MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM NAȚIONALÎnvățământul primar

LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂPENTRU INSTITUȚIILE DE ÎNVĂȚĂMÂNT CU PREDAREÎN LIMBILE MINORITĂȚILOR NAȚIONALE• Curriculumul disciplinar• Ghidul de implementare a curriculumului disciplinarChișinău, 2018
1

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 1124 din 20 iulie 2018)
COORDONATORI NAȚIONALI:• Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
• Valentin CRUDU, șef Direcție Învățământ General, MECC
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Mariana Goraș, șef-adjunct Direcție Învățământ General, MECC
Valentina Gaiciuc, consultant principal, MECC
Natalia Grîu, consultant principal, MECC
Ala Nikitcenko, consultant principal, MECC
Corina Lungu, consultant principal, MECC
Daniela Cotovițcaia, consultant principal, MECC
Vasile Onică, consultant principal, MECC
Angela Prisacaru, consultant principal, MECC
Viorica Marț, consultant principal, MECC

EXPERȚI-COORDONATORI NAȚIONALI:• Ludmila URSU, dr., prof. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
• Vladimir GUȚU, dr. hab., prof. univ., USM• Anatol GREMALSCHI, dr. hab., prof. univ., IPP
GRUPUL DE LUCRU PENTRU DEZVOLTAREA CURRICULUMULUI DISCIPLINAR:• Tamara CAZACU (coordonator), dr., IȘE• Rodica FETEASCO, grad did. Superior, IP LT „Vasile Lupu”, mun. Chișinău
• Veronica ROȘCOVANU, grad did. Superior, IP LT „Dimitrie Cantemir”, mun. ChișinăuAUTORII GHIDULUI DE IMPLEMENTARE A CURRICULUMULUI DISCIPLINAR:• Tamara CAZACU (coordonator), dr., IȘE• Rodica FETEASCO, grad did. Superior, IP LT „Vasile Lupu”, mun. Chișinău
• Veronica ROȘCOVANU, grad did. Superior, IP LT „Dimitrie Cantemir”, mun. Chișinău• Maria ȚVETAEV, grad did. Superior, IP LT „Dimitrie Cantemir”, mun. Chișinău
RECENZENȚI:• Viorica GORAȘ-POSTICĂ, dr. hab., prof. univ., USM• Olga BRĂILĂ, grad didactic Superior, IP LT „Dimitrie Cantemir”, mun. Chișinău
Redactor: Tatiana NICULCEA
373.3.091:[811.135.1+821.135.1.09]
L 62
Limba şi literatura română : pentru instituţiile de învăţământ cu predare în limbileminorităţilor naţionale : Învăţământul primar : Curriculum naţional / Tamara Cazacu, Rodica
Feteasco, Veronica Roşcovanu [et al.] ; coord. naţ.: Angela Cutasevici [et al.] ; experţi-coord. naţ.:Ludmila Ursu [et al.] ; Min. Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Rep. Moldova. – Chişinău : Lyceum,2018 (F.E.-P. “Tipografia Centrală”). – 132 p.
Bibliogr.: p. 129-131 (55 tit.). – 1000 ex.
ISBN 978-9975-3258-1-3.
Editura LyceumChișinău, stradela 2 Aerodromului 2, of. 7
tel/fax: +(373) 22 212636; gsm: +(373)69177975, +(373)76770175
e-mail: editura.lyceum@mail.ru
www.lyceum.md; fb.editura lyceum

ISBN 978-9975-3258-1-3.		

2 						© Ministerul Educației, Culturii și Cercetării
al Republicii Moldova

Cuprins
1. Curriculumul disciplinar la limba și literatura română pentru instituțiile
de învățământ cu predare în limbile minorităților naționale

5

Preliminarii

6

1.1. Cadrul conceptual al curriculumului pentru învățământul primar
1.1.1. Curriculumul pentru învățământul primar: abordare sistemică
1.1.2. Sistemul de competențe pentru învățământul primar
1.1.3. Curriculumul pentru învățământul primar ca sistem de procese

10
10
11
15

1.2. Curriculum la limba și literatura română
1.2.1. Repere conceptuale ale disciplinei
1.2.2. Competențele specifice ale disciplinei
1.2.3. Administrarea disciplinei
1.2.4. Repartizarea orientativă a orelor pe unități de conținut
1.2.5. Volumul recomandat al produselor pe clase
1.2.6. Clasa I		
• Unități de învățare
• Detalieri ale conținuturilor de învățare
1.2.7. Clasa a II-a
• Unități de învățare
• Detalieri ale conținuturilor de învățare
1.2.8. Clasa a III-a• Unități de învățare
• Detalieri ale conținuturilor de învățare
1.2.9. Clasa a IV-a
• Unități de învățare
• Detalieri ale conținuturilor de învățare
1.2.10. Contexte tematice de reper

16
16
21
21
21
22
23
23
26
28
28
34
36
36
42
44
44
50
52

1.3. Repere privind strategiile didactice55

1.4. Repere privind evaluarea
1.4.1. Evaluarea criterială prin descriptori. Orientări generale
1.4.2. Strategii de evaluare
1.4.3. Autoevaluarea în contextul autoreglării

55
55
57
58

1.5. Activități transdisciplinare59

1.6. Cadrul european comun de referință pentru limbi. Aplicare
1.6.1. Descrierea nivelurilor de referință A1.1 – A2.2
1.6.2. Aspecte calitative de utilizare a limbii țintă

60
60
63

3

4

2. Ghidul de implementare a curriculumului disciplinar la limba și
literatura română pentru instituțiile de învățământ cu predareîn limbile minorităților naționale

64

Cuvânt înainte

65

2.1. Tabloul proceselor psihice ale copiilor de vârstă școlară mică66

2.2. Reguli de aur de predare-învățare

67

2.3. Proiectarea curriculară la disciplinele de învățământ în clasele primare
2.3.1. Orientări generale
2.3.2. Proiectarea didactică de lungă durată
2.3.3. Proiectarea didactică de scurtă durată

69
69
71
74

2.4. Repere metodologice pentru formarea competențelor de comunicareîn limba română
2.4.1. Competența specifică 1: Receptarea mesajelor orale în diverse
situații de comunicare, demonstrând interes în procesulde învățare a limbii române (înțelegerea după auz)
2.4.1.1. Procesului de ascultare. Cerințe
2.4.1.2. Exerciții de ascultare
2.4.2. Competența specifică 2: Producerea de mesaje orale în situații
de comunicare dialogată și monologată, manifestând atitudine
pozitivă și atenție pentru calitatea exprimării și îmbunătățirea
continuă a acesteia (vorbirea)
2.4.2.1. Principii de selecție a lexicului
2.4.2.2. Algoritmul de lucru cu vocabularul
2.4.2.3. Cerințe față de formularea întrebărilor
2.4.2.4. Dialogul. Exemple
2.4.2.5. Activități de învățare
2.4.3. Competența specifică 3: Receptarea mesajelor/textelor scrise,manifestând dorința de a utiliza informațiile noi în situații
variate de comunicare (lectura)
2.4.3.1. Etapa abecedară. Pașii citit-scrisului
2.4.3.2. Lectura. Textul. Explorarea și înțelegerea
2.4.4. Competența specifică 4: Producerea mesajelor/textelor scrise,demonstrând perseverență în aplicarea normelor limbii române
literare și realizarea unei comunicări eficiente (scrierea)
2.4.5. Activități de joc

101
107

2.5. Elemente de construcție a comunicării
2.5.1. Lexicul fundamental
2.5.2. Modele de vorbire

109
109
114

2.6 . Modele de proiecte didactice116

2.7. Proiectarea activităților transdisciplinare

127

Bibliositografie

129

80
80
80
81

82
83
84
86
87
90
94
94
99

1. Curriculumul disciplinar
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂPENTRU INSTITUȚIILE DE ÎNVĂȚĂMÂNT CU PREDAREÎN LIMBILE MINORITĂȚILOR NAȚIONALE

Clasele I-IV

5

Preliminarii
Disciplina Limba și literatura română în instituțiile de învățământ general cu instruire în limbile minorităților naționale este o disciplină de bază. Scopul principal
este de a asigura formarea unui nivel de comunicare suficient pentru dezvoltarea
personală a elevilor, pentru integrarea în viața socială, culturală, economică și politică, pentru a le oferi posibilitatea să-și continue studiile în limba română, precum și
pentru încurajarea comunicării și cunoașterii interculturale.
Curriculumul la limba și literatura română este parte componentă a Curriculumului pentru învățământul primar care, la rândul său, face parte din CurriculumulNațional și reprezintă un document reglator și un act normativ prevăzut pentru a fi
implementat în procesul educațional în clasele primare.
Scopul Curriculumului pentru învățământul primar constă în concretizarea și valorificarea politicilor educaționale la nivelul învățământului primar.
Prezentul curriculum este a patra generație de acest tip de documente și a doua
generație de curricula centrate pe competențe. Necesitatea schimbărilor a fost determinată de realități diverse, precum:• funcționarea curriculumului anterior [6] mai mult de un ciclu curricular (8 ani:
2010-2018);• promovarea unor noi politici educaționale și curriculare cu referire la dezvoltarea sistemului de învățământ (elaborarea și implementarea standardelor educaționale, reconceptualizarea evaluării rezultatelor școlare în cadrulînvățământului primar, conceptualizarea unui sistem al managementului curriculumului etc.);• aspectele vulnerabile, identificate în procesul monitorizării curriculumului.
Dezvoltarea curriculară a fost reperată printr-un proces de evaluare sistemică și
holistică a curriculumului anterior, în baza unei metodologii aprobate [22, 23].
Demersul dezvoltativ a fost bazat pe paradigma curriculară construită în Cadrul de Referință al Curriculumului Național, 2017 [2]. Totodată, au fost urmărite și
tendințele dezvoltării curriculare pe plan internațional și pe cel național [23, p.5-6].
Curriculumul pentru învățământul primar dezvoltat generează un sistem de componente ierarhic organizate care realizează două funcții principale:• funcția reglatoare, vizată prin componenta teleologică;• funcția strategică, vizată prin componentele conținutală și procesuală.
Funcțiile date determină categoriile de beneficiari ai prezentului document: conceptori de curriculum, autori de resurse didactice, manageri și cadre didactice, eleviși părinți, alte persoane interesate.
Cadrele didactice vor utiliza curriculumul disciplinar în proiectarea și realizarea
procesului educațional la clasă. Curriculumul stimulează creativitatea și libertatea
cadrelor didactice. În premisa realizării competențelor proiectate și a parcurgerii
integrale a conținuturilor obligatorii, profesorul, în funcție de specificul resurselor
umane și materiale, are dreptul:6• să decidă timpul efectiv pentru parcurgerea conținuturilor;• să utilizeze personalizat și să completeze activitățile de învățare și produseleșcolare recomandate;• să proiecteze și să realizeze strategii de predare-învățare și evaluare originale,
optând pentru tehnici și metode variate.
Pentru elevii cu CES, cadrele didactice pot elabora planuri educaționale individualizate în baza curricula disciplinelor [21].
Autorii manualelor și ai altor suporturi didactice vor respecta integral cerințele și
recomandările curriculumului în elaborarea conținuturilor și activităților de predareînvățare-evaluare. Manualele vor fi integrate în concepția curriculumului, fiind accesibile, funcționale, operaționale, și îndeplinind primordial funcția formativă, dar și
informativă.
Autorii de manuale au dreptul:• să selecteze, să structureze elementele de conținut în funcție de necesitățile
de comunicare respectând principiile științifice și didactice;• să grupeze în diverse moduri elementele de conținut în unități de învățare, cu
respectarea logicii interne de dezvoltare a conceptelor specifice disciplinei.
Managerii în educație vor utiliza acest document pentru monitorizarea calității
procesului educațional.
Drept condiții pentru implementarea eficientă a curriculumului dezvoltat,
evidențiem:• promovarea unui management eficient al implementării curriculumului înînvățământul primar;• crearea unui climat psihologic și relațional favorabil;• crearea mediului de învățare adecvat;• crearea unui cadru motivațional pentru cadre didactice și elevi;• acceptarea conștientă de către subiecții procesului educațional a schimbărilor
în cadrul curricular;• parteneriatul eficient cu părinții în cheia Strategiei intersectoriale de dezvoltare a abilităților și competențelor parentale pentru anii 2016-2022 [19];• parteneriatul eficient cu reprezentanții comunității.
Elevii pot să se activizeze în procesul propriei formări, familiarizându-se cu
finalitățile proiectate pentru sfârșitul anului școlar.
Părinții se pot orienta în baza curriculumului pentru a urmări și a-și ajuta copiii în
procesul învățării.
Noutatea curriculumului la limba și literatura română
Curriculumul disciplinar la limba și literatura română a suportat modificări calitative, precum:• prezentarea conceptului de curriculum din perspectivă sistemică;• precizarea nivelurilor taxonomice ale competențelor școlare;• reliefarea cadrului valoric/axiologic transdisciplinar în baza profilului absolventului nivelului primar de învățământ ca un nou concept cu valențe semantice de finalitate a sistemului de învățământ, proiectat în premisa unității
abordării psiho- și sociocentriste;7• corelarea curriculumului cu procesele de globalizare, internaționalizare, europenizare, tehnologizare etc.;• racordarea documentului la Programul Naţional pentru îmbunătăţirea calităţii
învăţării limbii române în instituţiile de învăţământ general cu instruire în limbile minorităţilor naţionale (2016-2020);• corelarea cu Cadrul European Comun de Referință pentru Limbi (CECRL); principalul element de modernizare a curriculumului actual o constituie corelarea
rezultatelor învățării cu nivelurile de competență stipulate de CECRL, în caresunt enumerate competențele pe care elevii trebuie să le dezvolte pentru a
realiza o comunicare eficientă, sunt definite nivelurile de competență, carepermit de a măsura progresul celui ce învață la fiecare etapă a procesului deînvățare și în orice moment al vieții. În conformitate cu recomandările CECRL,
rezultatele învățării elevilor sunt structurate pe 3 niveluri generale care, larândul lor, se împart în 6 niveluri de referință (A1, A2, B1, B2, C1, C2);
• recomandarea unor activități de învățare și produse școlare care valorifică
TIC – în cheia implementării Strategiei „Moldova Digitală 2020” [20];• redefinirea unităților de învățare pornind de la statutul și binomul competențelor care devin un nou sistem de referință al finalităților, conținuturile
devenind mijloace de formare a competențelor;• redefinirea competențelor specifice şi corelarea acestora cu nivelurile decompetență prevăzute de CECRL;• definirea competenţei specifice nr. 5, ce integrează idealul educaţional al şcolii din Republica Moldova, stipulat în Codul educației (art. 6) și aproprierea
valorilor fundamentale, naționale, colective etc.;• dezvoltarea graduală a unităţilor de competență, care să asigure un proces
educațional de succes; de exemplu:
Clasa I

Clasa a II-a

Clasa a III-a

Clasa a IV-a

Formularea răspun- Improvizarea unui di- Improvizarea unui Inițierea, întreținerea
surilor și a întrebări- alog ghidat, aplicând dialog prin analogie și încheierea dialogulor simple în dialog, norme elementare de în baza situațiilor de rilor scurte, cu replici
în situații familiare etichetă verbală.
comunicare.
simple, pe teme famide comunicare.
liare.

• asigurarea gradualităţii unităţilor de conţinut, ce prevăd o creștere de la folosirea formulelor simple de salut, prezentare (nume, prenume, vârstă, loc detrai) până la activități de descriere și apreciere (relații de familie); de exemplu:
Clasa I
Nume, prenume,vârstă, loc de trai

8

Clasa a II-a
Ocupații în familie

Clasa a III-a

Clasa a IV-a

Membrii familiei.
Cum sunt ei?

Relații de familie,
profesiile etc.

• detalierea conținuturilor de învățare, ce prevăd nu doar contexte tematice, ci
și acte de vorbire, elemente de construcție a comunicării; o astfel de abordare
este necesară autorilor de manuale și profesorilor în realizarea unui demers
didactic gradual, accesibil, formativ;• eşalonarea elementelor de construcție a comunicării, în special a conţinuturilor gramaticale (lexicul fundamental, modele de vorbire etc.);• evidenţa și sincronizarea conținuturilor gramaticale studiate la limba maternă
sau limba de instruire (marcarea cu asterisc îi orientează pe profesori spre outilizare judicioasă, adecvată a terminologiei specifice);• promovarea strategiilor didactice (inter)active, a învățării experiențiale, a elementelor de învățare prin sarcini, prin proiecte, studii de caz, în combinare
judicioasă cu strategii consacrate pentru vârsta școlară mică: ludice, conversative, exersative etc.;• promovarea abordărilor curriculare interdisciplinare; de exemplu:-	ştiințe: Harta Republicii Moldova, Fenomene ale naturii etc.;- educația moral-spirituală: Patria mea, Colegii, Familia etc.;- limbi străine: unitățile de conținut sunt similare;- istoria: Oameni cunoscuți, Simboluri de stat;• asigurarea continuității în implementarea evaluării criteriale prin descriptori(ECD) în învățământul primar prin listarea produselor școlare evaluabile la fiecare unitate de învățare;• specificarea volumului recomandat al produselor pe clase, ceea ce asigură oabordare unică și obiectivă a evaluării competențelor formate;• sintetizarea finalităţilor educaţionale pentru fiecare clasă, care reprezintă un
instrument de evaluare nu doar pentru profesori şi elevi, ci şi pentru părinţi,manageri, factori de decizie.

91.1. Cadrul conceptual al curriculumului pentruînvățământul primar

1.1.1. Curriculumul pentru învățământul primar: abordare sistemică
Curriculumul pentru învățământul primar, ca și con-

Curriculumul pentru învățământul pricept, „conferă” rolul prioritar finalităților care devin și
mar include toate experiențele planificriterii pentru selectarea și organizarea conținuturilor,cate riguros pentru a fi formate elevialegerea strategiilor de instruire și de evaluare.
lor în școală, spre a atinge finalitățile
Totodată, Curriculumul pentru învăță-mântul priînvățării la cele mai înalte standarde demar se axează pe abordările psihocentrică și sociocenperformanță permise de posibilitățile
trică. În cadrul abordării psihocentrice, curriculumul
lor individuale [2, p.7].

are în centrul atenției elevul cu particularitățile și nevoile sale, ritmul propriu de învățare și dezvoltare. În
cadrul abordării sociocentrice, accentul cade pe asimilarea sistemului de valori promovate de societate.
Curriculumul pentru învățământul primar reprezintă și un sistem de produse princare se proiectează și se explică ceea ce se urmărește în cadrul educațional. Aceste
produse au statute și funcții diferite determinate de poziția lor în paradigma curriculară. Sistemul produselor curriculare include: planul-cadru pentru învățământul
primar, curricula disciplinelor (programe școlare), manuale școlare, ghiduri metodologice, seturi multimedia, proiecte de lungă durată etc.
Componentă-cheie a curriculumului pentru învățământul primar o constituie sistemul de finalități exprimate în termeni de competențe.
„Educația are ca finalitate principală formarea
unui caracter integru şi
dezvoltarea unui sistem
de competenţe care include cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori ce
permit participarea activă a individului la viaţa
socială şi economică.”Codul educației
al Republicii Moldova,
Art. 11 (1)10„Misiunea învăţământului primar: Învăţământul
primar contribuie la formarea copilului ca personalitate liberă şi creativă
şi asigură dezvoltarea
competenţelor necesarecontinuării studiilor în învăţământul gimnazial.”
Codul educației
al Republicii Moldova,
Art. 26„Competența
școlară
este un sistem integrat
de cunoștințe, abilități,atitudini și valori, dobândite, formate și dezvoltate prin învățare, a căror
mobilizare permite identificarea și rezolvarea diferitor probleme în diverse contexte și situații.”Cadrul de Referință
al Curriculumului Național

Cunoștințe
Abilități

Competențe

AcțiuniAtitutdini
și valoriFig.1.1. Structura dinamică a competenței (Model PISA)
1.1.2. Sistemul de competențe pentru învățământul primar
Sistemul de competențe pentru învățământul primar se structurează astfel:
A. Competențe-cheie/transversale/transdisciplinare
B. Competențe specifice disciplinelor școlare
C. Unități de competențe
A. Competențele-cheie/transversale constituie o categorie curriculară esențială,fiind definite la un nivel înalt de abstractizare și generalizare:• consemnează așteptările societății, vizând atât parcursul școlar al elevilor, înansamblul său, cât și performanțele cele mai generale care ar trebui atinse deelevi la finele școlarizării;• constituie expresia opțiunilor politicilor educaționale, precum și a tipului depersonalitate care se propune a fi format;• reflectă tendințele dezvoltării acestora pe plan internațional stipulate în următoarele documente: Recomandările Consiliului Europei privind competențelecheie; Raportul Comisiei Internaționale pentru Educație în secolul al XXI-lea,
Recomandările UNESCO etc.
Transversalitatea este o caracteristică importantă a competențelor-cheie.
Competențele-cheie/transversale traversează diferitele sfere ale vieții sociale, precum și, în mod firesc, frontierele disciplinare [29, p.153]. Astfel, competențele transversale pot fi, în același timp, și transdisciplinare – vizate pe o scară mai largă dedisciplinele de studiu.
Competențele transdisciplinare: concretizează competențele transversale în cadrul unor domenii de cunoaștere/arii curriculare; integrează diferite acțiuni comune/asociate diferitor discipline, de regulă, dintr-o arie curriculară; se „conturează” în„jurul” unor subiecte comune pentru diferite discipline școlare.
Competențele-cheie/transversale/transdisciplinare se formează și se dezvoltă
progresiv și gradual în funcție de misiunea și oportunitățile învățământului primar,
conform celor două etape specifice: etapa achizițiilor fundamentale – clasele I, a II-a;etapa dezvoltării – clasele a III-a, a IV-a. Competențele-cheie se prezintă, în continuare, prin filiera învățării limbii române ca limbă nematernă.

