it^::"?::!'iz*i1996)'
Relations'lnter-Ethniconof Notionol Minorities & Explanotory Note (The Hague: Foundation&
Guidetines on lntegration of Diverse societies
Ljubljonorhe10
vlinoritieJ
National
onoscE High commissionei
8

UNESCO, 'Education in a Multilingual World: UNESCO

Explonatory Note.

I

reprogram de studiu pentru Iimba romAn6, precum qi elaborarea

I:i:TllYi

unor ghiduri pentru implementa
pregcolar caie utili

de invdlar",:in:::na a.limbii rom6ne in instituliile de invalimant

programe de inv[fare a limbilor minorit[1ilor na{ionale.

Un alt program pus in aplicare a fost "lntegrarea sociolingvisticd a elevilor din

etnice prin extinderea numdrului de materii predate in limba romanA", laminoritd ile

care: s-au aldturat 47 dinrletl""j:m6nt. in cadrul. acestui program, s-a revizuit programul de studiu pen ru

9.: a limbilor
19*-.::!,|jll
inva{area simultand
romdndSi gdgduzlt, iaiauxiliarul didactic',iniiuja ror6na impreund afost elaborat pentru instituliile de inv6{dmdnt pregcolar. De asemenea, s-au dezvoltat
materi lemetodice referitoare_ la metoda CLIL (Content and Language Integrated Learning) gi
s-au pre rir

profesori pentru implementarea acestor strategii de invdlare.

Educalia bilingvd este recunoscutd ca o abordare importantl pentru dezvoltarea competenleJ
bilingve/multilingve in r6ndul elevilor/studenlilor, care implicd predarea in limba rom6nd gi
in ti,
matern6. Aceasta perspectivd se regdseqte in Plan-cadru pentru invafdmdntul primar,
gimnazial
liceal pentru anul gcolar 2022-2023.
Actualmente, se implementeazd programur nalional de invdlare a limbii romdne deminoritSlile nalionale, inclusiv populalia adultd, pentru anii z023-2025, aprobat prin HotdrA
Cuvernului 115/2023.
Cu toate acestea, existd necesitatea dezvoltirii unui concept de educatie multilingvl, in sco
implementarii unei aborddri sistematice in invdlarea limbilor minoritalilor linlvistice, a limbii rom6
$i, pe viitor, a limbilor straine. Aceastd conceptie va promova inlelegeiea Ei respectul pentdiversitatea lingvistic6, facilitdnd astfel integrarea;i incluziunea socialIa m-ilorit61ilor lingvistite.
asemellea, va contribui la dezvoltarea competen{elor de comunicare in mai multe limbi, care dedin ce in ce mai importante intr-o lume globalizatd.
In parte, eforturile de promovare a educafiei bilingve gi multilingve in invilam6ntul obligato
gi de inv[!5mdnt superior reprezintl un demers esenlial in asiguiarea clrepiului la educ-a1ie
dezvoltarea culturald qi lingvisticd a tuturor cetdjenilor, indiferent de aparienenla lor etnic6
lingvisticS. Aceste acliuni vor contribui la consolidarea coeziunii sociale gi la dezvoltarea ursocietdli armonioase, in care diversitatea culturald gi lingvisticd este valorizatl, gi promovata.

III. Cadrul legislativ ;i juridic al educafiei multilingve
in conformitate cu art. l3 alin. (l) din Constitulie, limba de stat a F:epublicii Moldova
limba romdnd, iar potrivit alin. (2) al aceluiagi articol, statul recunoagte r;i protejeazd dreptul
pistrare, dezvoltare gi la funclionarea limbilor vorbite pe teritoriul lirii. Potrivit art. 35 atin (2)Legii Constitulionale menlionate mai sus, statul asigurd dreptul de a alege limba de educare gi instruia persoanelor.
Legislalia gi politica educalionalS promoveazd studierea (si utilizarea) a mai mult de o limbd
predare in qcolile minoritSlilor lingvistice. in conformitate cu prevederile art.l0 din Codul Educati :i<al Republicii Moldova nr. 15212014, in sistemul educalional, procesul de invii![mdnt se desl]qoard nlimba romdnd gi, in limita posibilit[!ilor sistemului educa]ional, in una din limbile de circula{ eirrterna{ionalS sau, in limbile minoritdlilor najionale. in ariile locuite tradilional sau in num ir
substanlial de persoane apa(indnd minoritdlilor nationale, statul asigur6, in limita posibilit[1isistemului educalional, ca persoanele apa(inAnd acestor minoritdli sa beneficieze de condi
corespunzdtoare de a invala limba lor minoritard ori de a primi o educalie in aceastd limbd la nivel
invSlamAntului obligatoriu.
Pentru dezvoltarea educatiei in conformitate cu cerin[ele moderne din Republica Moldova,
fost elaborate gi adoptate o serie de documente: Strategio nalionald de dezvoltare "Moldo
Europeand 2030" (aprobati prin Legea nr. 31512022), programul pentru anii 2022-2025 pen
implernentarea Slrategiei de consolidare a relaliilor interetnice in Republi<:a Moldova pentru
2017-2027 (aprobatdprinHotirdreaGuvernuluinr. 146412016),Programulde'activitateaGuvernul,

"Moldova prosperd, sigurd, europeand", Strategia de dezvoltare "Educayia 2030" pentru anii 20
2025, Programul pentru suslinerea populaliei de etnie romd pentru anii 2'022-2025 (aprobat
Hotardrea Guvernului nr. 57612022), Programul nalional privind invdyareo limbii romane de cd
ninoritdlile nalionale, inclusiv populalia adultd, pentru anii 2023-2025 t(aprobat prin Hotdr6
Guvernului nr. 11512023), Competenle-cheie pentru invdlarea pe tot parcursul vielii (Bruxel)2018), Codul Educayiei al Republicii Moldovo, Convenlia-cadru pentru proteclia minoritdli
nalionale. Aceste documente definesc direcliile strategice pentru dezvoltarr:a unui mediu favora
dezvoltarii gi promovirii identit6{ii civice, respectdrii principiului egalit[tii qi nediscriminS
cet[lenilor Republicii Moldova, indiferent de apartenenla etnic6, religioar;d, social6 gi regiona
precum gi asigurdrii unui echilibru intre drepturile gi obligaliile cetd{enilor.
Prin adoptarea acestor prevederi legislative, Republica Moldova consolideazd statutul oficial allimbii romdne qi promoveazd in acelagi timp diversitatea lingvisticd in !ar6. RecunoaEterea 9i
protejarea dreptului persoanelor aparlin6nd minoritdlilor nalionale de a prirni educatie in limba )rcrmaternd contribuie la conservarea gi promovarea patrimoniului cultural qi lingvistic alqiinlelegcomunit[1i. De asemenea, inv[farea mai multor limbi in qcoli favorizeazd interactiunea
intre diversele grupuri etnolingvistice din Republica Moldova, contribuind la coeziunea social5
promovarea valori lor democratice.

IV.