11

Competențele de comunicare (în limba română, în limba maternă, în limbistrăine). În mod evident, formarea acestor competențe de comunicare este vitală
pentru dezvoltarea personală a elevilor, integrarea lor în viața socială, culturală, economică și politică. Nu în ultimul rând, competențele de comunicare în limba de stattrebuie să ofere elevului posibilitatea de a-și continua studiile în limba română.
În esență, strategiile și tehnicile de predare folosite în cadrul acestor discipline sepot completa perfect, asigurând formarea unui vorbitor cult, conștient, capabil săînțeleagă și să producă mesaje orale și scrise în diferite contexte de comunicare, săselecteze, să prelucreze și să prezinte informații din diverse surse, relevante pentru
scopul comunicării.
Competențe în matematică, științe și tehnologie. Elevii învață operațiile matematice de bază și noțiunile esențiale din științe și tehnologie în limba maternă. Darpas cu pas, însușirea acestora și în limba română le va permite, pe măsura dezvoltării
competențelor de comunicare și a vocabularului specific, să înțeleagă texte relevante din diferitele domenii ale vieții, inclusiv scheme, grafice sau alte tipuri deinformații vizuale, să conștientizeze aspectele etice, de durabilitate și de impact asupra vieții umane din perspectiva dezvoltării științei și tehnologiei.
Competențe digitale. La orele de Limba și literatura română trebuie valorificate toate oportunitățile de a dezvolta elevilor abilități de a căuta, a colecta și aprocesa informația și a o folosi într-o manieră critică, apreciind relevanța acesteia,diferențiind între real și virtual și recunoscând legăturile dintre acestea. Elevii vor
fi ajutați să folosească instrumente digitale pentru a produce, prezenta și înțelege
informații complexe, să aplice tehnologiile informaționale pentru dezvoltarea gândirii critice, a creativității și a inovației.
Competența de a învăța să înveți va fi formată în mod consecvent prin implementarea a diverse strategii de învățare: conștientizarea nevoilor de comunicare șia intereselor proprii, căutarea de informații din diverse surse de referință în limba română (dicționare, enciclopedii, resurse internet). Este importantă dezvoltarea
capacităților de autoreflecție și analiză a elevilor, pentru a-i ajuta să-și stabilească
obiective concrete de învățare.
Competențele sociale și civice sunt imperios necesare pentru a crește cetățeni
activi și responsabili. La Limba și literatura română, elevii vor cunoaște și utiliza
modele de vorbire și registre sociale adecvate pentru a face față diferitelor situații
de comunicare cotidiană, pentru a cunoaște mai bine contextul social, regulile decomportament, normele și practicile sociale, valorile interlocutorilor, drepturile și
obligațiunile personale în calitate de cetățean. Lucrul în grup, activitățile de tip proiect realizate în comunitate, în afara sălilor de clasă și participarea activă la activitățile
axate pe promovarea tradițiilor și valorilor culturale ale cetățenilor Republicii Moldova poate contribui la consolidarea acestei competențe-cheie.
Competențele antreprenoriale și spiritul de inițiativă al elevilor vor fi susținuteprin încrederea și curajul pe care îl oferă capacitatea de comunicare în limba română, într-un mediu în care aceasta este vorbită în calitate de limbă de stat. Comunicarea în limba de stat sporește șansele elevilor pentru expunerea opiniilor, propunerilor și ideilor personale, pentru înțelegerea acestora de către colegii lor, vorbitori de12română, pentru implementarea de comun acord și împreună a ideilor de inițiativesociale, culturale și economice în beneficiul societății. De asemenea, competențele
de comunicare în limba română trebuie să constituie un avantaj în dezvoltarea profesională și a carierei.
Competențele de exprimare culturală și de conștientizare a valorilor culturale
pot fi formate prin familiarizarea cu cultura română, precum și cu valorile culturale
ale etniilor conlocuitoare în Republica Moldova. Elevii vor fi sprijiniți să înțeleagă,să respecte și să accepte diferite sisteme de valori, bazate pe specificul cultural, săînțeleagă importanța comunicării interculturale, a toleranței și a diversității.
Competențele transdisciplinare pentru învățământul primar sunt circumscrise de Profilul de formare al absolventului – un alt concept cu valențe
semantice de finalitate a sistemuluiînvățământ.
Profilul absolventului claselor primare proiectează idealul educaționalpe primul nivel al sistemului de învățământ.

Profilul de formare al absolventului reprezintă o componentă reglatoare a CurriculumuluiNațional. Capacitățile, atitudinile și valorile(competențele) vizate de profilul de formare
au un caracter transdisciplinar și definesc rezultatele învățării, urmărite prin aplicarea Curriculumului Național.
Cadrul de Referință
al Curriculumului Național

Idealul educaţional al şcolii din Republica Moldova constă în formarea personalităţii cu spirit de iniţiativă, capabile de autodezvoltare, care posedă nu numai unsistem de cunoştinţe şi competenţe necesare pentru angajare pe piaţa muncii,
dar şi independenţă de opinie şi acţiune, fiind deschisă pentru dialog intercultural în contextul valorilor naţionale şi universale asumate.

Codul educației al Republicii Moldova, Art. 6

Profilul absolventului se structurează în conformitate cu patru atribute generice
ale viitorilor cetățeni, care sunt specificate la nivelul învățământului primar în modulurmător [2, p.27-32].

13

• Persoanele cu încredere în propriileforțe:•		își cunosc și apreciază punctele forte și
domeniile care necesită dezvoltare;•		
manifestă respect și grijă pentru cei dinjur;•		
pot distinge între bine și rău, între corectși greșit;•		știu să pună întrebări pentru a înțelege
mai bine o informație, pentru a-și forma
o opinie;•		își expun liber și cu încredere ideile;•		își exprimă/împărtășesc cu alții satisfacția
și bucuria pentru succesele obținute;•		
iau decizii, solicitând opinii și sfaturi.

• Persoanele deschise pentru învățare peparcursul întregii vieți:• manifestă curiozitate pentru a afla lucruri noi;•		își exprimă opinia cu privire la modalitățile de învățare la care sunt expuși;•		cunosc domeniile în care au nevoie desprijin în procesul de învățare;•		solicită sprijinul necesar;•		manifestă atenție și interes pentru opiniile altor persoane;•		participă activ la activitățile de învățare
formală și nonformală oferite;•		descriu situații de învățare informală cu
care se întâlnesc în viața cotidiană;• manifestă atenție și concentrare în procesul de învățare.

• Persoanele active, proactive, productive, creative și inovatoare:•		cunosc și aplică reguli ale unui mod deviață sănătos;•		cunosc și aplică regulile de comunicare
corectă și eficientă în diverse contexte;•		participă cu interes la activități comune
cu semenii lor;•		manifestă dorința de a-și ajută colegii;•		identifică probleme legate de viața cotidiană și învățare;•		solicită și oferă ajutor la rezolvarea acestora;•		manifestă curiozitate pentru activități
inovative;•		manifestă creativitate în domeniile de interes;•		se implică în activități de voluntariat.

• Persoanele angajate civic si responsabile:• cunosc drepturile fundamentale ale copilului și responsabilitățile asociate fiecărui drept;• demonstrează interes și participă la evenimente culturale și sociale din școală și
din comunitate;• observă probleme cotidiene cu care se
confruntă familiile lor, vecinii, colegii declasă;• manifestă interes pentru problemele
persoanelor aflate în dificultate;• manifestă interes și respect pentru valorile și opiniile altor persoane;• cunosc și respectă simbolurile naționale
ale Republicii Moldova;• cunosc tradițiile și obiceiurile populare principale din Republica Moldova îndiversitatea lor culturală și participă laactivități consacrate acestora.

B. Competențele specifice disciplinelor derivă din competențele transdisciplinare și competențele-cheie/transversale. Competențele specifice reprezintă sisteme
integrate de cunoștințe, abilități, valori și atitudini predominante, pe care și le propune să le formeze/dezvolte fiecare disciplină la nivelul învățământului primar, princorelare cu întreaga perioadă de școlarizare [2, p.24]. Competențele specifice ale
disciplinei școlare limba și literatura română se prezintă în curriculumul respectiv șise preconizează a fi atinse până la finele clasei a XII-a.

14

C. Unitățile de competențe sunt constituente ale competențelor și facilitează formarea competențelor specifice, reprezentând etape/pietre de temelie în
achiziționarea/construirea acestora. Unitățile de competențe sunt structurate și
dezvoltate pentru fiecare dintre clasele I-IV pe parcursul unei unități de învățare/unui an școlar, fiind prezentate în curriculumul disciplinar respectiv [idem, p.24-25].
1.1.3. Curriculumul pentru învățământul primar ca sistem de procese
Din punct de vedere procesual, curriculumul pentru învățământul primar seaxează pe următoarele aspecte [2, p.76]:• promovarea concepției constructiviste și interactive: centrarea pe cel ceînvață, interacțiunea activă a elevului cu alți elevi/cadre didactice, dar șiconținutul curricular, construirea de noi cunoștințe, a propriilor înțelegeri șiinterpretări etc.;• realizarea intra-, inter- și transdisciplinarității în contexte autentice de învățare
asigurând formarea eficientă a competențelor;• valorificarea principiilor individualizării, diferențierii, personalizării în procesulde învățare, asigurarea eficientă a procesului de incluziune școlară;• asigurarea cadrului integrativ al procesului de predare-învățare-evaluare – realizare a conexiunii inverse;• redimensionarea evaluării rezultatelor școlare, axându-se pe evaluarea nivelului de manifestare a competențelor acestora în contextul evaluării criteriale
prin descriptori, conform Codului educației al Republicii Moldova, art.16 (5).

15

1.2. Curriculum la limba și literatura română
1.2.1. Repere conceptuale ale disciplinei
Disciplina Limba și literatura română în instituțiile de învățământ general cu instruire în limbile minorităților naționale este una de bază, scopul principal al căreia
este de a asigura formarea la elevi a unui nivel de comunicare suficient pentru dezvoltarea lor personală, pentru integrarea în viața socială, culturală, economică și politică, pentru a le oferi posibilitatea să-și continue studiile în limba română, precumși pentru încurajarea comunicării și cunoașterii interculturale.
De asemenea, disciplina Limba și literatura română este menită să contribuieîn mare măsură la conturarea competențelor-cheie (transversale) și a atributelor
generice care descriu profilul elevului-absolvent al ciclului primar (așa cum sunt descrise acestea la p. 1.1.3. Sistemul de competențe pentru învățământul primar).
Documentele de referință care ghidează cadrul conceptual al disciplinei Limba și
literatura română în instituțiile cu instruire în limbile minorităților naționale includ:• Codul educației al Republicii Moldova1, conform căruia formarea și dezvoltarea competenței de comunicare eficientă în limba română este garantată
de către stat, iar obligativitatea studierii limbii române în toate instituțiile deînvățământ de orice nivel este sprijinită prin asigurarea condițiilor necesare
pentru studierea limbii române în toate instituțiile de învățământ, inclusiv
prin creșterea ponderii disciplinelor studiate în limba română în instituțiile deînvățământ general cu altă limbă de predare.
• Programul național pentru îmbunătățirea calității învățării limbii române în instituțiile de învățământ general cu instruire în limbile minorităților
naționale (2016-2020), care accentuează necesitatea alinierii documentelor
curriculare în domeniu la prevederile Cadrului European Comun de Referință
pentru Limbi (CECRL)2:• CECRL, care reprezintă documentul de bază pentru proiectarea demersurilor
de predare-învățare-evaluare a însușirii limbilor nematerne/străine în țările
Uniunii Europene;• Standardele de eficiență a învățării la limba și literatura română3;• Materialele privind Metodologia implementării evaluării criteriale prin descriptori (ECD) la nivelul primar4.
Structura curriculumului include: Competențele specifice disciplinei
 Administrarea disciplinei
 Repartizarea orientativă a orelor pe unități de conținut
1
2

3

4

16

Codul educației al RM nr. 152 din 17.07.2014, http://lex.justice.md/md/355156/
Cadrul European Comun de Referința pentru Limbi. Predare, învățare, evaluare. Comitetul Director Pentru
Educație, Diviziunea Politici Lingvistice, Strasbourg, https://www.coe.int/t/dg4/linguistic/source/cefr_moldave.pdf
Cтандарты эффективности обучения, http://www.ctice.md/ctice2013/wp-content/uploads/2013/12/standarde-2012-rusa.pdf, pag.13-29
http://ise.md/biblioteca-virtuala/ Unitățile de învățare care includ sisteme de unități de competențe:- structurate pe unități de conținut și însoțite prin activități de învățare și
produse școlare recomandate;- sintetizate la finele fiecăreia dintre clase.
Competențele specifice, fiind proiectate pentru tot parcursul școlarizării, reperează proiectarea de lungă durată la disciplină.
Proiectarea didactică anuală a disciplinei se realizează conform datelor din Administrarea disciplinei și ținând cont de Repartizarea orientativă a orelor pe unități
de conținut.
Sistemele de unități de competențe proiectate pentru o unitate de învățare suntprevăzute integral pentru evaluarea de tip cumulativ la finele respectivei unități deînvățare și selectiv – pentru evaluarea formativă pe parcurs. Aceste sisteme reperează proiectarea didactică a unităților de învățare și proiectarea didactică de scurtă
durată.
Sistemele de unități de competențe sintetizate la finele fiecărei clase sunt prevăzute pentru evaluarea anuală. Aceste sisteme vor repera descrierea rezultatelor
elevilor în tabelul de performanță școlară întocmit la finalizarea fiecăreia dintre clasele I-IV.
Unitățile de conținut constituie mijloace informaționale prin care se urmărește
realizarea sistemelor de unități de competențe proiectate pentru unitatea deînvățare dată. Respectiv, se vizează realizarea competențelor specifice disciplinei,
dar și a celor transversale/transdisciplinare.
Unitățile de conținut înglobează sugestiile pentru contextele tematice, actele devorbire și elementele de construcție a comunicării, activitățile de învățare şi produsele școlare care pot servi ca bază pentru proiectarea demersului de predareînvățare-evaluare.
Activitățile de învățare și produsele școlare recomandate prezintă o listă deschisă de contexte semnificative de manifestare a unităților de competențe proiectate
pentru formare/dezvoltare și evaluare în cadrul unității respective de învățare. Cadrul didactic are libertatea și responsabilitatea să valorifice această listă personalizat
la nivelul proiectării și realizării lecțiilor, dar și să o completeze în funcție de specificul clasei concrete de elevi, de resursele disponibile etc.
Axarea învățământului primar pe formarea de competențe nu anulează conceptul de obiectiv, ci invers, presupune valorificarea acestuia la nivelul proiectării didactice de scurtă durată, corelând acele componente ale unității de învățare, care se
vizează prin lecția dată.
Principalul element de modernizare a curriculumului actual o constituie corelarea rezultatelor învățării cu nivelurile de competență stipulate de CECRL, în caresunt enumerate competențele pe care elevii trebuie să le dezvolte pentru a realiza
o comunicare eficientă și sunt definite nivelurile de competență, care permit de amăsura progresul celui ce învață la fiecare etapă a procesului de învățare și în orice
moment al vieții.

17În conformitate cu recomandările CECRL, rezultatele învățării elevilor sunt structurate pe 3 niveluri generale care, la rândul lor, se împart în 6 niveluri de referință:Tabelul 1.1. Nivelurile comune de referință
A

B

C

Utilizator elementar

Utilizator independent

Utilizator experimentat

A1
A2
B1
Introductiv
Intermediar
Nivel-prag
sau
sau
sau
de descoperire de supraviețuire independent

B2
Avansatsau
independent

C1
Autonom

C2Măiestrie
sau
perfecțiune

Tabelul 1.2. Corelarea nivelurilor comune de referință pentru competența
de comunicare cu nivelurile de învățământ
ClaseleEducație
timpurie,
nivelpreșcolar

518

Nivelurile
CECRL
Pre-A15
PentruAudiere și
VorbireDescriere globală (ce poate faceelevul/a)
Pre-A1 reprezintă oPoate înțelege afirmații scurte, foarjumătate de drum
te simple, cu condiția ca acestea săcătre nivelul A1,
fie pronunțate lent și clar, însoțite decând elevul abia
imagini sau gesturi pentru a sprijiniîncepe să-și dezvolte înțelegerea și repetate dacă este nececapacitatea de asar. Poate recunoaște și folosi cuvinte
produce acte deuzuale frecvente în comunicarea de zi
vorbire și se bazează cu zi (numere, date, zile ale săptămâpe un repertoriu
nii, denumiri de obiecte, ființe și numede cuvinte șide persoane cunoscute etc.). Poate
formule-clișee.
înțelege și poate răspunde la întrebări
foarte simple care îl privesc direct (deexemplu, despre nume, vârstă și adresă) sau întrebări de genul „Ce este
aceasta?” și poate înțelege răspunsurile simple din 1-2 cuvinte.
Poate să înțeleagă și să folosească
unele expresii uzuale de bază, cumar fi „Da”, „Nu”, „Scuzați-mă”, „Vărog”, „Mulțumesc”, „Nu, mulțumesc”.
Poate produce mesaje scurte, foarte
simple.
Descriere

Adaptat în conformitate cu descrierea Pre-A1, Common European Framework of Reference for Languages:
Learning, Teaching, Assessment. Companion volume with new descriptors, Council of Europe, February 2018,https://rm.coe.int/cefr-companion-volume-with-new-descriptors-2018/1680787989

Clasa I

A1.1
PentruAudiere și
VorbireClasa a II-a

A1.2
PentruAudiere,Vorbire,Lectură și
ScriereClasa a III-a

A2.1
PentruAudiere,Vorbire,Lectură și
ScriereClasa a IV-a

A2.2
PentruAudiere,Vorbire,Lectură și
ScriereA1. Nivelul
introductiv sau dedescoperire(Le niveau introductif
ou découverte;
Breakthrough).