Situa(ia actuall qi problemele identificate

4.1 lnvI{Imintul general

Sistemul de invilimAnt reprezintd un pilon important in dezvoltarea 9i promovarea diversi
culturale gi lingvistice a unei ![ri. Republica Moldova, ca stat multietnic, se confrunt[ cu provociin asigurarea unui mediu educalional adecvat pentru toli elevii s[i.
oportunit6li
Conform datelor furnizate de Biroul Nalional de Statisticd al Republicii Moldova, in anul
studii 2022-2023, sistemul de inv6!5mdnt din Republica Moldova cuprinde un num6r total de I
gcoli, impdrlite in funclie de limba de instruire utilizatdin procesul educa{ional. Astfel, 958 deoferl insiruire in limba romdn6, 202 degcoli oferd instruire in limba rus6, iar :57 de qcoli oferd iin ambele limbi, rom6n6 qi rusd. Exist[, de asemenea, o singurl qcoal5 in care instruirea se reali
in trei limbi: limba rom6n5, limba rus6 9i limba englezd.
Din num6rul total de 334,5 mii de elevi din invildmdntul primar 9i rsecundar general, 80,
elevi orurmeazd studiile in limba rom6n6, lg,lyoin limba rus[ gi 0,17o in limba englez6. Distribulia
in funclie de limba de instruire relevd c6 in regiunea Centru majoritatea el,;vilor fac studii in lirr ba
urme
rom6n[ (96,50.6.), urmatd de regiunea Sud (82,7%). Ponderi semnificative ale elevilor care.A
(78;2oh), iar in U
studiile in limba romdnS se gasJsc in regiunea Nord (79%) ;i municipiul Chi;indu
primar qi secun ar
Gdgduzia, g2,5yo urmeaz6 studiile in limba rusa. in institu{iile de invdldmAnt
Educatie 9igen-eral din st6nga Nistrului ;i municipiul Bender, aflate in subordinea lvlinisterului
ele'rilor.
dintotalulpentru96,7oh[ercetdrii, limba de predare este limba rom6nd
general se regr
De asemenea, este important de mentionat cd in instituliile de inv6!6m6nt
elevi aparlinAnd diferitelor etnii, precum: rus6, bulgatd, gdgduz[, ucraiineand, rom6, evreir
Limba romdna 9i limba rusd sunt limbile 3" ry:11
azerbaidjanii, belarr.rsa, armeand, urub6"t..
separate. Prepr
Republica Moldova. Limbile minoritalilor na{ionale sunt studiate ca discipline
cu predare
elevii care apar{in altor etnii decdt cea moldoveneascd iqi fac studiile in $c'olile
rus6.

din Repub
Aceste date statistice ofer6 o imagine complexi asupra sistemului de linvdjdmdnt
qiexistentd in !
Moldova in anul de studii 2022-2023. Ele reflecia diversitatea lingvisticd etnicd
pentru to{i elaeducalie
accesuluiasigurarea
reprezintd un indicator al eforturilor depuse pentru
indiferent de limba gi etnia din care fac parte'4.2 inv dldm6ntul profesional teh n ic

in anul de studii 2022-2023,numirul institutiilor de inv6lamdnt profesional tehnic a fost deeste limde unitali, dintre care 83 sunt publice gi 7 sunt private. Limba de instruire in aoeste institulii
predarerom6n1 lnstituliile de inv6!6m6nt profesional tehnic pot, la decizia lor, desclnide grupe cu
limba rusi qi bulgar[, in limitele planurilor de inmatriculare aprobate.
in anul de judii 2OZZ-2023:,in instituliile de inv6!6mAnt profesional tetrnic au fost inmatricu
46.000 de elevi, dintre care 40.998 sunt moldoveni, 1.286 sunt ucraineni,960 sunt ruqi,566
nalionalitali'bulgari, 1.941 sunt gdg6uzi,42 sunt romi, 103 sunt romdni Ei 104 reprezintd alte
limba
num6rultotal de eleri i-nmatriculafi, aproximativ 40.138 studiazdin limba romdn6, 5.739in
qi 23 in limba bulgar6.
4.3 tnvn{Imintul superior

in anul de studii 2022-2023, releaua instituliilor de inv6!6mant superior este formatd din 2l
in aoeste institulii este lir
unit61i, dintre care l3 sunt publice qi 8 sunt private. Limba de instruire
in limbile rus6, engler
roman6. Instituliile de invalamant iuperior pot deschide grupe cu predare
aprobate' Confo
admiteredefrancez1, german6 sau in alte limbi, in limitele planurilor
decat limba institu,.egulamenirlui privind admiterea, candidalii pot alege o alti limb[ de instruirede Stat Com
Universitatea
in care au absolvit. in trei institutii de invdldmdnt superiorrusa. La Universit
Universitatea de Stat Taraclia qi Universitatea Slavon6, limba de instruire esite,,A. Russo" din Balli, o regiune cu un numdr mare de vorbitori alolingvi, se practicd formde Statevaludri in ambele li
de grupe mixte (vorbitori de limb6 rom6na gi rusS) cu predare, consultalii 9i