Poate să înțeleagă și să utilizeze expresiile familiare și cotidiene, precumși enunțuri foarte simple care vizează
satisfacerea nevoilor concrete. Poatesă se prezinte sau să prezinte pe cineva, poate să-i pună întrebări unei
persoane privitor la ea, de exemplu,
despre locul de trai, relațiile, lucrurile care-i aparțin etc. Poate să răspundă la același fel de întrebări. Poate săcomunice într-un mod simplu, dacăinterlocutorul vorbește lent și clar șieste cooperant.

A2. Nivelul
intermediar sau desupraviețuire
(Le niveau
intermédiaire ou desurvie; Waystage).

Poate să înțeleagă fraze izolate și
expresii folosite frecvent care țin dedomeniile priorităților sale nemijlocite (de exemplu, informații personale și familiale simple, cumpărături,
anturajul apropiat, munca). Poatesă comunice în cadrul unor sarcini
simple și obișnuite care nu cer decât un schimb de informații, simplu
și direct, despre subiecte familiare șiobișnuite. Poate să descrie cu mijloace simple studiile sale, anturajul său
apropiat și să evoce subiecte care corespund nevoilor sale imediate.

Abordarea de bază a procesului de predare-învățare-evaluare a limbii române
ca limbă nematernă se sprijină pe modelul comunicativ-funcțional de dezvoltare
a celor patru deprinderi integratoare, care constituie fundamentul competenței decomunicare: înțelegerea după auz, vorbirea, lectura şi scrierea. Aplicarea modelului comunicativ-funcțional presupune o înțelegere clară a faptului că stăpânirea
competenței de comunicare este mai mult decât stăpânirea gramaticii și structurilor
unei limbi. Limba are, mai întâi de toate, caracter social. Într-un context social concret, elevii trebuie să învețe să realizeze prin limbaj anumite funcții comunicative sauacte de vorbire:• realizarea de convenții sociale;• obținerea și schimbul de informații;• exprimarea de atitudini si sentimente;• influențarea sau modificarea acțiunilor;• organizarea discursului;• aplicarea strategiilor de corectare/autocorectare a comunicării, pentru aînțelege și a se face înțeleși de către interlocutori.

19

Activitățile de învățare folosite în cadrul abordării comunicativ-funcționale vor include o diversitate de tehnici care să corespundă abordării comunicativ-funcționale,urmărind dezvoltarea celor patru deprinderi integratoare și, implicit, formareacompetențelor specifice corespunzătoare. Dialogurile, jocurile de rol, simulările,situațiile de problemă, activitățile de tip proiect, jocurile didactice, dramatizările,materialele și textele/mesajele autentice, imaginile și fotografiile, comunicarea cu
vorbitorii nativi, ascultarea de emisiuni radio sau înregistrări, vizionarea de emisiuni
și filme sau înregistrări video, lectura de diverse texte (ziare, reviste, instrucțiuni,afișe, panouri publicitare, povestiri, poezii, romane selectate adecvat vârstei și intereselor elevilor), utilizarea de soft-uri și CD etc. – orice activități care sprijină dezvoltarea competenței de comunicare vor fi utilizate pe larg și în mod rațional, în situații
de comunicare potrivite.
Contextele de utilizare a limbii vor fi selectate, având în vedere diverse domeniide potențială activitate sau interes al celui ce învață:• domeniul personal – domeniul vieții private a celui ce învață, casa, familia și
prietenii;• domeniul natural – mediul înconjurător și componentele lui;• domeniul public/social, în care elevul trebuie să facă față diferitor tranzacții
sociale în diverse scopuri;• domeniul profesional, aferent meseriilor sau profesiilor;• domeniul educațional etc.
Criteriile se selectare a textelor sunt deosebit de importante pentru o structurare adecvată a materiei, în scopul dezvoltării competenței de comunicare. Se vor
selecta texte variate: literare, nonliterare, instructive, de popularizare a științei, originale și adaptate, urmărindu-se ca acestea să reflecte fenomenele gramaticale preconizate pentru etapa dată și să respecte valorile și criteriile indicate:• valori fundamentale, general-umane, naționale, de familie, individuale,
educaționale;• criteriul valoric-estetic: opere reprezentative ale scriitorilor clasici și contemporani, din creația populară orală (basme, legende, snoave, folclorul copiilor)și din cultura universală (mituri, texte creștine etc.);• criteriul tematic: să se integreze în sfera de interese ale elevului, să ilustreze
teme specifice universului copilăriei, cu deschidere către valorile umanității,raportate la particularitățile de vârstă ale elevilor, la lexicul fundamental prevăzut și la accesibilitatea structurilor lingvistice;• criteriul formativ: să contribuie la dezvoltarea competenței de comunicare, săstimuleze gustul pentru lectură și pentru învățare în general.

201.2.2. Competențele specifice disciplinei6
1. Receptarea mesajelor orale în diverse situații de comunicare, demonstrând interes în procesul de învățare a limbii române.
2. Producerea de mesaje orale în situații de comunicare dialogată și monologată, manifestând atitudine pozitivă și atenție pentru calitatea exprimării șiîmbunătățirea continuă a acesteia.
3. Receptarea mesajelor/textelor scrise, manifestând dorința de a utiliza informațiile
noi în situații variate de comunicare.
4. Producerea mesajelor/textelor scrise, demonstrând perseverență în aplicarea
normelor limbii române literare și realizarea unei comunicări eficiente.
5. Practicarea comunicării orale și scrise în limba română, demonstrând acceptare,respect pentru valorile naționale și europene, deschidere pentru implicarea activă, responsabilă în viața social-culturală a comunității.
1.2.3. Administrarea disciplinei
Statutul disciplinei
Obligatorie

Aria curriculară

Clasa

Nr. de ore pe an7Limbă și comunicare

I
II
III
IV

99
99
132
132

1.2.4. Repartizarea orientativă a orelor pe unități de conținut
UNITĂȚI DE CONȚINUT

CLASA
I

II

III

IV

Copilul în familie

30

35

50

30

Copilul și natura

25

20

50

40

Copilul în societate

24

30

20

42

Copilul și Patria

20

14

12

20

dintre care:

67Practica rațională a limbii

78

75

103

101

Lectură particulară

-

3

4

6

Excursii

3

3

3

3

Evaluări

4

4

4

4

Recapitulări

4

4

8

8

La discreția profesorului

10

10

10

10

În total:

99

99

132

132

Competențele specifice ale disciplinei vizează toată perioada școlară, clasele I-XII.
Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

21

1.2.5. Volumul recomandat al produselor pe clase

22

CLASA

I

II

III

IV

Vocabular (nr. de cuvinte, expresii la sfârșit
de an școlar)

250-300

250-300

350-400

350-400

Monolog/mesaj/descriere (nr. de enunțuri)

3-4

4-5

5-6

5-6

Dialog (nr. de replici)

3-4

3-4

5-6

5-6

Scriere (nr. de enunțuri)

-

1-2

3-4

4-5

Lectură particulară (nr. de pagini)

-

1

1-2

2-3

Tehnica citirii (nr. de cuvinte pe minut,la sfârșit de an școlar)

-

20-30

31-60

61-100

23

8

A se vedea Detalieri ale conținuturilor de învățare(în continuare)Unități de competențe

Unități de conținut8

Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Competența specifică 1. Receptarea mesajelor orale în diverse situații de comunicare,demonstrând interes în procesul de învățare a limbii române.
Activități:1.1. Identificarea, izolat și în contexte,  Contexte tematice:• indicarea sunetelor, silabelor, cuvintelor prina sunetelor și a grupurilor de• Copilul în familiediferite semne: bătăi din palme, ridicarea unuisunete specifice limbii române.
• Copilul și natura
deget, unui obiect;
1.2. Recunoașterea sensului unor
• Copilul în societate•
exerciții
de imitare, repetiție, pronunție;cuvinte în enunțuri scurte,• Copilul și Patria• reproducerea modelelor de vorbire;articulate clar și lent, în contexte  Acte de vorbire:• mimarea unei acțiuni;
cunoscute.
Formule de salut Prezentări
• exerciții de determinare a valorii de adevăr a
1.3. Distingerea sensului unor
Identificări
Permisiuni
unei afirmații (tip adevărat/fals, da/nu);enunțuri.
MulțumiriRăspunsuri•
corelarea
mesajelor cu imagini, acțiuni;
1.4. Identificarea unor date, nume,
Atitudini și sentimente pozitive•îndeplinirea
unei instrucțiuni;
localități.
Atitudini și sentimente negative
1.5. Înțelegerea unui mesaj/text oral•răspuns
nonverbal
sau verbal scurt la întrebări
A cere informații asupra unui fapt
scurt pe teme familiare, articulatdeverificare;
Influențarea acțiunilor
clar și rar de către un vorbitor• realizarea unui desen în baza unui text audiat;
Instrucțiuni Descrieri
Sfaturicunoscut.
• jocuri lexicale;AjutorInvitația
Enumerarea.
1.6. Exprimarea reacției verbale și/• vizionarea/audierea unor emisiuni pentru co Elemente de construcție a comunicării:sau nonverbale la un mesaj audiat
pii, desene animate, spoturi etc.
Specificul vorbirii orale(instrucțiuni).
Produse:Situații de comunicare
1.7. Formularea ghidată a
Vocabularul Pronunția Modele de vorbire • cuvinte, cântece, poezii memorate;răspunsurilor și întrebărilor• desene, imagini, serii de imagini;
DialogulÎntrebări Replici
simple în limitele ariei tematice• răspunsuri la întrebări;Textul oral Cuvântul Silaba.
cunoscute.
• texte reproduse succint;
1.8. Redarea ghidată a conținutului• reacții verbale sau nonverbale etc.
textului/mesajului audiat.

UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE

1.2.6. CLASA I

24Competența specifică 2. Producerea de mesaje orale în situații de comunicare dialogată și monologată, manifestând atitudine pozitivă
și atenție pentru calitatea exprimării și îmbunătățirea continuă a acesteia.
2.1. Reproducerea unor sunete și
Activități: Contexte tematice:grupuri de sunete specifice limbii• modificarea monologurilor, dialogurilor simple• Copilul în familieromâne, izolat și în cuvinte.
în baza imaginilor, cuvintelor, situațiilor;• Copilul și natura
2.2. Utilizarea vocabularului în• exersarea unor formule de salut, adresare,• Copilul în societatediferite situații de comunicare.
prezentare și solicitare;• Copilul și Patria
2.3. Reproducerea literală a• formularea de sarcini, instrucțiuni adresate
 Acte de vorbire:modelului de vorbire.
colegilor;
Formule de salut
Prezentări
2.4. Completarea modelului de• reproducerea succintă a mesajului;
Identificări
Permisiuni
vorbire cu informații noi.
• descrierea unor imagini, benzi desenate,MulțumiriRăspunsuri
2.5. Aplicarea modelelor de vorbire în
obiecte, locuri, persoane;
Atitudini și sentimente pozitive
contexte similare și noi.
• formularea întrebărilor și răspunsurilor simple;
Atitudini și sentimente negative
2.6. Producerea diferitor enunțuri
• jocuri lexicale;
Descrieri(enunțiative, interogative,• jocuri de rol;A cere informații asupra unui fapt
exclamative) simple în situații de• exerciții de imitare, repetiție, pronunție.
Influențarea acțiunilor Instrucțiuni
comunicare uzuale.
Produse:SfaturiAjutorul
2.7. Construirea unor mesaje scurte• propoziții enunțiative, interogative simple și
Invitația
Enumerarea
în situații de comunicare uzuale.  Elemente de construcție a comunicării:scurte;2.8. Descrierea unor persoane, ființe,• descriere a unor ființe, lucruri;
Specificul vorbirii orale
obiecte etc. cu/fără repere• relatare despre un eveniment;
Situații de comunicare(întrebări, plan etc.).
• dialog (în baza reperelor, situațiilor cotidiene
Vocabularul
Pronunția
2.9. Formularea răspunsurilor și ade comunicare);Modele de vorbireÎntrebări
întrebărilor simple în dialog,• convorbire la telefon (simulată/autentică).
Răspunsuri Replici
Dialogulsituații familiare de comunicare.
• jocuri-dramatizare.
Textul oral Cuvântul Silaba
2.10. Exprimarea unei cereri simple
pentru a obține un obiect din
mediul cunoscut.
2.11. Inițierea, menținerea șiîncheierea unui dialog scurt, cu
persoane necunoscute, în situații
speciale (nr. tel. 112).
2.12. Aplicarea normelor ortoepice:accentul, pronunția.

25

Competența specifică 5. Practicarea comunicării orale și scrise în limba română, demonstrând acceptare, respect pentru valorilenaționale și europene, deschidere pentru implicarea activă, responsabilă în viața social-culturală a comunității.
5.1. Identificarea, în contexte deActivități: Contexte tematice:comunicare cunoscute, a unor
• prezentarea succintă a unor informații;• Copilul în familieelemente de cultură specifice• descrierea succintă a unor experiențe personale;• Copilul și natura(nume de persoane, localități,• reproducerea dialogurilor, completarea sau• Copilul în societate
râuri etc.).
modificarea lor;
• Copilul și Patria
5.2. Descrierea unor elemente de• jocuri de rol.
 Acte de vorbire:
cultură specifice (sărbători,
Produse:Prezentări
Identificări
Răspunsuri
tradiții etc.).
• solicitarea sprijinului din partea profesorului,
Atitudini și sentimente pozitive
colegilor pentru realizarea actelor de
A cere informații asupra unui fapt
comunicare;
Descrieri
Invitația
Enumerarea• convorbire la telefon (simulată/autentică); Elemente de construcție a comunicării:• jocuri-dramatizare.
Specificul vorbirii orale
Vocabularul
Situații de comunicare
Pronunția
Modele de vorbire
DialogulÎntrebări
Replici
Textul oral
Cuvântul
SilabaLa sfârșitul clasei I, elevul poate:• îndeplini instrucțiuni simple în activitatea cotidiană;• identifica și pronunța corect sunete, grupuri de sunete specifice limbii române;• recunoaște și utiliza cuvinte, expresii în bază de repere, în diferite situații de comunicare;• înțelege conținutul unor texte scurte;• aplica modelele de vorbire studiate în contexte similare și noi;
• formula răspunsuri scurte și întrebări simple în situații familiare de comunicare;• alcătui diverse tipuri de enunțuri simple (enunțiative, interogative, exclamative) în situații de comunicare uzuale;• descrie obiecte, persoane, locuri, fenomene, evenimente etc. din universul apropiat;• construi mesaje scurte cu/fără repere;• reda ghidat conținutul textului/mesajului audiat;• improviza dialoguri scurte în situații de comunicare familiare;• exprima cereri simple pentru a obține un obiect din mediul cunoscut,
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:• atenție pentru receptarea mesajelor orale în situații cunoscute de comunicare;• interes pentru schimbul de mesaje în limba română;• curiozitate pentru activitățile școlare;• participare activă;• atitudine pozitivă și atenție pentru valorile naționale.

26

COPILUL ÎN FAMILIESă facem cunoștință!
• Formule de salut• Nume, prenume, vârstă, loc
de trai• Cine sunt eu?
• Familia mea• Mama e bibliotecară
Jucării. Activități de joc
Camera mea• Obiecte de mobilierÎn bucătărie
• Veselă
• Alimente
Ce purtăm?
• Îmbrăcăminte• Încălțăminte
COPILUL ȘI NATURA
Animalul preferat• Animale domestice• Animale sălbatice• Cum sunt animalele?
În grădină
• Fructe• Legume• Culori
Despre timp
• Zilele săptămânii• Lunile anului• Anotimpuri

CONTEXTE TEMATICEELEMENTE DE CONSTRUCȚIE A COMUNICĂRII

Formule de salut: salutul de întâlnire,
Specificul vorbirii orale: pronunție, intonație, tempo, ritm.
răspunsul la salutul de întâlnire, salutul Situații de comunicare conform ariei tematice.
la despărțire, formule de adresare.
Vocabularul. Însușirea a 250-300 de cuvinte, expresii, proverbe.
Prezentări: autoprezentarea,
Pronunția. Sunete/grupuri de sunete specifice limbii române
prezentarea cuiva, prezentarea[ă, â, î] după consoanele c, g, h; sunetul [o] protonic; diftongii
obiectelor, ființelor, locului de trai,(oa, ea, ie, iu, io etc.) triftongii (ioa, eai, eau, iai, iau, iei, oai);
mobilierului.
consoanele d, t, n urmate de e, i.
Identificări: a cere identificarea cuiva/a Modele de vorbire care reflectă aria tematică și conținuturile
ceva, a identifica.
gramaticale propuse mai jos. Dialogul în situații de comunicare
Permisiuni: cererea simplă a permisiunii familiare. Răspunsul la întrebări, formularea întrebărilor,
imediate, acordarea permisiunii
adresarea către interlocutor. Propoziții/replici care conțin
imediate.
un mesaj, o întrebare, un răspuns, o rugăminte. Textul oralMulțumiri: formule simple pentru a(monologul). Descrierea orală a lucrurilor, ființelor, fenomenelor.
mulțumi și a răspunde la mulțumiri.
Alcătuirea orală a textelor. Cuvântul. Cuvinte care denumescRăspunsuri: răspunsuri afirmative și
lucruri/ființe (cine? ce?); cuvinte care exprimă acțiuni (ce face?);negative scurte.
cuvinte care exprimă însușiri (cum este/sunt?).
Silaba. Despărțirea cuvintelor în silabe, alcătuirea cuvintelor
Descrieri: mărimea, înălțimea, culoarea, cu anumite silabe. Sunetul. Rostirea corectă a sunetelor și agrupurilor de sunete specifice limbii române (în comparație
hrana preferată.
cu limba maternă). „Scrierea” (prin desen) a diferitor „litere”,
Atitudini și sentimente pozitive:asocieri cu obiecte din natură (cu ce seamănă?)formule elementare de exprimare aConținuturi gramaticaleplăcerii, fericirii, bucuriei, admirației,N. B! Terminologia gramaticală, propusă mai jos, nu se utilizează
dorinței, necesității, încurajării saude către profesor și elevi. Conținuturile gramaticale sunt incluseliniștirii cuiva.
în modele de vorbire.
Atitudini și sentimente negative:
Verbul. Timp, persoană, număr. Modul indicativ: timpul prezent,neplăcerea, tristețea, regretul, frica.
timpul trecut (perfectul compus), timpul viitor (viitorul I).
A cere informații asupra unui fapt.
Modul conjunctiv: timpul prezent.
Substantivul. Genul. Numărul. Articolul hotărât și nehotărât.
Cazurile.

ACTE DE VORBIRE

Detalieri ale conținuturilor de învățare

27

COPILUL ȘI PATRIATrăiesc în Moldova• Harta Republicii Moldova• Orașe
• Râuri• Oameni buni
• Din înțelepciunea populară
• Sărbători

COPILUL ÎN SOCIETATE
La școală
• Rechizite• Mobilier• Să numărăm!
• Colegi• Preferințe
• Ne place sportul

Prezentări: prezentarea cuiva,
Pronumele. Pronumele personal. Pronumele de politețe.
prezentarea obiectelor, mobilierului
Pronumele posesiv. Pronumele demonstrativ.
școlar.
Numeralul. Numeralul cardinal. Numeralul ordinal.
Descrieri: mărimea, forma, culoarea.
Adjectivul. Acordul adjectivului cu substantivul. Topica
Influențarea acțiunilor: a accepta,
adjectivului.
a refuza.
Adverbul. Adverbe de loc, de timp, de mod.
Instrucțiuni: a da indicații, instrucțiuni, Prepozițiile.
a cere indicații.
Conjuncțiile (și, dar/iar).
Sfaturi: a cere sfaturi, a da sfaturi.
Interjecțiile.
Ajutorul: a cere/a acorda ajutor.
Sintaxa. Propoziția. Propozițiile simple și dezvoltate.
Atitudini și sentimente pozitive:plăcerea, dorința.
N.B! Modelele de vorbire și minimul lexical fundamental se
propun în Ghidul de implementare a curriculumului.
Atitudini și sentimente pozitive:plăcerea, bucuria, admirația, dorința.
Invitația: a invita, a accepta o invitație. Texte recomandate:
Folclor: Din folclorul copiilor, Proverbe, Ghicitori. Plugușorul. Cu
Enumerarea: localități, instituții.
semănatul. Colinde. Frământări de limbă. Numărători.
Descrierea: formule de descriere acalităților/trăsăturilor unor persoane.
Informație: a prezenta informații despre Ion Creangă, Mihai Eminescu, George Coșbuc, Elena Farago,
Otilia Cazimir, Constantin Dragomir, Iulian Filip, Spiridon
ceva/cineva.
Vangheli, Grigore Vieru, Vasile Romanciuc, Dumitru Matcovschi,
Victor Dumbrăveanu, Arcadie Suceveanu, Ianoș Țurcanu, Anatol
Ciocanu, Petru Cărare, Gheorghe Blănaru, Liviu Deleanu, Nicolae
Esinencu ș.a.

28Unități de conținut

Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Competența specifică 1. Receptarea mesajelor orale în diverse situații de comunicare,demonstrând interes în procesul de învățare a limbii române.
1.1. Recunoașterea sensului unor
Activități: Contexte tematice:cuvinte în enunțuri bine articulate,• exerciții de imitare, repetiție, pronunție;• Copilul în familie
a enunțurilor în contexte cunoscute,• exerciții de împărțire a cuvintelor în• Copilul și natura
rostite într-un tempo lent.
silabe;• Copilul în societate
1.2. Recunoașterea sensului unor
• exerciții de ascultare a diferitelor mesaje• Copilul și Patriaenunțuri în contexte pe teme
cu varierea intensității rostirii;
 Acte de vorbire:cunoscute, bine articulate de un• îndeplinirea unei instrucțiuni;
Permisiuni Ajutor
Descrieri
vorbitor necunoscut (inclusiv TV,• jocuri didactice;
Atitudini și sentimente pozitive
radio), într-un tempo lent.
• asocierea cuvintelor cu imagini, acțiuni;
A cere informații
Enumerări
1.3. Îndeplinirea instrucțiilor în• realizarea unui desen pentru a indica o
A influența pe cineva Informații
circumstanțe cunoscute.
scenă semnificativă din mesajul audiat; Elemente de construcție
1.4. Identificarea personajelor textului.
• povestirea unui fragment audiat;a comunicării:1.5. Evidențierea aspectelor generale• formularea de răspunsuri și întrebări în
Specificul vorbirii orale Vocabularulde conținut într-un mesaj pe teme
baza mesajelor audiate;
Scrisul Modele de vorbire Dialogul
familiare.
• precizarea unor aspecte din textul
Textul oral Cuvântul Silaba
1.6. Formularea întrebărilor dupăaudiat;Textul oral (monologul)
repere.
• jocuri de mișcare pe un cântec pentru
Cuvântul Conținuturi gramaticale Verbul
1.7. Formularea după model acopii;
Modul conjunctiv Modul imperativrăspunsurilor și întrebărilor simple• vizionarea/audierea emisiunilor pentru
Substantivul Pronumele
Numeralulîntr-un dialog.
copii, desene animate, spoturi etc.
Adjectivul
Adverbul
Prepozițiile
1.8. Exprimarea atitudinii față de cele
Produse:Conjuncțiile Interjecțiile
Sintaxa
audiate prin mijloace verbale și• răspuns la întrebări;Propoziția
nonverbale.
• desene, colaje;• dialog după model;• rezumarea mesajului audiat.

Unități de competențe

UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE

1.2.7. CLASA a II-a

29

Competența specifică 2. Producerea de mesaje orale în situații de comunicare dialogată și monologată,manifestând atitudine pozitivă și atenție pentru calitatea exprimării și îmbunătățirea continuă a acesteia.
2.1. Utilizarea vocabularului în diferite  Contexte tematice:
Activități:situații de comunicare.
• exerciții de reproducere, de completare,• Copilul în familie
2.2. Dezvoltarea modelului de vorbire
de transformare, de continuare a• Copilul și natura
cu informații despre sine și despre
diferitelor tipuri de mesaje;• Copilul în societate
alte persoane din mediul cunoscut.
•alcătuirea diverselor tipuri de propoziții;• Copilul și Patria
2.3. Aplicarea modelelor de vorbire în•
realizarea textelor după repere; Acte de vorbire:
contexte noi.
•
descrierea unor imagini, benzi desenate,
Permisiuni
AjutorDescrieri
2.4. Transmiterea, la telefon, aobiecte, locuri, persoane;
Atitudini și sentimente pozitive
mesajelor informative simple•
memorizarea dialogurilor simple;
A cere informații
Enumerări
membrilor familiei, prietenilor etc.
•
discuții libere;
A influența pe cineva
Informații
2.5. Alcătuirea diverselor tipuri de•exerciții de împărțire a cuvintelor în Elemente de construcție
propoziții (afirmative, negative),silabe;a comunicării:utilizând lexicul cunoscut.
•
exerciții de însușire a topicii;
Specificul vorbirii orale Vocabularul
2.6. Descrierea unor imagini, persoane,•
aprecierea celor văzute, auzite, trăite
ScrisulModele de vorbire Dialogul
personaje, obiecte, ființe cu și fărăetc.
Textul oral Cuvântul		
Silabarepere.
Produse:Textul oral (monologul)
2.7. Crearea unor texte neoficiale• lectura imaginilor;
Cuvântul Conținuturi gramaticale Verbul(felicitări, invitații) după repere.
• dialog;
Modul conjunctiv Modul imperativ
2.8. Relatarea succintă a întâmplărilor/• convorbire la telefon (simulate/
Substantivul Pronumele
Numeralulfaptelor văzute sau trăite.
autentice);
Adjectivul
Adverbul
Prepozițiile
2.9. Improvizarea unui dialog ghidat,•
povestire;
Conjuncțiile Interjecțiile
Sintaxa
aplicând norme elementare de•felicitări;Propoziția
etichetă verbală.
• invitații;2.10. Aplicarea normelor ortoepice:• informații prezentate succint;
accentul, pronunția literelor/• aplicarea etichetei verbale și agrupurilor de litere specifice limbii
comportamentului nonverbal;
române.
• jocuri de dramatizare;• colaborarea în echipă etc.

30

Competența specifică 3. Receptarea mesajelor/textelor scrise, manifestând dorința
de a utiliza informațiile noi în situații variate de comunicare.
Activități:3.1. Identificarea în cuvinte a literelor și  Contexte tematice:• asocierea sunetului cu litera, a grupurilor
a grupurilor de litere specifice limbii• Copilul în familiede litere cu sunetele;române.
• Copilul și natura•
formarea cuvintelor, utilizând literele
3.2. Citirea corectă, conștientă cu• Copilul în societateînvățate;
glas tare a silabelor, cuvintelor,• Copilul și Patria•
citirea în cor, în lanț, pe roluri;
propozițiilor, textelor scurte.
 Acte de vorbire:•
conversație dirijată;3.3. Selectarea, din textul citit, aPermisiuni
Ajutor Descrieri•răspuns la întrebări;unor cuvinte, informații conform
Atitudini și sentimente pozitive•
exerciții de tip adevărat/fals;
anumitor criterii.
A cere informații		 Enumerări
•exerciții de selectare a informației-cheie
3.4. Formularea răspunsurilor la
A influența pe cineva		
Informații
din textul citit.
întrebări.
 Elemente de construcție
Produse:3.5. Formularea întrebărilor după model.
a comunicării:• citirea corectă, conștientă cu glas tare;
3.6. Reproducerea sumară a textului
Specificul vorbirii orale		
Vocabularul• realizarea fișelor și mini-posterelor;
citit.
Scrisul Modele de vorbire
Dialogul• cuvinte-cheie selectate/grupate, dupăTextul oral
Cuvântul		
Silabaanumite criterii;
Textul oral (monologul).
•
imagini corelate cu tema mesajului;
Cuvântul. Conținuturi gramaticale Verbul•enunțuri completate cu informații
Modul conjunctiv Modul imperativ
potrivite;
Substantivul Pronumele
Numeralul•
expunerea sumară a textului etc.
Adjectivul
Adverbul
Prepozițiile
Conjuncțiile
Interjecțiile
Sintaxa
Propoziția

31

Competența specifică 4. Producerea mesajelor/textelor scrise, demonstrând perseverență în aplicarea normelor
limbii române literare pentru realizarea unei comunicări eficiente.
Activități:4.1. Scrierea lizibilă, izolată și în cuvinte,  Contexte tematice:• exerciții de scriere caligrafică a literelor
a literelor mici și mari însușite, a• Copilul în familieși a cuvintelor, ortogramelor, degrupurilor de litere specifice limbii• Copilul și natura
respectare a intervalelor;române.
• Copilul în societate•
exerciții de despărțire a cuvintelor în
4.2. Copierea literelor, silabelor,• Copilul și Patria
silabe la capăt de rând;cuvintelor, propozițiilor.
 Acte de vorbire:•transcrierea cuvintelor, enunțurilor;4.3. Respectarea cerințelor de scriere a
Permisiuni
AjutorDescrieri•
dictare de cuvinte;
grupurilor de litere, ortogramelor, aAtitudini și sentimente pozitive•
completarea cuvintelor cu litere, grupuri
normelor de trecere a cuvintelor pe
A cere informații
Enumerări
de litere, a enunțurilor cu diverse
silabe la capăt de rând.
A influența pe cineva
Informații
cuvinte;
4.4. Scrierea cuvintelor, a propozițiilor
 Elemente de construcție
•alcătuirea diferitor tipuri de enunțuri
scurte după dictare.
a comunicării:după model, schemă, imagini etc.
4.5. Alcătuirea propozițiilor după modelSpecificul vorbirii orale
Vocabularul•
exerciții de restabilire a ordinii cuvintelorși repere.
Scrisul Modele de vorbire
Dialogulîntr-un enunț.
4.6. Aplicarea normelor ortografice și deTextul oral
Cuvântul
SilabaProduse:punctuație în propoziții.
Textul oral (monologul)• scrierea lizibilă, corectă a cuvintelor,
Cuvântul Conținuturi gramaticale Verbul
propozițiilor și textelor mici, respectândModul conjunctiv Modul imperativspațiul, înclinația și aspectul îngrijit;
Substantivul Pronumele
Numeralul•
desene pe bază de litere etc.
Adjectivul
Adverbul
Prepozițiile
Conjuncțiile
Interjecțiile
Sintaxa
Propoziția

32

Competența specifică 5. Practicarea comunicării orale și scrise în limba română, demonstrând acceptare,respect pentru valorile naționale și europene, deschidere pentru implicarea activă, responsabilă în viața social-culturală a comunității.
5.1. Descrierea sumară a unor tradiții
Activități: Contexte tematice:
populare, sărbători calendaristice.
• descrierea succintă a unor experiențe
• Copilul în familie
5.2. Descrierea succintă a bucatelorpersonale;• Copilul și natura
tradiționale.
•
jocuri didactice;• Copilul în societate
5.3. Prezentarea, în baza reperelor,•
exerciții de simulare a situațiilor;• Copilul și Patriaa hărții Republicii Moldova și•descrierea unei fotografii, imagini; Acte de vorbire:a simbolurilor naționale.
•
conversație ghidată etc.
Prezentări
Descrieri
Informații
Produse:Atitudini și sentimente pozitive• dialog;
A cere informații
Enumerări
• listă de cuvinte;
A influența pe cineva• lectura imaginilor; Elemente de construcție
• triade;a comunicării:• integrame etc.
Specificul vorbirii orale		
Vocabularul
Scrisul Modele de vorbire
Dialogul
Textul oral
Cuvântul		
SilabaTextul oral (monologul)
Cuvântul Conținuturi gramaticale
VerbulModul conjunctiv Modul imperativ
Substantivul Pronumele
Numeralul
Adjectivul
Adverbul
Prepozițiile
Conjuncțiile
Interjecțiile
Sintaxa
Propoziția

33

•
•
•
•

•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

La sfârșitul clasei a II-a, elevul poate:
recunoaște sensul unor cuvinte în enunțuri;recunoaște sensul unor mesaje scurte electronice/SMS;
utiliza, în diferite contexte de comunicare, vocabularul însușit;îndeplini diferite instrucțiuni în circumstanțe cunoscute;evidenția aspectele generale de conținut într-un mesaj pe teme familiare;
formula și răspunde la întrebări în limitele ariei tematice cunoscute;exprima atitudinii față de cele audiate prin mijloace verbale și nonverbale;dezvolta modelul de vorbire cu informații despre sine și despre alte persoane din mediul cunoscut;
aplica modelele de vorbire în contexte noi;alcătui diverse tipuri de propoziții și texte după repere;povesti succint, într-o formă coerentă, întâmplări/fapte văzute sau trăite;improviza dialoguri ghidate;citi corect, conștient, cu glas tare;selecta dintr-un mesaj audiat sau citit cuvinte, informații conform anumitor criterii;
scrie lizibil, corect litere, silabe, cuvinte, propoziții, felicitări, invitații după repere,
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:interes pentru receptarea mesajelor orale în diferite situații de comunicare;dorință pentru schimbul de mesaje în limba română cu interlocutori cunoscuți;acceptare și toleranță față de partenerii de dialog în diferite situații de comunicare;perseverență pentru realizarea lecturii corecte, conștiente.

34

COPILUL ȘI NATURA
Anotimpul preferat• Semnele naturii• Ocupațiile oamenilor
Despre animale• Animale. Animalul preferat• Despre viața păsărilor
Ce gustoase sunt!
• Fructe• Legume

COPILUL ÎN FAMILIEFamilia mea• Membrii familiei• Ocupații în familie• Mă gătesc de școală
• Locul de muncă
• Parada profesiilor• Ne odihnim împreună
• Ziua de naștere
• Cu mama la doctorPoftă bună!
• Veselă
• Bucate• Băutură
• Ce mâncăm?
• Ce bem?

CONTEXTE TEMATICE

Formule de salut: salutul/răspunsul lasalut la întâlnire/despărțire + formule deadresare directă + dar Dvs.
Prezentări: autoprezentarea, prezentarea
cuiva, prezentarea obiectelor, ființelor,locului de trai, mobilierului.
Identificări: a cere identificarea cuiva/aceva, a identifica.
Atitudini și sentimente negative: durerea,
tristețea, regretul, frica.
Permisiuni: cererea simplă a permisiunii
imediate, acordarea permisiunii imediate.
Mulțumiri: formule simple pentru amulțumi și a răspunde la mulțumiri.
Răspunsuri: răspunsuri afirmative șinegative scurte.
Descrieri: mărimea, forma, culoarea, hrana
preferată.
Atitudini și sentimente pozitive: formule
elementare de exprimare a plăcerii,
gustului, bucuriei, dorinței, necesității
Descrieri: cald, frig, plăcut, gustos, culoare,hrana preferată.
Atitudini și sentimente pozitive: formule
elementare de exprimare a plăcerii, fericirii,
bucuriei, admirației, dorinței, necesității,gustului, dragostei față de ființele naturii.
A cere informații asupra unui fapt,
fenomen al naturii.

ACTE DE VORBIREConținuturi gramaticale
N.B.! Terminologia gramaticală, propusă mai jos, nu
se utilizează de către profesor și elevi. Conținuturile
gramaticale sunt incluse în modele de vorbire.

Specificul vorbirii orale: pronunție, intonație, tempo,
ritm. Situații de comunicare conform ariei tematice.
Vocabularul. Însușirea a 250-300 de cuvinte, expresii,
proverbe.
Pronunția. Sunete/grupuri de sunete specifice limbii
române [ ă, â, î] după consoanele c, g, h; sunetul [o]protonic; diftongii (oa, ea, ie, iu, io etc.) triftongii (ioa,eai, eau, iai, iau, iei, oai); consoanele d, t, n urmate dee,i.
Citirea. Grupurile de litere: ce, ci, che, chi, ge, gi, ghe,ghi, diftongii, triftongii. Citirea silabelor, cuvintelor,
propozițiilor, textelor scurte.
Scrisul. Scrierea literelor, grupurilor de litere, silabelor,cuvintelor, propozițiilor scurte.
Modele de vorbire care reflectă aria tematică.
Dialogul în situații de comunicare familiare. Răspunsulla întrebări, formularea întrebărilor, adresarea către
interlocutor. Propoziții/replici care conțin un mesaj, oîntrebare, un răspuns, o rugăminte.
Textul oral (monologul). Descrierea orală a lucrurilor,ființelor, fenomenelor. Alcătuirea orală a textelor.
Prezentarea obiectelor, persoanelor etc.
Cuvântul. Cuvinte care denumesc lucruri/ființe (cine?
ce?); cuvinte care exprimă acțiuni (ce face?); cuvinte
care exprimă însușiri (cum este/sunt?). Cuvinte cu sensasemănător, cu sens opus, familii de cuvinte.

ELEMENTE DE CONSTRUCȚIE A COMUNICĂRII

Detalieri ale conținuturilor de învățare

35

COPILUL ÎN SOCIETATE
La școală
• Activități la școală
• Activități la lecție
• Lecția preferată
• La recreație
• În vacanță
Prieteni• Informații despre prieteni• Un prieten bun• Pasiuni• Convorbiri la telefonSărbători calendaristice
COPILUL ȘI PATRIAPatria mea• Simboluri• Capitala• Oameni harnici• Mulțumim pentru pace
• Din creația populară

Atitudini și sentimente pozitive: plăcerea,
bucuria, admirația, dorința.
Invitația: a invita, a accepta o invitație.
Enumerarea: localități, instituții.
Descrierea: formule de descriere acalităților/trăsăturilor unor persoane.
Informație: a prezenta informații despre
ceva/cineva.

Prezentări: prezentarea cuiva, prezentarea
obiectelor, mobilierului.
Descrieri: mărimea, forma, culoarea.
Influențarea acțiunilor: a accepta, a refuza,a susține, a ajuta.
Instrucțiuni: a da indicații, instrucțiuni, acere indicații.
Sfaturi: a cere sfaturi, a da sfaturi.
Ajutorul: a cere/a acorda ajutor.
Atitudini și sentimente pozitive: plăcerea,
dorința.

Ion Creangă, Mihai Eminescu, George Coșbuc, Elena
Farago, Otilia Cazimir, Constantin Dragomir, Iulian Filip,
Spiridon Vangheli, Grigore Vieru, Vasile Romanciuc,
Dumitru Matcovschi, Victor Dumbrăveanu, Arcadie
Suceveanu, Ianoș Țurcanu, Anatol Ciocanu, Petru Cărare,
Gheorghe Blănaru, Liviu Deleanu, Nicolae Esinencu ș.a.

Texte recomandate:
Folclor: Din folclorul copiilor, Proverbe, ghicitori.
Plugușorul. Cu semănatul. Colinde. Frământări de limbă.
Numărători.

N.B.! Modelele de vorbire și minimul lexical fundamental
se propun în Ghidul de implementare a curriculumului.