de studii de licen![,Din num[rul total de studenli inmatriculali in anul 2022lra primul ciclu(243) sunt bulg
(l 1.956) sunt moldo veni,3,4Yo (485) sunt ucraineni, 3,1% (431) sunt ruqi, I '7%
ca "alte nafionalitati"' )ll.t
3,4% (475) sunt gagluri, O runt romi, iar restul (63) sunt inregistrati
1Q1 de--l--^^+i- , 1A
l0'787
inscrigi la ciclut I de studii universitare de licen{ii, aproximativ(21%) in limba rus6, iar 227 in alte lir
studenli (7|o/o)au ales s'6 studieze in limba romdn6, 2.g04
I;ffi;'';,J;; itil.nl
striine.

(aproximativ 85%o) au a
Din numarul total de studenli inmatriculali la ciclul ll, 4-430
in alte limbi'
studieze in limba romanS, 618 (12%) in limba rus[ qi 175
4.4 Statutul disciplinei qi evaluarea competen{elorlingvistice pe niveluri de educa{ieeste reglementatd de Codul Educafie nr,
Evaluarea rezultatelor inv6!6rii in Republica Moldova
rlui
principal al acestei evaluari este determ':::::
15212014, articolul 44, alineatul (l). Scopull::,1con] ,flTlin conformitate cu standardele educalionale nafionale';:ffi;#" ""*o"."ielor elevilo.
rbaaceluiaqi a(icol, urin"uiri tjl' in institufiile de.inv6!5m6nt ": :,?11.]:*.1,:,"*o^:":.1:: :'":::llqi
gimnazi:ffi;i:'#r*t#';il-"*'.,1'"uu;ffi; la nmba romani la finalizarea invalamdntului
liceal.

se realizeaza in formd scrisa pentru
Testarea na{ionala la limba romdnd este obligatorie Ei.x /-x^x"-Xlkr
in timp ce testarea nalionaia la limba Ei literatura ucraineana/gdglnzdlbul
primari liceal[ in formd scris6, nu qi in treapta gimnaziald'

t*pt.l'.":f;;ffiffi*,

se desf[Eoard doar in treapta

9i4.5. Planurile de invl{5mint pentru anul de studii 2023-2024, in func(ie de limba de preda
pentru inv[{[m0ntul primar (clasele l-4), invi(imflntul gimnazial (clasr:le 5-9) qi inv[{[minliceal (clasele 10-12).

in conformitate cu articolul 40, alineatul (8) din Codul Educa{iei al Republicii Moldova

r15212014, Planul-cadru este obligatoriu pentru toate instituliile de invdlim6nt general 9i este aprc
Ide Ministerul Educaliei qi Cercetdrii.
in Republica Moldova, limba romdnE 9i limba rusi sunt cele doua limbi predominante utili
in procesul de invdt[m6nt.
ClaseleNumSrul de ore in
institulii le de inv6!6mdnt
cu predare in limba
romdnI,e

Numirul de ore in Num[rul de ore in
instituliile de inv6!5m6nt gcolile cu predare in
cu predare in limba rus[

limba rusd pentru elevii

24
26
27
28
29
30

26

aa
JJ

35

JJ

35

29

32

34

29131

33135

Clasa a Xl-a 30/3 I

33135

35/38

32136

34.1'38

ucraineni, gdgduzi,
bulgari

Clasa a I
Clasa a II-a
Clasa a III-a
Clasa a IV-a
Clasa a V-a
Clasa a VI-a

20

Clasa a VII-a30
30

Clasa a VIII-a
Clasa a IX-a

22
22
23

26
27

29
30

3l
)L

3s138

Clasa a X-a(umanistic/real)