Verbul. Timp, persoană, număr. Diateza activă și
reflexivă. Modul indicativ: timpul prezent, timpul trecut(imperfectul, perfectul compus), timpul viitor (viitorul l).
Modul conjunctiv: timpul prezent.
Modul imperativ (afirmativ, negativ). Ortografia.
Substantivul. Genul. Numărul. Cazul. Articolul hotărât și
nehotărât.
Pronumele. Pronumele personal. Pronumele reflexiv.
Pronumele posesiv. Pronumele demonstrativ. Pronumele
nehotărât, pronumele negativ. Ortografia.
Numeralul. Numeralul cardinal. Numeralul ordinal.
Ortografia.
Adjectivul. Acordul adjectivului cu substantivul. Topica
adjectivului.
Adverbul. Adverbe de loc, de timp, de mod. Ortografia.
Prepozițiile.
Conjuncțiile (și, dar/iar).
Interjecțiile.
Sintaxa. Propoziția. Propozițiile simple și dezvoltate.
Punctuația.

36Unități de conținut

Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Competența specifică 1. Receptarea mesajelor orale în diverse situații de comunicare,demonstrând interes în procesul de învățare a limbii române.
1.1. Identificarea sunetelor și grupurilor
Activități: Contexte tematice:de sunete, a diftongilor, triftongilor în• gruparea cuvintelor după anumite criterii• Copilul în familie
contexte de comunicare.
(la tema dată; care încep cu/conțin sunetul• Copilul și natura
1.2. Identificarea subiectului unuirespectiv etc.);• Copilul în societate
mesaj/unei discuții scurte, simple și• exerciții de înțelegere globală de tipul• Copilul și Patria
articulate clar.
da/nu, adevărat/fals;
 Acte de vorbire:
1.3. Înțelegerea mesajelor scurte•	��������������������������������������������
exerciții de dezvoltare a enunțurilor, mesaPrezentări Identificări Răspunsuri
de felicitare cu anumite ocazii,
jelor prin exprimarea opiniei, atitudinii;
Descrieri Ajutorul
Sfatulrecepționate electronic/la telefon.
• jocuri didactice;Mulțumiri Invitația
Enumerarea
1.4. Formularea întrebărilor de• formularea întrebărilor și răspunsurilor pe
Atitudini și sentimente pozitive/negative
concretizare în baza mesajului/baza mesajului audiat;
Instrucțiuni
textului audiat.
• ascultarea diverselor texte audio (cântece,
A cere informații asupra unui fapt
1.5. Desprinderea informației specifice.
monologuri, dialoguri, povești, reclame,
 Elemente de construcție a comunicării:1.6. Formularea independentă asecvențe din desene animate) pe diferite
Vocabularul Modele de vorbire Dialogulrăspunsurilor dezvoltate, exprimândteme cotidiene;
Textul oral (monologul)
Cuvântul
opinii, atitudini simple.
• raportarea unor imagini, titluri la anumite
VerbulSubstantivul
Pronumele
1.7. Reproducerea selectivă, cu și fărăsecvențe ale mesajului audiat etc.
Numeralul Adjectivul
Adverbul
repere, a mesajului audiat.
Produse:
Prepozițiile Conjuncțiile
Interjecțiile
1.8. Asocierea conținutului unui mesaj• rime;Sintaxa
Propoziția
audiat cu imagini, titluri ș.a.
• lectura imaginilor;•	��������������������������������������������
simulări ale unor situații concrete de comunicare pe teme cotidiene;• desene, colaje;• dialog;• expunerea selectivă a textului audiat etc.

Unități de competențe

UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE

1.2.8. CLASA a III-a37

Competența specifică 2. Producerea de mesaje orale în situații de comunicare dialogată și monologată,manifestând atitudine pozitivă și atenție pentru calitatea exprimării și îmbunătățirea continuă a acesteia.
2.1. Răspunsul la întrebări și formularea  Contexte tematice:
Activități:întrebărilor referitoare la activitățile
• exerciții de corectare a greșelilor;• Copilul în familie
zilnice.
• exerciții de exersare a topicii;• Copilul și natura
2.2. Exprimarea reacției la unele afirmații
• exerciții de observare a unor mărci specifice• Copilul în societate
simple în cursul unei convorbiri.
(de ex. număr, gen etc.);• Copilul și Patria
2.3. Exprimarea reacțiilor adecvate•	�������������������������������������������
exerciții de completare, transformare, con Acte de vorbire:
scurte la mesaje electronice sau
struire a unor mesaje după model, schemă,Prezentări
Identificări
Răspunsuri
telefonice pe teme cunoscute.
plan, imagine etc.;
Descrieri
Ajutorul
Sfatul
2.4. Construirea propozițiilor/frazelor•
nararea la diferite timpuri și persoane în
Atitudini și sentimente pozitive/negative
corecte din punct de vedere lexicobaza unor modele de vorbire;MulțumiriInvitația
Enumerarea
gramatical.
•
joc de rol;A cere informații asupra unui fapt
2.5. Modificarea unui monolog simplu•
compararea unor obiecte, ființe, fenomene;
Instrucțiuni
conform circumstanțelor noi.
•	���������������������������������������������
exerciții de dezvoltare a inițiativei comuni Elemente de construcție a comunicării:2.6. Prezentarea sumară a persoanelor
cative și a curajului de a interveni în actul
Vocabularul. Modele de vorbire Dialogul
apropiate, cunoscute, cu utilizarea
comunicării;Textul oral (monologul)
Cuvântulmodelelor de vorbire însușite.
•proiecte (preferințe, flora, fauna) etc.
VerbulSubstantivul
Pronumele
2.7. Descrierea, sumară și în detalii, aProduse:Numeralul
Adjectivul
Adverbul
unui obiect, eveniment, fenomen,
Prepozițiile Conjuncțiile
Interjecțiile • utilizarea vocabularului adecvat în diferite
a unei ființe cu ajutorul reperelor
situații;Sintaxa
Propoziția
(întrebări, plan, imagini etc.).
• simularea diverselor situații;2.8. Reproducerea, prin cuvinte proprii,• scurte relatări pe baza reperelor;a unui text citit sau audiat.
• proiecte în perechi, grupuri mici;
2.9. Povestirea unei întâmplări
•	��������������������������������������������
interacțiune în activități de grup și în pecunoscute, pe baza reperelor,rechi etc.
cu utilizarea lexicului însușit.
2.10. Improvizarea unui dialog prinanalogie în baza situațiilor decomunicare.

38

Competența specifică 3. Receptarea mesajelor/textelor scrise, manifestând dorința
de a utiliza informațiile noi în situații variate de comunicare.
Activități:3.1. Aplicarea strategiilor de lectură
 Contexte tematice:• intitularea/reintitularea unui text;(globală, selectivă, pe roluri; cu voce,• Copilul în familie• lectura lentă, rapidă, explicativă, dirijată;în gând).
• Copilul și natura• exerciții de tipul alegere multiplă;3.2. Citirea corectă, fluentă, conștientă a• Copilul în societate• completarea unor enunțuri pe baza
textelor scurte, pe subiecte familiare.
• Copilul și Patria
textului;3.3. Identificarea evenimentelor centrale  Acte de vorbire:•
exerciții de înțelegere globală de tipul
ale textului.
Prezentări Identificări Răspunsuri„completează”, „încercuiește”, „bifează”,
3.4. Extragerea din text a unor informații
Descrieri Ajutorul Sfatul Mulțumiri„grupează”;de detaliu.
Atitudini și sentimente pozitive/negative•
formularea întrebărilor și răspunsurilor la
3.5. Descrierea unui personaj, utilizând
Invitația Enumerarea
Instrucțiuni
întrebări pe baza textului citit;
repere.
A cere informații asupra unui fapt•
caracterizarea succintă a personajului după3.6. Redarea ghidată a conținutului Elemente de construcție a comunicării:limbaj, fapte;
textului în limba română.
Vocabularul Modele de vorbire Dialogul•
redarea evenimentelor din text în baza unui3.7. Construirea unui dialog în baza
Textul oral (monologul)
Cuvântulplan;reperelor textuale.
VerbulSubstantivul
Pronumele•
conversație dirijată;Numeralul Adjectivul
Adverbul•
dramatizarea unor fragmente de text;
Prepozițiile Conjuncțiile
Interjecțiile
•exerciții de exprimare a primelor reacții
Sintaxa
Propoziția
față de cele citite, folosind coduri diverse:
desen, mimă, gest, schemă, sunet etc.
Produse:• lectura activă, cu creionul în mână;• organizatori grafici simpli;• scenete;• titluri adecvate textului;• sonorizarea unor benzi desenate etc.

39Competența specifică 4. Producerea mesajelor/textelor scrise, demonstrând perseverență în aplicarea normelor
limbii române literare pentru realizarea unei comunicări eficiente.
4.1. Scrierea literelor, silabelor,
Activități: Contexte tematice:cuvintelor, propozițiilor, textelor• exerciții de scriere caligrafică a literelor și• Copilul în familie
scurte cu respectarea rigorilor dea cuvintelor, ortogramelor, de respectare a• Copilul și natura
aranjare în pagină a unui text (titlu,
intervalelor;• Copilul în societate
aliniat).
• comentarea ortografierii corecte a• Copilul și Patria
4.2. Aplicarea normelor gramaticale,cuvintelor, a situațiilor de folosire a Acte de vorbire:
ortografice și de punctuație învățate.
semnelor de punctuație;Prezentări Identificări Răspunsuri
4.3. Alcătuirea propozițiilor în baza
• substituirea cuvintelor într-o anumită
Descrieri Ajutorul Sfatul Mulțumiri
reperelor (cuvinte, îmbinări de
categorie (de ex. singular/plural, prezent/
Atitudini și sentimente pozitive/negative
cuvinte, imagini etc.).
trecut etc.);
Invitația Enumerarea Instrucțiuni
4.4. Redactarea unui text scurt în baza
• alcătuirea propozițiilor care implică
A cere informații asupra unui fapt
elementelor de reper (plan, imagini).  Elemente de construcție a comunicării:utilizarea anumitor cuvinte, ortograme,
4.5. Descrierea succintă a unor obiecte,
fenomene gramaticale;
Vocabularul Modele de vorbire Dialogulființe, fenomene din mediul apropiat.
• construirea unor enunțuri, texte scurte
Textul oral (monologul)
Cuvântul
4.6. Răspunsul la întrebări simple privitor
conform unui model dat etc.
VerbulSubstantivul Pronumele
la informații personale (formulare,
Produse:Numeralul Adjectivul
Adverbul
chestionare).
• copieri, transcrieri, dictări de enunțuri,Prepozițiile Conjuncțiile Interjecțiile
4.7. Formularea unor mesaje scurteîn care se regăsesc normele gramaticale,
Sintaxa
Propoziția
electronice/SMS de informare,ortografice și de punctuație învățate;felicitare persoanelor cunoscute.
• compunere după o ilustrație;• descrieri succinte după un început dat,
cuvinte reper, plan etc.
• formulare completate;• texte cu destinație specială: felicitarea,
invitația, bilețelul de informare, biletul demulțumire, răspuns la bilețel.

40

Competența specifică 5. Practicarea comunicării orale și scrise în limba română, demonstrând acceptare,respect pentru valorile naționale și europene, deschidere pentru implicarea activă, responsabilă în viața social-culturală a comunității.
5.1. Descrierea unor locuri din Republica  Contexte tematice:
Activități:Moldova ce prezintă valori istorice,• completarea, modificarea unor texte;• Copilul în familie
culturale, peisagistice etc.
• vizionarea materialelor video;• Copilul și natura
5.2. Prezentarea unor sărbători de familie.
• descrierea unor fotografii, imagini;• Copilul în societate• excursii etc.
• Copilul și Patria
Produse: Acte de vorbire:• portofoliu tematic;Prezentări
Răspunsuri
Descrieri• poster/pliant;Ajutorul
SfatulMulțumiri• vernisaj/expoziție de fotografii;
Atitudini și sentimente pozitive/negative• jurnale cu impresii după vizite la muzee și
Invitația
Enumerarea
locuri etc.
A cere informații asupra unui fapt
 Elemente de construcție a comunicării:Vocabularul Modele de vorbire Dialogul
Textul oral (monologul)
Cuvântul
VerbulSubstantivul Pronumele
Numeralul
Adjectivul
Adverbul
Prepozițiile Conjuncțiile Interjecțiile
Sintaxa
Propoziția

41

•
•
•
•
•

•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

La sfârșitul clasei a III-a, elevul poate:
identifica subiectul unui mesaj/unei discuții scurte, simple;
formula întrebări de concretizare în baza mesajului/textului audiat;
formula independent răspunsuri dezvoltate, exprimând opinii, atitudini simple;
reproduce, prin cuvinte proprii, cu și fără repere, mesaje citite sau audiate;
construi propoziții/fraze corecte din punct de vedere lexico-gramatical;
descrie obiecte, evenimente, fenomene, ființe, persoane cu ajutorul reperelor (întrebări, plan, imagini etc.);
povesti întâmplări cunoscute pe baza reperelor;
improviza un dialog prin analogie, aplicând norme elementare de etichetă;citi corect, fluent, conștient, cu glas tare și în gând;înțelege sensul global al textului cu sau fără repere;
extrage din text unele informații de detaliu;
scrie corect litere, silabe, cuvinte, propoziții, texte scurte,
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:interes pentru înțelegerea detaliată a mesajelor orale în diferite situații de comunicare;
atitudine pozitivă pentru schimbul de mesaje în limba română cu diferiți interlocutori;
curiozitate pentru activități de învățare;atenție pentru calitatea exprimării;colaborare și participare activă la diverse activități.

42

COPILUL ȘI NATURA
Timpul și vremea• Cât e ora?
• Cum e vremea?
• Zile de lucru/odihnă
Toamna• Semnele toamnei• Despre păsări
• Păsările călătoare

COPILUL ÎN FAMILIE
Despre membrii familiei• Cum sunt?
• Ocupațiile membrilor familiei• Caleidoscopul profesiilorCasă și mediu de viață
• Camere• Mobilier
Cum să fim sănătoși?
• Părțile corpului• Obiecte de igienă personală
• Produse sănătoase• Regimul zilei• Igienă
• MeniuSărbători în familie

CONTEXTE TEMATICEELEMENTE DE CONSTRUCȚIE A COMUNICĂRII

Prezentări: autoprezentarea, prezentarea cuiva,
Situații de comunicare conform ariei tematice.
prezentarea obiectelor, ființelor, locului de trai,
Vocabularul. Însușirea a 350-400 de cuvinte,
mobilierului, ocupațiilor membrilor familiei,
expresii, proverbe, expresii frazeologice.
profesiei.
Modele de vorbire care reflectă aria tematică.
Identificări: a cere identificarea cuiva/a ceva, aDialogul în situații de comunicare familiare. Textul
identifica.
oral (monologul). Cuvântul. Sinonime, antonime,
Permisiuni: cererea simplă a permisiunii imediate, cuvinte înrudite.
acordarea permisiunii imediate.
Răspunsuri: răspunsuri afirmative și negative
N.B.! Conținuturile gramaticale sunt inclusescurte.
în modele de vorbire.
Descrieri: părțile corpului, obiectele personale,ocupațiile cotidiene zilnice.
Terminologia gramaticală, propusă mai jos, în uneleMulțumiri: formule simple pentru a mulțumi și acazuri, pentru comoditate, poate fi utilizată de către
răspunde la mulțumiri.
profesor, deoarece la limba maternă, începând cu
Atitudini și sentimente pozitive: formule
clasa a III-a, acestea se utilizează (cele indicate cu
elementare de exprimare a plăcerii, respectului,
asterisc *).
bucuriei, gustului,dorinței, necesității etc.
Verbul*. Timp, persoană, număr.
Descrieri: ziua de lucru/de odihnă, ora,
Modul indicativ*: timpul prezent, timpul trecut
aspecte meteo în diferite anotimpuri, semnele(perfectul compus), timpul viitor (viitorul l).
anotimpurilor, păsări preferate, jocuri îndrăgite,
Modul conjunctiv: timpul prezent.
obiceiuri, flora.
Modul imperativ.
Atitudini și sentimente pozitive: formule
Substantivul*. Genul. Numărul. Articolul hotărât și
elementare de exprimare a plăcerii, bucuriei,
nehotărât. Cazurile.
admirației, dorinței, necesității, frumuseții,Pronumele*. Pronumele personal. Pronumele
portului în anumite circumstanțe.
demonstrativ. Pronumele posesiv. Pronumele
Atitudini și sentimente negative: dorul, neplăcerea, reflexiv.
tristețea, regretul, frica.

ACTE DE VORBIRE

Detalieri ale conținuturilor de învățare

43

COPILUL ȘI PATRIA
Prin Moldova• Locuitori• Bogății
• Călătorii prin țarăIarna
• Sărbători de iarnă
• Jocuri de iarnă
Primăvara• Obiceiuri de primăvară
• Flori de primăvarăVara• Semnele verii• Proiecte de vacanță
COPILUL ÎN SOCIETATE
Agenda săptămânii• Orarul• Rechizite. Unde se află?
• Timpul liber
Prieteni• Interese• Ajutorul reciproc

Prezentări: prezentarea unor lucruri, obiecte,interese.
Descrieri: mărimea, forma, culoarea, utilizarea,
folosul.
Influențarea acțiunilor: a accepta, a refuza, asprijini.
Ajutorul: a cere/a acorda ajutor.
Atitudini și sentimente pozitive: plăcerea, dorința,comunicarea.
Atitudini și sentimente pozitive: plăcerea, bucuria,
admirația, dorința.
Invitația: a invita, a accepta o invitație.
Mulțumiri: formule de a mulțumi, a răspunde cu
formule simple, dar elegante.
Enumerarea: localități, instituții, date, cifre,
distanțe.
Descrierea: formule de descriere a calităților/trăsăturilor unor persoane, a locurilor.
Informație: a prezenta/a cere informații despre
ceva/cineva.

Ajutorul: a cere, a îndemna să ajute, să sprijine.
Sfaturi: a cere sfaturi, a da sfaturi.

Ion Creangă, Mihai Eminescu, George Coșbuc,Elena Farago, Otilia Cazimir, Constantin Dragomir,
Iulian Filip, Spiridon Vangheli, Grigore Vieru,
Vasile Romanciuc, Dumitru Matcovschi, Victor
Dumbrăveanu, Arcadie Suceveanu, Ianoș Țurcanu,
Anatol Ciocanu, Petru Cărare, Gheorghe Blănaru,
Liviu Deleanu, Nicolae Esinencu ș.a.

Texte recomandate:
Folclor: Din folclorul copiilor, proverbe, ghicitori.
Plugușorul. Cu semănatul. Colinde. Frământări delimbă. Numărători.

N.B.! Modelele de vorbire și minimul lexical
fundamental se propun în Ghidul de implementare acurriculumului.

Numeralul. Numeralul cardinal. Numeralul ordinal.
Numeralul colectiv.
Adjectivul*. Acordul adjectivului cu substantivul.
Topica adjectivului.
Adverbul. Adverbe de loc, de timp, de mod.
Prepozițiile*.
Conjuncțiile
Interjecțiile.
Sintaxa. Propoziția. Propozițiile simple și dezvoltate.

44Unități de conținut

Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Competența specifică 1. Receptarea mesajelor orale în diverse situații de comunicare,demonstrând interes în procesul de învățare a limbii române.
Activități:1.1. Identificarea unor informații
 Contexte tematice:• alegerea imaginilor care sugerează
conform anumitor criterii.
• Copilul în familie
semnificația mesajului;
1.2. Identificarea semnificației
• Copilul și natura• activități de confirmare a răspunsului corect
indicațiilor pentru a acționa
• Copilul în societate
prin bifare/completare de tabel;în situații simulate și reale de• Copilul și Patria• exerciții de exprimare a primelor reacții
comunicare cotidiană.
 Acte de vorbire:față de cele auzite, folosind coduri diverse:
1.3. Exprimarea reacției la receptarea
Prezentări
Răspunsuri
Descrieri
desen, mimică, gest, schemă, sunet etc.
conținutului mesajelor TV, radio pe
Atitudini și sentimente pozitive/negative• vizionarea de scurtmetraje animate sau filme
teme familiare.
A cere informații asupra unui fapt
scurte pe teme de interes pentru clasa de
1.4. Asocierea conținutului unui
Instrucțiuni Mulțumiri
Ajutorul
elevi;
mesaj audiat cu anumite imagini,
SfatulInvitația
Enumerarea• conversație dirijată etc.
informații cunoscute.
 Elemente de construcție a comunicării:1.5. Formularea, la mesajele audiate,
Vocabularul Modele de vorbire Dialogul Produse:• integrame rezolvate;a întrebărilor, opiniilor, atitudinilor
MonologulConținuturi gramaticaleîn cuvinte și expresii simple.
Verbul*Adverbul
Substantivul* • triade;• simulări de situații pentru realizarea unui1.6. Povestirea selectivă și integrală,Adjectivul*
Pronumele*
Numeralul
obiectiv;
prin cuvinte proprii, a mesajului
Prepoziția*Interjecția
Conjuncția
• reacții verbale sau nonverbale etc.
audiat.
Propoziția*Punctuația
1.7. Îndeplinirea instrucțiunilor simple
de orientare în vederea atingerii
unui obiectiv.

Unități de competențe

UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE

1.2.9. CLASA a IV-a

45

Competența specifică 2. Producerea de mesaje orale în situații de comunicare dialogată și monologată,manifestând atitudine pozitivă și atenție pentru calitatea exprimării și îmbunătățirea continuă a acesteia.
2.1. Utilizarea adecvată a elementelor  Contexte tematice:
Activități:lexicale și a modelelor de vorbire• memorarea proverbelor, zicătorilor,• Copilul în familieîn demersuri comunicative noi.
poeziilor;• Copilul și natura
2.2. Utilizarea raporturilor de• exerciții de însușire a unităților lexicale;• Copilul în societate
sinonimie/antonimie în situații de• exerciții lexicale de înțelegere a sensului• Copilul și Patria
comunicare.
cuvintelor prin raportare la context;
 Acte de vorbire:
2.3. Formularea întrebărilor pentru• exerciții de reglare a intonației, a vitezei
Prezentări
Răspunsuri Descrieri
un eventual interviu cu persoane
proprii de a vorbi;
Atitudini și sentimente pozitive/negativecunoscute, pe teme de interes• exerciții de utilizare în enunțuri proprii a
A cere informații asupra unui fapt
comun.
cuvintelor și structurilor lexicale învățate;Instrucțiuni Mulțumiri Ajutorul
2.4. Exprimarea, în formule simple, a• povestirea unor texte citite, a unor mesaje
SfatulInvitația
Enumerareastării emotive, atitudinii față deaudiate la diferite timpuri și persoane;
oameni și lucruri, întâmplări și• crearea unor texte în baza unei scheme,
 Elemente de construcție a comunicării:evenimente.
plan, agende, imagini;
Vocabularul Modele de vorbire
2.5. Prezentarea unei informații despre• relatarea succintă a unor întâmplări simple,
Dialogul
Monologul
sine, familie, activități actuale sau
din experiența proprie;Conținuturi gramaticale
anterioare.
• prezentarea, în ordine cronologică, a unor
Verbul*Adverbul
Substantivul*
2.6. Producerea unor texte scurte laactivități zilnice;
Adjectivul* Pronumele* Numeralultema propusă.
•simularea
unor situații de comunicare reale;
Prepoziția* Interjecția
Conjuncția
2.7. Povestirea conținutului mesajelor• proiecte despre capitala republicii, locuri
Propoziția* Punctuația
tv, radio pe teme familiare.
memorabile;
2.8. Improvizarea dialogurilor în• activități de mediere în diferite situații debaza imaginilor, situațiilor decomunicare etc.
comunicare și argumentarea
Produse:
simplă a aspectelor enunțate.
• concurs de prezentări orale pe o temă2.9. Inițierea, întreținerea și încheiereaanunțată;dialogurilor scurte, cu replici• dialoguri;
simple, pe teme familiare.
• recitarea pe de rost a textelor învățate;2.10. Inițierea, menținerea și încheierea• sonorizarea unor fragmente video;
unui dialog scurt, cu persoane• interacțiunea între elevi prin întrebări
necunoscute, în situații specialeși răspunsuri (exprimarea acordului/(nr. de tel. 112).
dezacordului, formularea scurtă a uneipăreri) etc.

46

Competența specifică 3. Receptarea mesajelor/textelor scrise, manifestând dorința
de a utiliza informațiile noi în situații variate de comunicare.
3.1. Automatizarea tehnicii lecturii
Activități: Contexte tematice:
cu voce și în gând, cu adaptarea• formularea titlurilor în baza textului;• Copilul în familieintonației în funcție de semnele• lectura lentă, rapidă, liniară, explicativă,• Copilul și naturade punctuație și context.
dirijată;• Copilul în societate
3.2. Deducerea sensului cuvintelor•
descoperirea
unor „dovezi” în text,• Copilul și Patria
pe baza contextului.
referitoarelatrăsăturile unui personaj;
 Acte de vorbire:
3.3. Citirea corectă, fluentă, conștientă
•caracterizarea
simplă a unui personaj;
Prezentări
Răspunsuri
Descrieri
și expresivă a propozițiilor/textelor•
dramatizarea
unuifragment;
Atitudini și sentimente pozitive/negative(narative, descriptive, anunțuri,•reproducerea
textuluiîn lanț, în perechi,
A cere informații asupra unui fapt
meniuri, orare etc.).
în
baza
unui
plan,
imagini;
Instrucțiuni Mulțumiri
Ajutorul
3.4. Identificarea numărului și• ordonarea unui șir de enunțuri într-o
SfatulInvitația
Enumerarea
succesiunii secvențelor unui text.
succesiune logică;3.5. Selectarea informației necesare•
redareaconținutului textului, utilizând Elemente de construcție a comunicării:din mai multe surse și utilizarea
expresii
dintext;
Vocabularul Modele de vorbire
ei în acte noi de comunicare.
•
restabilirea,
completarea și elaborarea
Dialogul
Monologul
3.6. Povestirea conținutului textului
diverselor
tipuride plan, alcătuit din cuvinte,Conținuturi gramaticale
citit după repere (întrebări,îmbinări
decuvinte,enunțuri scurte;
Verbul*Adverbul
Substantivul*
scheme, imagini, plan etc.).
•
identificarea
unor
elemente
relevante pentru
Adjectivul*
Pronumele* Numeralul
3.7. Interpretarea faptelor unuiaformulaoopinie;Prepoziția*Interjecția
Conjuncția
personaj al textului prin exprimarea• exprimarea atitudinii față de cele citite;
Propoziția*Punctuația
opiniilor și atitudinilor.
• exerciții de transformare a dialogului în
3.8. Redarea conținutului unor texte
monolog;
citite independent (lectură
• memorarea proverbelor, zicătorilor, poeziilor.
Produse:particulară).
• concurs de lectură expresivă;• postere/organizatori grafici pentru a
indica relația dintre personaje, cronologia
evenimentelor;47• liste cu aspecte semnificative ale textului
și clasificarea acestora: trăsături, acțiuni,
motive;• lectură independentă a unor texte
recomandate;• proiecte pe baza textelor citite;• concursuri în baza textelor/cărților citite;• fișa de lectură etc.
Competența specifică 4. Producerea mesajelor/textelor scrise, demonstrând perseverență
în aplicarea normelor limbii române literare pentru realizarea unei comunicări eficiente.
4.1. Scrierea lizibilă, corectă
Activități: Contexte tematice:și conștientă a cuvintelor,• exerciții de scriere caligrafică a literelor și• Copilul în familie
propozițiilor și textelor scurte pea cuvintelor, a ortogramelor, de respectare• Copilul și natura
baza materiei învățate.
a intervalelor;• Copilul în societate
4.2. Elaborarea planului unui text scurt.
• exerciții de completare, transformare,• Copilul și Patria
4.3. Formularea întrebărilor simple,
construire a unor mesaje după model,
 Acte de vorbire:directe.
schemă, plan, imagine etc.;
Prezentări
Răspunsuri Descrieri
4.4. Alcătuirea unor texte, redând• substituirea cuvintelor într-o anumită
Atitudini și sentimente pozitive/negative
experiențe personale (cu sau fărăcategorie (de ex., singular/plural, prezent/
A cere informații asupra unui fapt
repere).
trecut etc.);
Instrucțiuni Mulțumiri
Ajutorul
4.5. Aplicarea, în textele redactate, a• alcătuirea propozițiilor care implică utilizarea
SfatulInvitația
Enumerarea
normelor limbii române literare în  Elemente de construcție a comunicării:anumitor cuvinte, ortograme, fenomene
limita materiei lingvistice însușite.
gramaticale;
Vocabularul Modele de vorbire Dialogul
4.6. Redactarea unor texte neoficiale• crearea mesajelor referitoare la informații deMonologul Conținuturi gramaticale(felicitări, invitații).
ordin personal, necesități imediate, persoane
Verbul*Adverbul
Substantivul*
și obiecte familiare;
Adjectivul* Pronumele* Numeralul• exerciții de evaluare/autoevaluare
Prepoziția* Interjecția
Conjuncția
a redactării corecte a diverselor tipuri
Propoziția* Punctuația
de texte etc.

48

Produse:• planul unui text;• texte proprii, redactate cu și fără repere;• copieri, transcrieri, dictări de enunțuri,în care se regăsesc normele gramaticale,ortografice și de punctuație învățate;• descrieri succinte după un început/sfârșit dat
etc.
Competența specifică 5. Practicarea comunicării orale și scrise în limba română, demonstrând acceptare, respect pentru valorilenaționale și europene, deschidere pentru implicarea activă, responsabilă în viața social-culturală a comunității.
5.1. Descrierea succintă a orașului
Activități: Contexte tematice:Chișinău, capitala Republicii• excursii;• Copilul în familie
Moldova.
• întâlniri cu personalități de vază;• Copilul și natura
5.2. Descrierea unui loc important din• comunicări succinte în bază de imagini,• Copilul în societate
satul/orașul natal.
secvențe de film;• Copilul și Patria
5.3. Prezentarea unei personalități
• jocuri de rol etc.
 Acte de vorbire:cunoscute din Republica Moldova.
Produse:Prezentări
Răspunsuri Descrieri
5.4. Descrierea simbolurilor de stat,• portofolii tematice;
Atitudini și sentimente pozitive/negative
în baza imaginilor.
• jurnale de impresii;
A cere informații asupra unui fapt
• expoziții;Instrucțiuni Mulțumiri
Ajutorul• postere etc.
SfatulInvitația
Enumerarea
 Elemente de construcție a comunicării:Vocabularul Modele de vorbire Dialogul
Monologul Conținuturi gramaticale
Verbul*Adverbul
Substantivul*
Adjectivul* Pronumele* Numeralul
Prepoziția* Interjecția Conjuncția
Propoziția* Punctuația

49

•
•
•
•
•
•

•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

La sfârșitul clasei a IV-a, elevul poate:
identifica informații conform anumitor criterii;asocia conținutul unui mesaj audiat cu anumite imagini, informații cunoscute;formula opinii, atitudini, argumente în cuvinte, expresii simple;
povesti selectiv și integral, prin cuvinte proprii, un mesaj;îndeplini instrucțiuni simple de orientare în vederea atingerii unui obiectiv;
utiliza adecvat elementele lexicale și modelele de vorbire în demersuri comunicative noi;
utiliza raporturile de sinonimie/antonimie în situații de comunicare;formula întrebări pentru un eventual interviu cu persoane cunoscute, pe teme de interes comun;
prezenta informații despre sine, familie, activități actuale sau anterioare;
improviza dialoguri în baza imaginilor, situațiilor de comunicare;citi corect, fluent, conștient și expresiv propoziții/texte;
deduce sensul unor cuvinte pe baza contextului;
identifica informații semnificative ale textului;
aprecia faptele unui personaj al textului;scrie lizibil, corect și conștient cuvinte, propoziții și texte scurte;
elabora planul unui text scurt,
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:
dorință de a înțelege limbajul persoanelor/vorbitorilor în mediile școlar și comunitar;perseverență pentru scrierea corectă a textelor proprii;interes pentru lectura independentă a cărților și a presei periodice pentru copii;
dorință de a utiliza informații noi în situații variate de comunicare;
acceptare și respect pentru valorile naționale și europene;
implicare responsabilă în diverse activități școlare.

50
ACTE DE VORBIREELEMENTE DE CONSTRUCȚIE A COMUNICĂRII

Prezentări: autoprezentarea, prezentarea Specificul vorbirii orale: pronunție, intonație, tempo, ritm.
cuiva, prezentarea ființelor, relațiilor dintre Situații de comunicare conform ariei tematice.
acestea, starea personală, a membrilor
Vocabularul. Însușirea a 350-400 de cuvinte, expresii,
familiei, activităților comune, tradiționale, proverbe, expresii frazeologice.
sportive.
Modele de vorbire care reflectă aria tematică.
Răspunsuri: răspunsuri afirmative și
Dialogul în situații de comunicare familiare. Răspunsul
negative scurte.
la întrebări, formularea întrebărilor, adresarea către
Descrieri: starea personală, ocupații
interlocutor. Propoziții/replici care conțin un mesaj, ocotidiene, sportive.
întrebare, un răspuns, o rugăminte.
Mulțumiri: formule simple pentru a
Textul oral (monologul). Descrierea orală a lucrurilor,mulțumi și a răspunde la mulțumiri.
ființelor, fenomenelor etc. Alcătuirea orală a textelor.
Atitudini și sentimente pozitive: formule
elementare de exprimare a plăcerii,Conținuturi gramaticale
respectului, bucuriei, dorinței, necesității
etc.
N.B.! Conținuturile gramaticale sunt incluse în modele
de vorbire. Terminologia gramaticală, propusă mai jos, în
COPILUL ȘI NATURA
Descrieri: aspecte meteo, semne ale
unele cazuri, pentru comoditate, poate fi utilizată de către
Fenomene ale naturii
naturii, semne populare, obiceiuri,
profesor, deoarece la limba maternă, începând cu clasa a• Când plouă/ninge?
animale preferate, flora.
• De ce bate vântul?
Atitudini și sentimente pozitive: formule III-a se utilizează terminologia respectivă (cele indicate cu
asterisc*).
• Semne populare
elementare de exprimare a plăcerii,• Obiceiuri populare
bucuriei, admirației, dorinței, necesității,Verbul* (forma inițială*). Modul indicativ. Timpul prezent*.
Sărbători și tradiții calendaristice frumuseții.
Lumea animală
Instrucțiuni: a da indicații, instrucțiuni de Timpul trecut*: imperfectul, perfectul compus. Viitorul I.*
Verbele reflexive*. Modul conjunctiv prezent. Modul• Caracteristici
comportament cu diferite ocazii.
imperativ.
• Mediul de trai
Atitudini și sentimente negative: dorul,
Adverbul. Utilizarea după modele.
• Animale exoticeneplăcerea, tristețea, regretul.
Substantivul*. Genul*, numărul*. Articolul hotărât și• Curiozități
A cere informații asupra unui fapt.
nehotărât. Cazurile*.
Sfaturi: a cere sfaturi, a da sfaturi.

COPILUL ÎN FAMILIE
Copilul despre sine și familie• Calități• Preferințe
• Relații de familieViață sănătoasă
• Starea sănătății și igienă
personală
• Activități de odihnă (cufamilia)• SportulSărbători și tradiții în familie

CONTEXTE TEMATICE

Detalieri ale conținuturilor de învățare

51

COPILUL ÎN SOCIETATE
Prieteni și colegi• Preferințe și interese• La telefon, pe internet• Reguli nescrise
Proiecte de viitor• Profesia preferată
Locul natal• Orașul, satul• Orientarea în oraș• Mijloace de transport• Reguli de circulație
La medicCumpărături
• Alimente• Cantități
• Costuri
COPILUL ȘI PATRIA
Despre țara mea• Simboluri de stat
• Orașul Chișinău• Oameni cunoscuți
Sărbători și tradiții naționale
N.B.! Modelele de vorbire și minimul lexical fundamental se
propun în Ghidul de implementare a curriculumului.

Adjectivul*. Acordul adjectivului cu substantivul în gen, număr
și caz.* Utilizarea gradelor de comparație. Topica.
Pronumele*. Pronumele personal*. Formele accentuate și
neaccentuate.
Numeralul. Numeralul cardinal.
Prepoziția*. Utilizarea după modele.
Interjecția. Utilizarea.
Conjuncția. Utilizarea conjuncțiilor de coordonare.
Propoziția.* Utilizarea tipurilor de propoziții după scopul
comunicării, după formă, după alcătuire.
Punctuația (în funcție de materia studiată).

Texte recomandate:
Folclor: Din folclorul copiilor, Proverbe, Ghicitori. Plugușorul.
Atitudini și sentimente pozitive: plăcerea, Cu semănatul. Colinde. Frământări de limbă. Numărători.
bucuria, admirația, dorința.
Ion Creangă, Mihai Eminescu, George Coșbuc, Elena Farago,
Invitația: a invita, a accepta o invitație.
Otilia Cazimir, Constantin Dragomir, Iulian Filip, Spiridon
Enumerarea: localități, instituții, date,
Vangheli, Grigore Vieru, Vasile Romanciuc, Dumitru
cifre, distanțe.
Matcovschi, Victor Dumbrăveanu, Arcadie Suceveanu, Ianoș
Descrierea: formule de descriere aȚurcanu, Anatol Ciocanu, Petru Cărare, Gheorghe Blănaru,
calităților/trăsăturilor unor persoane, aLiviu Deleanu, Nicolae Esinencu ș.a.
locurilor.
Informație: a prezenta/a cere informații
despre ceva/cineva.

Prezentări: prezentarea unor persoane,
lucruri, interese, reguli.
Descrieri: persoane, profesii, localități,mijloace de transport, forma, culoarea,
utilizarea, folosul unor alimente.
Influențarea acțiunilor: a accepta,
a refuza, a sprijini.
Sfaturi: a cere sfaturi, a da sfaturi.
Ajutorul: a cere/a acorda ajutor deorientare într-un mediu rural, urban,
ajutor medical.
Atitudini și sentimente pozitive: plăcerea,
dorința, comunicarea.
Mulțumiri: formule de a mulțumi, arăspunde cu formule simple, dar elegante.