28(umanistic/real)

Clasa a XII-a

30132(umanistic/real)de predare, putem obst rV
comparand numarul de ore pe s6ptdm6n6 in diferite clase Ei limbi
diferenle iemnit-rcative in numdrul de ore/timp de studiu al elevilor.
limba romdn6, numdrul de orr pe
Astfel, observdm cd in instituliile de invilamant cu predare incin schimb, in instituliile de inv[![mdn cu
s6pt6m6n6 variazdintre 20 qi 30 de ore in funclie de clasi6.
it
io
indir
3ii de ore' Aceasta
predare in limba rus6, num[rul de ore pe s[pt6m6n6 variazdintre24 9i
mai mare de ore pe tru
numiiruncu
predare,diferen![ in sarcina de studiu intre cele-doui limUi deinstituliile de inv[!6m6nt cu predare in limba rus6'
dln
in ins;titu{iile de inv6!6min1 diAnal\zadatelor statistice aratd cdnumf,rul de ore pe slptdmdnd
lr-t
predare' Aceste diferen{e indicd nivr ,luri
Republica Moldova yariazdin funcfie de clas[ qi limbe de6nt.
inv6{6ndenivelulin funclie dediferite de cerinle academice 9i de dezvoltare a competenlelor,.00h
in limba rus6 este in medie cu
predarecu
qcoliiepentrucurriculumuluiasdptdmdnal6
inc6rc6tura
cu predare in limba roman['mai mare decat incarc[tura saptlmanal[ pintru gcolilel4.6. Abordarea sistematic[ de inv6{are a limbilor

minoritare s51e in mare m6sur6 timit Lt in
Din datele prezentate, este evident c6 studiul limbilor
mbi
general, in timp r:e predarea in aceste I mcadrul materiilor tingrirtlie in instituliile de inv[]6mAnt
sin
intr-odoar
predarea;ur5
mult decat atdt,
la diferite niveluri de educalie nu are loc sistematic. Maibilelirdintremulte
c6temeriExistalimb6 (rom6n6 sau rusd) nu raspunde multilingvismuluiminoritare (rusa, g6gauzd, romdnS, bulgar6, ucraineanS, romani E.a.) ar putea fi pierdute in situ
utilizdrii lor limitate, de exemplu, doar in vorbirea de zi cu zi, ceea ce ar putea duce la pierde
identitatii lor. De asemenea, limbile se afld in condilii inegale in ceea ce priveEte conservarea
dezvoltarea lor; spre exemplu, limba gdgduzd se afl6 pe marginea dispariliei, ceea ce necesitl mis
suplimentare pentru renaqterea sa'
Existenla diferitelor niveluri de competenti in limbile materne, incllusiv in rAndul cadre rledidactice, nu permite o implementare completS a studiului tuturor materiilor in aceste limbi.
le
lim
in
de invd![mAnt prezente nu reu$esc sd rSspundd in mod adecvat nevoilot' de educalie
minoritililor lingvistice, ceea ce poate duce la perpetuarea situaliei precare at acestor limbi.
peniru a aepaqi aceste provbcdri, este necesar sd se dezvolte politici qi programe educa{ioncoerente qi comprehensivi, care sd promoveze qi sd protejeze diversitatea lingvisticd
promovamulticultuialismui in societate. in acest sens, se impune un accent pe col:lservarea Ei
infrastructlimbilor minoritare, inclusiv a celor aflate intr-o situa{ie critic6. Imbun[titirea
educalionale, formarea cadrelor didactice calificate gi furnizarea de materiale didactice adecvatr
limbile minoritililor lingvistice sunt doar cdteva dintre mdsurile care pot contribui la o mai b
integrare a acestor limbi in sistemul educafionalca
ln concluzie, o abordare coerent[, analitici ;i comprehensivd este necrssard pentru a aslgura rnt
limbi
acestecd
ci
lingvistice,studiul limbilor minoritare lingvistice nu este limitat la materiile
rie
lingvisticd
integrate in mod corespunzatoi in toate nivelurile de educalie. Aceastd diversitate ,v I la---L
identitat si
gi valorizatd, pentru a asigura o societate mai incluziv[ qi respectuoasi fa!6 deIprot"ejat6

cultura tuturor membrilor sdi.

v.

obiectivele conceptului de educa{ie multilingvl pi principii fundaLmentale

obiectivul strategic al punerii in aplicare a conceptului de educafie multilingva

conastfel incat aceqtia sI
imbun6t6{irea echitalii'Ei Eanselor oferite elevilor pentru arealiza studii,,rrltilingvism Ei competenle interculturale, care s6le per:miti sd acJioneze efrc
cultutin calitate de cet6leni. Acest lucru impiica manifestarea respectului fa!6 de diversitatealiaprecierea;;#;;.;."rr"i.urii interculturale, p[strarea qi dezvoltarea limbilor materne 9i
rom6ne cabazdcomund pentru interac{iune. .--^ r^ ^r.. lepromova programe de edu
Scopul direct al conceptului de educa{ie multitingv[ este de aial(pregcolar,p:lT1f
multilingv[ bazatepe limba materna in institu{iile de invSpmant general
i:T:
rea
posed
ji ti..uti unde instiuirea se desldqoard in limbile minorit6lilor nalionale' Cunoaqterea qi
civice. Dezv^oltart SI
limbii romane este un factor important care asigura dezvoltarea identitalii
condilii necesare pen!ry implementarea. conceptului' In ac lagi
foprturirarea limbii romdne devinDezvoltarea multilingvisn lui
timp, este important sd se pdstreze Ei sd se derrolte multilingvismul'
a grupurilor etnice care locuiesc in Repu lica
este legata de plstrarea Ei dezvoltarea limbii materne
indiferent Ot
Moldova. Asigurarea egalitalii de ganse pentru to{i.copiii.9i-tinerii,::::tf}i'r'^",ti1;
de impliva creqte nivelul
calitate
i:il;, ;,#"ii"fiinrtt psihomotorii, la o educalie lingvisticide la asigurarea
creqt
vielii'calit6!ii
in procesele sociale, politice qi profesionale, ceea ce va contribui
duiabilI a economiei gi bundstarea poporului'obiective pe termen med
in acest sens, introducerea educaliei multilingve are urm[toarelelung:imbii rom6ne in invdldmAnttrl general, precum
a limbii
apli'erei de aplicareaextiinderea sfereitinvalamAntut non-forrui, ,..u.. ,u d"e.la o creqtere a. nerl.o-11ang::*:.:t"l:]::t:Tdenalionin sistemulnaliminoritdlilor nalionale
iliile minoriteliloro mai buna iintegrare a eleviilor diin familiile:lor
va contribui la imbun6t[!irea perspecti
inv6!6m6nt profesional gi superior, ceea ce, la rdndul s6u,
de angajare gi de participare la viala publicS;
capabil s[ lucreze intr-un
crearea uneli refele de Personal didactilc inalt calificat,

il,*ffii;ruf]'a.

lingvistic divers;

.
.

imbun6tS{irea educa}iei lingvistice prin studiul integrat al limbilor Pi ,Jisciplinelor;p[inextinderea oportunitatilor de conservare gi dezvoltare a limbilor minoritalilor na{ionale
extinderea utiliz6rii limbilor materne, precum qi aiimbilor pe cale de disparilir:, in predarea subiecte!or1'
academice;omulticulturalismul va deveni o caracteristicd integralS a sistemului educalional, formafrd]

capacitatea elevilor de a trii intr-o lume diversS;

creEterea nivelului de toleran{d fald de diversitatea lingvistic[, ceea ce va contribui.

societate coezivS.