52

Animalul preferat• Animale domestice• Animale sălbatice• Cum sunt animalele?
În grădină
• Fructe• Legume• Culori

CLASA a III-a

Anotimpul preferat• Semnele naturii• Ocupațiile oamenilor
Despre animale• Animale. Animalul preferat• Despre viața păsărilor
Ce gustoase sunt!
• Fructe• Legume

Timpul și vremea• Cât e ora?
• Cum e vremea?
• Zile de lucru/odihnă
Toamna• Semnele toamnei• Despre păsări
• Păsările călătoare

C O P I L U L ȘI N A T U R A

Despre membrii familiei• Cum sunt?
• Ocupațiile membrilor familiei• Caleidoscopul profesiilorCasă și mediu de viață
• Camere• Mobilier
Cum să fim sănătoși?
• Părțile corpului• Obiecte de igienă personală
• Produse sănătoase• Regimul zilei• Igienă
• MeniuSărbători în familie

C O P I L U L ÎN F A M I L I E

CLASA a II-a

Să facem cunoștință!
Familia mea• Formule de salut• Membrii familiei• Nume, prenume, vârstă, loc de • Ocupații în familietrai• Mă gătesc de școală
• Cine sunt eu?
• Locul de muncă
• Familia mea• Parada profesiilor• Mama e bibliotecară
• Ne odihnim împreună
Jucării. Activități de joc• Ziua de naștere
Camera mea• Cu mama la doctor• Obiecte de mobilierPoftă bună!
În bucătărie
• Veselă
• Veselă
• Bucate• Alimente• Băutură
Ce purtăm?
• Ce mâncăm?
• Îmbrăcăminte• Ce bem?
• Încălțăminte

CLASA I

Fenomene ale naturii• Când plouă/ninge?
• De ce bate vântul?
• Semne populare• Obiceiuri populareSărbători și tradiții calendaristice
Lumea animală
• Caracteristici• Mediul de trai
• Animale exotice• Curiozități

Copilul despre sine și familie• Calități• Preferințe
• Relații de familieViață sănătoasă
• Starea sănătății și igienă
personală
• Activități de odihnă (cu familia)• SportulSărbători și tradiții în familie

CLASA a IV-a(Pentru asigurarea continuității procesului de dezvoltare a competențelor de comunicare în limba română)1.2.10. Contexte tematice de reper

53

La școală
• Rechizite• Mobilier• Să numărăm!
• Colegi• Preferințe
• Ne place sportul

Despre timp
• Zilele săptămânii• Lunile anului• Anotimpuri

La școală
• Activități la școală
• Activități la lecție
• Lecția preferată
• La recreație
• În vacanță
Prieteni• Informații despre prieteni• Un prieten bun• Pasiuni• Convorbiri la telefonSărbători calendaristiceAgenda săptămânii• Orarul• Rechizite. Unde se află?
• Timpul liber
Prieteni• Interese• Ajutorul reciproc

C O P I L U L ÎN S O C I E T A T E

Iarna• Sărbători de iarnă
• Jocuri de iarnă
Primăvara• Obiceiuri de primăvară
• Flori de primăvarăVara• Semnele verii• Proiecte de vacanță
Prieteni și colegi• Preferințe și interese• La telefon, pe internet• Reguli nescrise
Proiecte de viitor• Profesia preferată
Locul natal• Orașul, satul• Orientarea în oraș• Mijloace de transport• Reguli de circulație
La medicCumpărături
• Alimente• Cantități
• Costuri

54Trăiesc în Moldova• Harta Republicii Moldova• Orașe
• Râuri• Oameni buni
• Din înțelepciunea populară
• Sărbători

Prin Moldova• Locuitori• Bogății
• Călătorii prin Moldova

C O P I L U L ȘI P A T R I APatria mea• Simboluri• Capitala• Oameni harnici• Mulțumim pentru pace
• Din creația popularăDespre Moldova• Simboluri de stat
• Orașul Chișinău• Oameni cunoscuți
Sărbători și tradiții naționale1.3. Repere privind strategiile didactice
Curriculumul pentru învățământul primar fixează următoarele principii privind
strategiile didactice:• asigurarea accesului egal la educație a tuturor copiilor, inclusiv a celor cu cerințe
educaţionale speciale (CES), promovând individualizarea și diferențierea înprocesul educațional;• centrarea pe elev și nu pe conținuturile de învățare, acestea constituind un
mijloc de realizare a finalităților;• unitatea abordării psiho- și sociocentriste: fiecare copil este valoros prin unicitatea sa și prin aceasta conferă valoare societății, totodată însușirea valorilor
societății conferă un plus de valoare personalității copilului.
Proiectarea strategiilor didactice este determinată de curriculum, dar se realizează
personalizat, în raport cu factori multipli: necesitățile de instruire ale elevilor, specificul disciplinei, personalitatea didactică a profesorului, cultura organizațională a școlii,
accesul la mijloacele comunicaționale și informaționale moderne etc. Promovând diversificarea și personalizarea strategiilor didactice, curriculumul accentuează:• orientarea spre învățarea activă;• orientarea spre a învăța să înveți;• orientarea spre formarea de competențe;• orientarea spre dezvoltarea creativității elevilor.

1.4. Repere privind evaluarea
1.4.1. Evaluarea criterială prin descriptori. Orientări generale
Conform Codului educației al Republicii Moldova, Art. 16 (5), evaluarea rezultatelor învățării este criterială și se efectuează prin descriptori.
Cadrul conceptual al evaluării criteriale prin descriptori (ECD) în învățământul primar este reperat prin următoarele accepțiuni [11, 12, 13, 14].
Baza metodologică a ECD este evaluarea pentru învățare.
Obiectivul principal al ECD rezidă în îmbunătățirea rezultatelor obținute individual sau în grup, contribuind la motivarea pentru învățare, la (auto)corectareagreșelilor, prin urmare la o evoluție a dezvoltării personalității școlarului mic.
Fiind subordonat interesului superior al copilului, procesul ECD se fundamentează pe un sistem unitar de principii:
principii psiho-pedagogice• principiul centrării pe personalitatea celui
evaluat (educat), pe caracteristicile saleindividuale și de vârstă;• principiul motivării pentru învățare;• principiul confidențialității;• principiul succesului;• principiul transparenței și participării
la procesul evaluării (copil/părinte/
reprezentant legal al copilului).

principii didactice• principiul relevanței și eficienței;• principiul integranței procesului
educațional de predare-învățare-evaluare;• principiul priorității autoevaluării;• principiul flexibilității în alegerea
instrumentelor de evaluare;• principiul corelării evaluării formative cu
cea sumativă.

55

Obiectul evaluării în școala primară îl constituie rezultatele școlare individualeale copilului. Spectrul rezultatelor vizate este determinat de finalitățile stipulate în
curricula disciplinelor.
Produsul școlar reprezintă un rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către
elev și măsurat, apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual,părinții.
Curricula disciplinelor conține liste de produse școlare evaluabile în fiecare unitate de învățare.
Criteriile de evaluare sunt seturi de calități importante care se regăsesc în produsele învățării și care trebuie să se prezinte ca un sistem, într-o unitate integră și
inseparabilă cu produsul respectiv. Criteriile de evaluare se prezintă elevilor în formă
de criterii de succes, formulate în limbaj accesibil, pe scurt, folosind verbe, de obicei
la persoana I singular. Criteriile de succes pot fi formulate cu focalizare pe dimensiunea operațională și/sau pe cea atitudinală.
Descriptorii reprezintă criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competențelor elevului și permit determinarea gradului de realizare aacestora; constituie indicatori operaționali direct observabili în comportamentul
performanțial al elevilor și la nivelul rezultatelor și produselor activității concrete a
acestora.
Astfel, descriptorii generali pentru învățământul primar descriu modul de manifestare a competențelor elevului în procesul realizării finalităților curriculare pedouă dimensiuni intercondiționate:• dimensiunea cumulativă vizează nemijlocit performanțele elevului la disciplinele școlare și permite atribuirea calificativelor: foarte bine, bine, suficient;• dimensiunea formativă vizează comportamentul performanțial al elevului șipermite stabilirea nivelului de performanță: independent, ghidat de învățător,cu mai mult sprijin.

56

ELEVULCARE A DOBÂNDIT COMPETENȚE
• constituite• care necesită
• aflate în curs destabil,antrenament
formarecapabile depentruautodezvoltare
consolidare

indicatoride performanțăREALIZEAZĂ PRODUSE ȘCOLARE• corect• complet• coerent• fără ezitări

• cu greşeli mici
• cu incompletitudini mici
• cu incoerențe
mici• cu ezitări mici,depășite ca rezultat al ghidării
(întrebărilor orientative) oferitede învățător

• cu greşeli
• cu incompletitudini• cu incoerențe
• cu ezitări
depășite ca rezultat al sprijinului(indicațiilor,
explicațiilor) oferite de învățător

descriptoride performanță

MANIFESTĂ COMPORTAMENT PERFORMANȚIAL
independent

ghidat de învățător cu mai mult sprijin

niveluri deperformanță

dimensiunea
formativă
(dinamică)calificative

dimensiunea
cumulativă
(decizională)ATESTĂ REZULTATELE ȘCOLARE APRECIABILE PRIN
foarte bine

bine

suficientFig. 1.2. Aprecierea rezultatelor școlare în contextul ECD
În clasele I-IV se acordă prioritate dimensiunii formative a aprecierii rezultatelorșcolare. Astfel, școlarului mic i se oferă șanse sporite pentru succes în contextul individual al formării personalității.
La disciplina Limba și și literatura română (instituțiile cu predare în limbileminorităților naționale) se acordă calificative (foarte bine, bine, suficient) la evaluări
sumative în clasele III-IV. În clasele I-II nu se acordă calificative, dar se urmărește
dimensiunea formativă (dinamică) prin monitorizarea nivelurilor de performanță
(independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin) [11, 12, 13, 14].
Pentru copiii cu CES se folosește același sistem criterial în evaluare, dar aplicat pe
baza Planului educațional individualizat.
1.4.2. Strategii de evaluareÎn funcție de aplicarea unor instrumente de evaluare (test, probă orală, scrisă,practică sau combinată etc.), se evidențiază evaluarea instrumentală și cea non-instrumentală.
În funcție de momentul unui act evaluativ într-un parcurs de învățare, se distingtrei strategii de evaluare: inițială – predictivă; formativă – continuă; sumativă – finală.

57

unități de competențe

În cadrul strategiei de evaluare formativă, se diferențiază:• evaluarea formativă în etape – instrumentală, raportată la câteva unități decompetențe; evaluările formative în etape trebuie să asigure „pregătirea”
evaluării sumative la finele parcursului de învățare respectiv;• evaluarea formativă punctuală – instrumentală, raportată la o unitate decompetență;• evaluarea formativă interactivă – non-instrumentală, feedback emoțional, deconținut, de atitudine, raportat la obiectivele lecției.

evaluare inițială
evaluare formativă punctuală
evaluare formativă în etapeevaluare sumativă
evaluare formativă interactivă
parcursul temporal al unității de învățare

Fig. 1.3. Un model posibil de valorificare a strategiilor
de evaluare într-o unitate de învățare
1.4.3. Autoevaluarea în contextul autoreglării
Prezentul curriculum promovează orientarea demersului evaluativ către stimularea autoreflecției, autocontrolului și autoreglării.
În acest context se accentuează diversificarea strategiilor evaluative și alternarea
metodelor, tehnicilor și instrumentelor tradiționale de evaluare cu cele moderne(alternative/complementare): observarea sistematică a activității și a comportamentului elevului, portofoliul, proiectul, studiul de caz, autoevaluarea etc.
Condițiile necesare pentru realizarea eficientă a autoevaluării:• prezentarea sarcinii de lucru (produsului) și a criteriilor de succes;• încurajarea elevilor pentru a-și pune întrebări legate de modul de realizare asarcinii (conștiențizarea criteriilor);• aplicarea controlată a unor grile de autoverificare;• încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluarea reciprocă);• completarea unui chestionar (fișă de autoevaluare) la finalizarea unei sarcini
de lucru relevante.
Pentru dezvoltarea capacității de autoevaluare la elevi, se recomandă următoarele procedee care necesită ghidare din partea profesorului: autocorectarea; corectarea reciprocă; autoaprecierea; aprecierea reciprocă.
Formarea capacității de autoevaluare la elevi este strâns legată de ideea acceptării elevilor ca parteneri în actul evaluării. Elevii participă astfel la propria formare, secunosc mai bine, fapt util pentru întreaga lor viață socială.

58

1.5. Activități transdisciplinare
Activitățile transdisciplinare presupun
abordarea integrată a curriculumului prin
Transdisciplinaritatea privește – așacentrarea pe probleme ale lumii reale în concum indică prefixul „trans” – ceea ce
texte cotidiene, urmărind dezvoltarea comse află în același timp și între disciplipetențelor pentru viață.
ne, și înlăuntrul diverselor discipline,
Abordarea integrată a curriculumului soliși dincolo de orice disciplină. Finalitacită crearea de conexiuni între competențe/tea ei este înțelegerea lumii prezente,unități de competențe dobândite disparat,
unul dintre imperativele ei fiind uniîn cadrul diferitor discipline. O asemenea
tatea cunoașterii.
Basarab Nicălescu
abordare nu se mai centrează pe discipline,
ci le transcende, subordonându-le copilului –subiectului formării.
Se va pune accentul pe abordări flexibile care încurajează interacțiunea pozitivă, motivarea și implicarea elevilor în procesul propriei formări, valorificând în mod
judicios elemente de învățare dincolo de clasă în contexte de:-învățare-aventură/de tip expediționar;învățare experențială;învățare bazată pe proiect;învățare bazată pe sarcini de lucru;învățare bazată pe probleme;-învățare prin descoperire;învățare prin cercetare;învățare prin colaborare;învățare prin excursii;
învățare în muzee/educația muzeală.

În funcție de necesitățile și preferințele elevilor, de resursele deținute etc., profesorul de limba română va selecta teme care oferă posibilități pentru realizarea unor
activități cu caracter transdisciplinar. Detalii la acest compartiment sunt incluse în
curriculumul pentru învățământul primar și în ghidul de implementare al curriculumului pentru învățămânântul primar.
Produse recomandate pentru activități transdisciplinare:• Album (poze, desene, aplicaţii,comentarii/reflecţii etc.)• Carte confecţionată
• Dramatizare• Experiment• Iarmaroc organizat şi realizat• Interviu alcătuit şi realizat,
prelucrarea datelor• Meniu/Regim alimentar• Mesaj colectiv• Organizatori grafici

•
•
•
•
•

Portofoliu tematic
Poster/Pliant
Prezentare orală/digitală
Program de valorificare a timpului liber
Proiect/mini proiect (eventual,
implementat)• Simulări: comportamente în situaţii deurgenţă; comportamente favorabile/comunicare în diverse contexte cotidieneetc.
• Situaţii-problemă rezolvate/experimentate• Vernisaj/expoziţie de creaţii

59

60

A1.1.

NivelulPoate recunoaște
cuvinte și expresii
cunoscute dacăinterlocutorul
vorbește lent și clar.
Înțelege cu ajutorul
materialelorvizuale (desene,
ilustrații, fotografii).
Răspunde adecvat
la adresări (saluturi,
instrucțiuni, sarcini).

Audierea

Cunoaște alfabetul
limbii române.
Recunoaște nume,
cuvinte, îmbinări decuvinte cunoscute în
texte.
Citește cuvinte,îmbinări de cuvinteși propoziții cu
vocabularul cunoscut.
Pot avea nevoie demateriale vizuale
pentru a înțelege.

LecturaÎnțelegerea/Comprehensiunea
Vorbireamonologată
Poate utiliza expresii
și propoziții simple
pentru a descrie locul de trai și oamenii
pe care îi cunoaște.

Uneori recurge la limba maternă și la gesturi.

Poate să pună și sărăspundă la întrebări
simple, cu referire lasubiectele cunoscutesau la necesitățile curente, în limita vocabularului și modelelorde vorbire însușite.
Are nevoie de ajutor
de la interlocutor,
prin repetarea sau
reformularea a ceea
ce spune într-un ritm
mai lent.

Ce poate face elevul/eleva?

Vorbirea dialogată

Vorbirea

1.6.1. Descrierea nivelurilor de referință A1.1 – A2.2 .

Corectitudinea
gramaticală

Cunoaște alfabetul
Utilizează
limbii române și poate construcții
scrie literele. Poate
simple și modele
copia cuvinte, îmbinări de propoziții
de cuvinte și propoziții memorate, darcunoscute.
face greșeli
Poate scrie scurteocazionale în
informații personale
structurarea lor.
(de exemplu, pe caiet,
sau o carte poștală din
vacanță).
Poate alcătui și scriepropoziții scurte, dupămodelele învățate.

Scrierea

Scrierea

1.6. Cadrul european comun de referință pentru limbi. Aplicare61Înțelege conversații Poate citi texte scurte
simple și conținutul și simple, de uz
unor povestiri
cotidian, cu vocabular
scurte, anunțuri
des întâlnit (de ex.,și mesaje, dacăcorespondența
acestea suntpersonală, anunțuri,legate de temeștiri, instrucțiuni).
familiare (persoana Poate găsi informația
proprie, familia,
necesară în textcumpărăturile,și înțelege sensul
anturajul apropiat) acesteia.
sau de activități
Ritmul de citire este
cotidiene, cu
lent.
condiția că suntȘtie să utilizeze
prezentate rar și clar. dicționarele școlare
Solicită repetarea
pentru aenunțurilor șiÎnțelege textul.
pronunțarea clară.

A2.1

Utilizează vocabularul Poate să descriede bază și expresii
pe scurt spații
cunoscute, construcții familiare/locuri
gramaticale/modele din împrejurimi,
de vorbire simple,
activități cotidiene șimodele de propoziții persoane.
învățate. Poate inițiași încheia scurteconversații, care nu
cer decât un schimb
de informații simplu
privitor la subiecte
și activități familiare,
dar nu le poatesusține continuu.
Face greșeli de pronunțare.

Poate citi scurte
Poate să se angajeze Se poate prezenta
texte simple (deîn dialoguri simple,
pe scurt. Poateex., programe deîn limita vocabularului numi lucrurile care îl
eveniment, afișe, cărți și modelelor deînconjoară.
poștale, e-mailuri,
vorbire însușite.
anunțuri, etichete,
Uneori are nevoie deindicatoare stradale,
ajutor de la interloformulare scurte și
cutor.
chestionare, noteși mesaje), găsind
Greșelile de pronunție pot duce lainformațiile necesare. neînțelegerea mesajului.
Poate înțelege simple Vorbirea se caracterizează prin repetări,instrucțiuni de lucru în întreruperi și pauze.
formă scrisă.
Ritmul de citire este
foarte lent, poate
necesita recitire pentru
a înțelege textul.

Poate înțelege îmbinări de cuvinte,
propoziții și dialoguri scurte, lent șiclar pronunțate, lateme cunoscute șiîn situații familiare,care se referă la ei,
la familie, la anturajul concret și apropiat.
Înțelege adresări
și instrucțiuni
pronunțate rar și
clar. Poate avea
nevoie de repetare,indicii, ilustrații etc.

A1.2

Poate descrie persoane Utilizează corectși locuri, în limita voca- unele construcții
bularului însușit.
simple, darPoate lua notițe simple face greșeli
și scrie note/mesaje
elementare (dedespre activități deex., confuzii
rutină (de exemplu,
legate decărți poștale, invitații, timpurile verbaleo scrisoare simplă/un sau de acord).
bilet de mulțumire).
Totuși, sensul
Poate utiliza conjuncții general(și, de asemenea etc.) rămâne clar.
Poate redacta texte
scurte, pe baza unor
exemple și folosind manualul sau dicționarul.

Poate scrie succint
ceva despre sine și
despre alte persoane.
Poate completa
chestionare simple,(de exemplu, să înscriedetalii personale pe ofișă de hotel).
Cunoaște ortografia
cuvintelor învățate.
Utilizează majusculelela începutul
propozițiilor și
semnele de punctuație
corespunzătoare lasfârșit.

62

A2.2

Poate înțelege
conversații pe temefamiliare și
recunoaște
informațiile
importante.
Înțelege conținutul
comunicării peteme generale dinsfera serviciilor (deex., în magazin, întransport, într-un
hotel, la o casă debilete etc.).
Adesea solicită
clarificări cu privire
la cele auzite.

Poate citi texte
Poate comunica în
Poate vorbi despre
simple de uz cotidian viața de zi cu zi, îninteresele și(de ex., diverse
situații cotidiene.
activitățile sale laanunțuri, meniuri,
Poate să-și exprimeșcoală și acasă, înorare, programe,
atitudinea șitimpul liber.
avertismente) pe teme preferințele. Poate
Poate descriefamiliare și înțelegeiniția, susține și
activități actuale sau
sensul acestora.
încheia conversații pe anterioare.
Uneori poate deduce teme familiare, darsensul cuvintelor pe
uneori poate avea
baza contextului.
nevoie de ajutor.
În majoritatea cazurilor, folosește corect
vocabularul de bază și modelele de vorbire
pe care le-a învățat. Comite erori în cazul
discursului spontan. Vorbirea este destul
de clară, deși uneori mai face greșeli depronunțare și caută cuvintele necesare.

Poate descrie pe scurt
experiențe proprii,
locuri. Redactează
scrisori personale
simple.
Știe să utilizeze
conjuncții (care, așaca și, dar, cu toate
acestea etc.).
Respectă regulile
ortografice pe carele-a însușit (de ex.,ortografierea numelor,semnele de punctuație
la adresare etc.).