la obune practici, sr: propune implementa(ealin6nd cont de standardelor internalionale gi a celor mai
urm[ioarelor principii in planificarea gi implementarea form[rii lingvistice intr-o societdte
multilingv6:
eiucalia bilingv[ Ei/sau multilingvi bazatdpe limba matern6, fiind un instrument de educafiiel.
qi
incluziv[, permite iirbundt6lirea calitAlii educa(iei, prin cunoqtintele qi experienla elevilor I

profesorilori
deeducalia bilingv6 gi/sau multilingv[ pe toate nivelurile promoveaz5 egalitatea socialS lii.
{engi este un element-cheie al unei societS{i care se distinge prin diversitate lingvistica; ,^ , ,.1=.,
3. limba este o componentl esenliali a educaliei interculturale, cu scopul de a imbun6lattdrepturTor
I

inlelegerea reciprocd intre diferitele grupuri ale populatiei qi de a promova respectarea
fundamentale ale omului.

I

Esenla implement[rii acestor principii este

urmdtoarea:

I

pAnd la ultima etapd aeducaliabazatdpe limba maternd ar trebui sI continue, pe cAt e posibil,
pe l6ngd limba matern6, ar trebui
educa{iei; condi}ii pentru inv[farea unei a doua limbi (romdne),
create incepdnd cu inv6{6mdntul-- -.t22- -^1....,de sprijin
Rettruintroducereapred[rii in adoua limbS (rom0n[) trebuie efectuatiin condiliiopreqcolar;.

prima limbS sau limba maternd a copilului;,. t ! -L-.\t:.-!\ r^.. .-^".., ^l -^la rf3t, ar.
studiul intensiv gi interdisciplinar al unei a treia limbi (o limbd striiini)
111!11 :1.::
elev s[ poat6 funcfiona in cel p$!tn
unlaabsolvireincdt
astfelg.n.rul,inv6f6m'6ntul
gi
indesligoare
lingvisticii practicd in secolul XXI'
trei limbi, ceea ce arirebui s6 devina o normd pentru competenla
I

VI.

Etape de imPlementareIIde eduoalia

legatein prima etapd, formarea cadrelor didactice va fi reorientata; sarcinile
va fi asigurata durabilitptea

multilingv[ vor fi adaugate la sistemul de dezvoltare profesionala;institulii de inv6{6m6nt superior; ya fi
programelor-pilot de edLialie multilingvd in gradinile, ,.oli.9i
de invdfdmint'
oferit sprijin lingvistic profesorilor ca.: lrcreZzdin initituliile
pilotarea programelor de edu{atieizatdsistem.atin cea de-a doua etap6, va fi rrnit riti Ei
qi calitatea competenfelor
multilingva in li*bile r*G-rn6 qi rom6n6. va fi monitorizatddeivoltarea
in pr.gramele-pilot de edudatie
gi disciplinare ale elevilor. I-imba romanS r, n in.i*6

lingvistice
muitilingv6'la fiecare nivel de inv6![m6nt obligatoriu'
multilingve cu limbi srline
in a treia etapi, in sistemul de educalie ior fi introduse programe
obligatorii.

Vll.lmpactpetermenlungalimplement[riieduca{ieimultilingve
Introducerea educafiei multilingve va ft realizata
elaborat pentru o perioadd de 5 ani'

pe baza Planului de implementare' care va fi

pentru a asigura tranzilia la educalia multilingv6, ludnd in considerare nevoile elevilor 9i
etnice, direc{iile piioritare ale Planului de implementare vor fi
interesele diferitelor
urmatoarele:"o*unitaliaAsigurarea sistemului de invllamdnt cu personal didactic calificat, inclusiv bilingv, Pentr{
cregte ponderea specialiEtilor in educalie multilingv6;, :,-.-1.^^
inclustv un slstQm
2. Crearea condiliilor pentru ca elevii s[-gi pdstreze qi sd invete limba matern[,multilingva;
edurcalia
de incurajare a institutiilor de inv6!5mdnt care au reugit sd implementeze
ale programelor,de3. perfecfionarea metodologiei de predare a limbii romine gi a altor limbi
irrformal'","':
educalie multilingv[, inclusiv prin utilizarea tehnologiilor interactive 9i'-":"it]l:disciplinelor academice in ltnlba
asigurarea, in cadiul programelor de educalie multilingv6, a predrrii
disciplinelor la topte,.ofrana gi a altor timui,"rotosind metodologia pred[iii integrate a limbilor 9i
nivelurile inv6![m6ntului obligatoriu;
4. Crearea unui sistem elicient de monitorizare aprogramelor educalionale multilin9ve, incluf iv
pentru evaluarea competenlelor lingvistice ale elevilor;
autoritalilor.locale.f a
5. Asigurarea implicarii elevilor, familiei, a comunitalii parinlilor, a comerciale
Ei publice'
comunit6lii profesionale gi pedagogice, a instituliilor Etiin!ifice, culturale:,qii in promovarea educaf iei
precum qi a voluntarilor in.utitut" di agenli activi in procese consultativel.

multilingve.
in sistemul educalional
Asifel, pdnd in 2030, introducerea programelor de educalie multilingvd
va contribui la urm[toarele:care vorbesc riJuuoextinderea utilizlrii limbii romdne, cregterea numdrului de persoane
romAnS;na{ionale dinp[strarea, dezvoltarea ;i promovarea limbilor materne ale minoritAlilor
Republica Moldova;
inclusiv po'sedarea limbilor materne.
,d,ezvoltarea multilingvismului in randurile noii generalii,
obligatoriu'
a limbii de stat, precum qi cJlor striine, incluse in curriculumuloVIII. Autorit5{i qi institu{ii responsabile de implementarea conceptul''ti de educalie
multilingvd

asigurd:. elaborarea curricula qi a standardelor;. monitorizarea implementarii programelor de educafie multilingva;
o evaluarea rezultatelor implementirii programelor;o formarea inilialS a cadrelor didactice pentru programe;o recalificarea cadrelor didactice pentru implementarea Conceptului'de educatie multilingvd $i

I

I

I

I

i

I
I

. asigurar"u "Jitafiffi**tdrii Conceptului;y r- .-:..^, -^:^
multilingv6 la nivel raional/municipal;IIo finantarea implementarii programelor de educalieo monitor izareaimplement6rii programelor de educafie multilingvS;
dezvolfarea. crearea de formate pentru schimb"ul de experienla intre instituliile de inv[]6mdnt $i
profesionalA a perslnalului administrativ qi pedagogic;
o organizarea de evenimente care contribuie la cregterea reounoaqterii 9i Rresti{iului
I

I

Institutiile de invitdm6nt vor contribui la:. elaborarea modelelor de educafie multilingv6;

l

I

a
a
a

IX.

elaborarea unui plan de ilementare a programului educalional multilingv gi reali
acestuia;
monitorizarea $i ev
rezultatelor programului de educa{ie multilingvd lainstituliei de invdtim6nt;
voltarea profesionalS a cadrelor didactice;crearea condi!iilor pentru
tizare a pirinJilor gi elevilor despre educalia multilingv6;
cre$terea gradului de congt
alte institulii, organizalii gi mediul de afaceri pentru dezvo
implicarea in parteneriate
programelor de educa{ie m Itilingv[.

Costuri de realizare ativelor din programul educa{iei multilingve

rea Conceptului de educa(ie multilingvd 9i a Planu
Finanlarea pentru
corespunzdtor va fi asiguratd de la bugetul de stat, precum Ei de la bugetul local pentru introduce
in instituliile de inv[!5m6nt general (preEcolar, primar, gimnaz
programelor de educa{ie multilin
specifice legate de introducerea educaliei multilingve poatei liceal). Implementarea sarci
cum ar fi ,,Programul nalional privind invilarea lin
inclusd in programele exi,, inclusiv populalia adult6, pentru anii 2023-2025" qi altele.
rom6ne de citre minoritdtile nati
altor surse de finanlare in cadrul cooperirii cu partenerii
asemenea, este planificatd atrage
dezvoltare.