63

A2

A1

FLUENȚĂ
Ce poate face elevul/eleva?

Controlează în modlimitat câteva structuri
sintactice și forme
gramaticale simple pe
care le-a memorizat.

CORECTITUDINE

INTERACȚIUNE

Poate să utilizeze
Poate să răspundă laenunțuri foarte scurte,întrebări simple și să
izolate, de tip clișeu, cu pună altele privitor la
numeroase pauze pentru informații personale.
a-și căuta cuvintele,
Poate să interacționeze
pentru a le pronunța pe într-o manieră simplă, darcele mai puțin familiare comunicarea depinde înși pentru a debloca
întregime de repetări maiconversația.
lente, de reformulări și decorectări.
Întrebuințează structuri Întrebuințează corect
Se poate face înțeles/
Poate să răspundă laelementare formate din structuri simple, darleasă într-o intervenție
întrebări și la declarați
expresii memorizate,
comite sistematic greșeli scurtă, chiar dacă resimple. Poate să indice că
din grupuri de câteva
elementare.
formularea, pauzele șiurmărește discuția, dar
cuvinte și din expresii
starturile false sunt evi- nu înțelege destul pentru„semifabricate”, pentru
dente.
a putea susține personal
a comunica o informație
conversația.
limitată în cadrul
situațiilor simple dinviața cotidiană și din
actualitate.

Mânuiește un repertoriu
elementar de cuvinte
și de expresii simple
referitoare la situații
concrete speciale.

VOLUM

1.6.2. Aspecte calitative de utilizare a limbii țintă.

Poate să lege grupuri
de cuvinte cu conectori
simpli cum ar fi : „și”,„dar”, „pentru că”.

Poate să lege cuvinte sau
grupuri de cuvinte princonectori elementari ca„și” sau „atunci”.

COERENȚĂ

2. Ghidul de implementare
a curriculumului disciplinar

LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂPENTRU INSTITUȚIILE DE ÎNVĂȚĂMÂNT GENERAL
CU PREDARE ÎN LIMBILE MINORITĂȚILOR NAȚIONALE

Clasele I-IV

64

Cuvânt înainte
Prezentul Ghid face parte din sistemul de produse ale Curriculumului pentruînvățământul primar și reprezintă un document de reper în implementarea curriculumului în procesul educațional la limba și literatura română.
În consensul dat, ghidul de faţă propune:• orientări generale și repere metodologice privind proiectarea curriculară lalimba și literatura română: proiectarea de lungă și de scurtă durată;• sugestii metodologice și de evaluare;• repere metodologice și recomandări de proiectare și realizare a activităților
transdisciplinare.
În elaborarea subiectelor la prezentul ghid s-au avut în vedere:• orientarea spre învățarea activă, spre a învăța să înveți, spre formarea decompetențe, spre dezvoltarea creativității elevilor;• asigurarea unui echilibru optim între abordările teoretice și aplicative;• posibilitățile reale de aplicare la clasă.
Ghidul se adresează profesorilor de limba și literatura română care predau în
clasele primare, dar și în instituțiile preșcolare, managerilor în educație.
Prin ghidul dat tindem să promovăm demersurile diversificate și personalizate
ale cadrelor didactice în implementarea Curriculumului pentru învățământul primar.
Drept condiții pentru implementarea eficientă a curriculumului dezvoltat,
evidențiem:• promovarea unui management eficient al implementării curriculumului înînvățământul primar;• crearea unui climat psihologic și relațional favorabil;• crearea mediului de învățare adecvat;• crearea unui cadru motivațional pentru cadre didactice și elevi;• acceptarea conștientă de către subiecții procesului educațional a schimbărilor
în cadrul curricular;• parteneriatul eficient cu părinții în cheia Strategiei intersectoriale de dezvoltare a abilităţilor şi competenţelor parentale pentru anii 2016-2022 [19];• parteneriatul eficient cu reprezentanții comunității.
Autorii

65

2.1. Tabloul proceselor psihice ale copiilor de vârstă
școlară mică [53]

SENZAȚIILE
În această perioadă are loc lărgirea câmpului vizual. Se observă creștere și precizie în diferențierea nuanțelor cromatice. Elevii obțin progrese la recepționarea sunetelor înalte, la aprecierea, pe cale auditivă, a distanței dintre obiecte după suneteleși zgomotele pe care acestea le produc. Copilul percepe distanțe mai mari, poate
determina aspecte spațiale (dreapta, stânga, înainte, înapoi), crește precizia la determinarea formei obiectelor, volumului; demonstrează capacități nu doar de reproducere, dar și de construire, percepția timpului este în dezvoltare.
PERCEPȚIA
Percepția devine sistematică, susținută prin efort voluntar, transformându-se în
observație. Dificultatea de a percepe modelul (la citit-scris), ține de gradul de complexitate a activității: imaginația (modelul) + cuvântul (indicațiile cu privire la aplicarea modelului) + acțiunea practică deosebit de complexă (elevul trebuie să fie atentla cuvântul întreg ca să știe ce urmează, la fiecare literă în parte, la spațiul dintre
litere și cuvinte, trecerea cuvintelor dintr-un rând în altul etc.) este un „du-te vino”între percepție și acțiune (!).
GÂNDIREASe dezvoltă gândirea abstractă. Copilul înaintează în rezolvarea sarcinilor în planmintal, a diferitelor posibilități de acțiune. El este capabil să explice, să-și argumenteze ideile, opiniile. Esența activităților: a gândi înainte de a acționa. Uneori poate
confunda elementele esențiale cu cele secundare. Se dezvoltă operațiile de gândire(de analiză, sinteză, comparație, clasificare, generalizare).
IMAGINAȚIA
Imaginația, până la 8-9 ani, este săracă. Dezvoltându-se, reprezentările oferă posibilitatea de a fi folosite în realizarea proceselor imaginației, gândirii și a activităților
creatoare. Copilul poate să descompună reprezentările în părți componente, să leprezinte. „Vede” mai corect distribuția evenimentelor despre care citește sau i sepovestește. Se dezvoltă imaginația creatoare, poate să continue sau să intervină în
subiectul examinat cu unele modificări. Imaginația, la această etapă, se află în progres, devenind mai critică și autoapreciativă, mai aproape de realitate.
MEMORIA
Memoria are un pronunțat caracter mecanic, are loc reproducerea aproape identică a informațiilor la începutul etapei (7-11 ani). Crește considerabil volumul memoriei (în clasa a patra, comparativ cu clasa întâi, se memorizează de 2-3 ori mai
multe cuvinte), dar și productivitatea acesteia. Axarea memoriei pe sensuri logiceface să crească de 8-10 ori volumul ei (față de preșcolari); recunosc 28 de cuvinte și
reproduc 11 din 30 de cuvinte. Copilul este capabil să-și stabilească ce? să memoreze, să-și autoevalueze cele memorate (spre sfârșitul clasei a IV-a). Reproducerea unui
text are loc după 2-3 lecturi.

66

ATENȚIA
Se formează atenția voluntară. La începutul etapei volumul atenției este încăredus. Elevilor le este dificil „să prindă” („să-și distribuie”) concomitent în câmpul
atenției și explicațiile profesorului, și imaginile pe care le demonstrează și acțiunile
colegilor ș.a. Ei întâmpină greutăți „la deplasarea” individuală a atenției de la ceva
secundar spre esențial. Se pot concentra circa 30-40 de minute, iar spre sfârșitul
claselor a III-IV ajung până la 50 de minute, dar se distrag ușor.
LIMBAJUL
Debitul verbal e de 60-90 de cuvinte pe minut. Se dezvoltă și limbajul oral, și
cel scris. Învață să asculte explicațiile învățătorului și să meargă pe urmele descrise.
Învățarea citit-scrisului dezvoltă limbajul, de asemenea și însușirea, la această etapă,a circa 2500 de cuvinte, lărgind vocabularul activ al școlarului. Copiii se obișnuiesc
să-și planifice activitățile prin limbaj, expunând consecutivitatea acțiunilor, argumentând și demonstrând pașii, ideile. Se mențin unele probleme de pronunție incorectă. În procesul scrierii există un permanent control prin limbajul interior (dialog
cu sine: bine, stai puțin, hm…, ia te uită etc.).

2.2. Reguli de aur de predare-învățare
Profesorii de limba şi literatura română vor respecta aşa-zisele reguli de aur în
procesul de însuşire a limbii române de către elevii alolingvi.
• Reducerea la minimum a comunicării în limba maternă a elevilor la orele/activităţile de limba română. Profesorul va folosi modele de vorbire şi structuri adecvate acestei etape, enunţuri scurte, concise, lexic cunoscut sau asemănător celui
folosit de către copii în limba maternă sau în limba de instruire.
• Tempo normal, lent al vorbitorilor de limba română (profesorul, alte persoane).
Realizarea unui ritm eficient de predare care să ofere elevului posibilitatea să recepteze informaţiile, datele, explicaţiile esenţiale, fără a transforma comunicarea
în dictare, ritmul poate oscila între 40-60 de cuvinte pe minut. Deşi pentru ştiinţele socio-umane se recomandă un ritm mai sporit decât cel sus-numit, trebuiesă luăm în considerare că este vorba de învăţarea unei alte limbi decât cea maternă şi elevul este lipsit de experiență în acest domeniu. Tempoul aplicat nu va fiînsă exagerat de lent, deoarece este dificilă sesizarea enunţurilor ca un tot întreg,
uitând care a fost începutul. În scopul dezvoltării auzului fonematic, profesorii vor
practica şi audierea diferitor enunţuri, texte înregistrate, emisiuni radiofonice şi
televizate accesibile şi conforme nivelului verbal de dezvoltare a elevilor.
• Vocea profesorului trebuie să fie auzită, dar caldă, plăcută, fără să devină însăstridentă, supărătoare (40-50 dB).
• Folosirea unei mimici şi pantomimici adecvate, evitând însă procedeele teatralizate.
• Activităţi variate, dar nu exagerat de multe în cadrul unei ore (Non multa, sed
multum). Folosirea excesivă a metodelor, tehnicilor de lucru reduce din calitate,din durabilitatea şi profunzimea însuşirii. Se va pune accentul pe folosirea metodelor active, cum ar fi: simularea, jocul de rol etc.

67

Chiar de la prima oră copilul trebuie să se convingă: Eu pot deja vorbi în limba
română! Această convingere stimulează motivaţia, înlătură barierele psihologice,sporeşte interesul faţă de studierea limbii, intensifică încrederea în forţele proprii, în succesul însuşirii unei noi limbi.
• Încurajarea, aprecierea – în mod obligatoriu! Variat! Pe înţeles! Permanent!
Aprecierea rezultatelor pozitive de asemenea sporeşte încrederea în propriile capacităţi şi posibilităţi, de aceea stimularea copiilor trebuie realizată prin diferite
modalităţi. Acordarea în calitate de menţiune a:- obiectelor (steluţe, floricele, steguleţe etc.);- aprecierilor verbale (Bravo! Bravissimo! Titlul cel mai deştept/cea mai deşteaptă ş.a.);- unor mici cadouri (un măr, o floare, un pix etc., etc.);- utilizării diferitor fragmente muzicale adecvate etc.
Trebuie să menţionăm că aprecierea trebuie să fie obiectivă, încurajatoare, cu
indicarea concretă a aspectelor/domeniilor pentru care elevul este menţionat. În caz
contrar copiii nu vor tinde să muncească, vor alerga doar după laude.
• Reprezentările grafice, desenele folosite trebuie să fie lizibile, vizibile, cu evidenţierile necesare.
• Profesorul trebuie să se mişte discret prin sala de curs (nu alergări, tropăieli!)pentru a evita distragerea atenţiei copiilor sau iritarea, supărarea acestora.
• Profesorul ar trebui să aplice un stil democratic de lucru, dar nu magister dixit(din latină: ceea ce a spus profesorul nu poate fi discutat).
• Profesorul (în clasele primare, de rând cu învățătorul) este o a doua mamă (uneori – prima autoritate), de aceea el trebuie să fie iubitor, profesionist, înţelegător,exigent, obiectiv, cu simţul umorului, blând – totul cu măsură, ca într-o reţetă
culinară perfectă.
• Dicţie clară, corectă. Profesorul trebuie să folosească o pronunţie corectă, în special a sunetelor specifice limbii române, spre deosebire de limba maternă sau deinstruire a elevului.
De exemplu, unele persoane pronunţă şters unele cuvinte, înghiţind pauze, sunete, silabe etc. Pronunţia lui nu ştiu în multe cazuri este incorectă, de tipul [nuştiu
- нуштю], fapt care trebuie exclus din practica educaţională. De asemenea pronunţia
sunetelor [d, t, n] înainte de [e, i], a lui [o] protonic, a sunetului [î, â], a sunetului [ă]în mijlocul şi la sfârşitul cuvintelor etc.
• Învăţarea limbii se realizează în baza modelelor de vorbire (MV) indicate în curriculum.
• La această etapă, copiii nu trebuie grăbiţi sau neglijaţi dacă nu răspund imediat,ei trebuie să lucreze în ritmul propriu.
• Exerciţiile trebuie să fie adecvate nivelului verbal, vârstei, temei, situaţiei de vorbire.
• La înscenarea snoavelor sau poveştilor se selectează doar fragmentele care conţin lexic cunoscut.
• Repetăm mai întâi în cor sau individual?! La însuşirea unităţilor lexicale noi sepractică ambele abordări: mai întâi în cor, pentru ca elevii care pronunţă incorect,
•

68

•
•

•

care se jenează, să aibă timp de adaptare la pronunţia corectă şi invers: elevii vor
pronunţa şi individual (unii metodişti consideră că anume aşa se procedează), ca
profesorul să aibă posibilitatea să-l audă pe fiecare copil şi să corecteze pronunţia
neadecvată.
Evidenţa, repetarea şi verificarea sistematică a vocabularului şi a modelelor devorbire.
Jocul didactic nu este un scop în sine (de dragul jocului), ci un mijloc/instrument/formă de însuşire a limbii. Jocurile se vor aplica la fiecare lecţie, ţinând cont detemă, etapă, nivelul de pregătire şi se vor organiza în limba română.
Ceea ce se însuşeşte, se antrenează, se exersează în situaţii noi de comunicare.
Altfel, elevul crede că doar „aşa” se foloseşte cuvântul, modelul, structura. Grăitor este, în acest sens, exemplul învăţării poeziilor pe de rost. Dacă poezia seînvaţă papagaliceşte, dar nu se însuşesc cuvintele noi, nu se alcătuiesc enunţuri
cu aceste cuvinte şi în alte contexte, cuvintele se însuşesc unilateral, elevii nefiind
în stare să le aplice în situaţii noi de comunicare.

2.3. Proiectarea curriculară la disciplinele de învățământ
în clasele primare

2.3.1. Orientări generale
În contextul Curriculumului pentru învățământul primar, conceptul central al proiectării curriculare la disciplină este proiectarea didactică personalizată.
Proiectarea didactică personalizată exprimă dreptul cadrului didactic de a lua decizii asupra modalităților pe care le consideră optime în asigurarea calității procesului
educațional la clasă. Totodată, prin proiectarea didactică personalizată, învățătorul
își asumă responsabilitatea de a asigura elevilor parcursuri școlare individualizate, înfuncție de condiții și cerințe concrete.
Proiectarea didactică la o disciplină școlară solicită învățătorului gândirea înavans a derulării evenimentelor la clasă, o prefigurare a predării, învățării și evaluării, eșalonată pe două niveluri intercondiționate: de lungă și de scurtă durată.
Documentele de proiectare didactică eșalonată, realizate de învățător și aprobate în cadrul instituției de învățământ, sunt următoarele:• la nivelul de lungă durată: proiectul de administrare a disciplinei (anual, semestrial); proiectele unităților de învățare;• la nivelul de scurtă durată: proiectele didactice (zilnice) pentru lecții sau alte
forme de organizare, de exemplu, excursie.
Documentele de proiectare didactică eșalonată sunt documente administrative
care transpun în mod personalizat curriculumul disciplinar (programa școlară) în
condițiile concrete ale procesului educațional la clasă, în contextul alocării de resurse metodologice, temporale și materiale, considerate optime de către cadrul didactic pe parcursul vizat.
Astfel, curriculumul disciplinar constituie reperul principal, documentul reglator
pentru proiectarea personalizată a activității didactice la clasă.

69În acest sens, programa școlară pentru o clasă se lecturează urmărind
interrelaționarea următoarelor elemente:
Competențele specifice disciplineiUnitățile de învățare pe clasă:unitățile de competențe
unitățile de conținut
activitățile de învățare și
produsele școlare recomandate

Administrarea disciplinei
Repartizarea orientativă
a orelor pe unități de conținut

Unitățile de competențe
prevăzute pentru sfârșitul
clasei respective
Competențele specifice, fiind proiectate pentru tot parcursul perioadei deșcolaritate, reperează proiectarea de lungă durată la disciplină.
Proiectarea didactică anuală a disciplinei se realizează conform datelor din Administrarea disciplinei și ținând cont de Repartizarea orientativă a orelor pe unități
de conținut.
Sistemele de unități de competențe proiectate pentru o unitate de învățare
sunt prevăzute integral pentru evaluarea de tip cumulativ la finele respectivei unități
de învățare și selectiv – pentru evaluarea formativă pe parcurs. Aceste sisteme reperează proiectarea didactică a unităților de învățare și proiectarea didactică de scurtă
durată.
Sistemele de unități de competențe sintetizate la finele fiecărei clase sunt prevăzute pentru evaluarea anuală. Aceste sisteme vor repera descrierea rezultatelor
elevilor în tabelul de performanță școlară întocmit la finalizarea fiecăreia dintre clasele I-IV.
Unitățile de conținut constituie mijloace informaționale prin care se urmărește
realizarea sistemelor de unități de competențe proiectate pentru unitatea deînvățare dată. Respectiv, se vizează realizarea competențelor specifice disciplinei,
dar și a celor transversale/transdisciplinare.
Unitățile de conținut includ liste de termeni specifici disciplinei: cuvinte/sintagme care trebuie să intre în vocabularul activ al elevului către finele respectivei unități
de învățare.
Activitățile de învățare și produsele școlare recomandate prezintă o listă deschisă de contexte semnificative de manifestare a unităților de competențe proiectate
pentru formare/dezvoltare și evaluare în cadrul unității respective de învățare. Cadrul didactic are libertatea și responsabilitatea să valorifice această listă personalizat
la nivelul proiectării și realizării lecțiilor, dar și să o completeze în funcție de specificul clasei concrete de elevi, de resursele disponibile etc.

70

2.3.2. Proiectarea didactică de lungă durată
Proiectul de lungă durată:• include: antetul, proiectul de administrare a disciplinei, proiectul pe unități deînvățare;• este un document administrativ care se întocmește de către cadrul didacticla începutul anului școlar pentru fiecare disciplină de învățământ și admite
operarea unor ajustări, dezvoltări pe parcursul anului, în funcție de dinamicareală a clasei de elevi;• trebuie să constituie un instrument funcțional care să asigure un parcurs ritmic al conținuturilor și evaluărilor, punctat pe structura anului școlar și orientat spre realizarea finalităților curriculare de către elevii clasei;• este oportun să poarte un caracter personalizat realizând o confluență anormativității didactice cu creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru elev; proiectările de lungă durată
editate pot fi folosite ca repere pentru demersul personalizat.
Cadrele didactice realizează, la începutul anului școlar, doar proiectul de lungă durată (cu toate componentele), iar proiectarea concretă (scenariul lecției) aunităților de învățare – proiectarea de scurtă durată o realizează pe parcursul anului.
Antetul proiectului de lungă durată va include următoarele elemente obligatorii:• Denumirea instituției de învățământ.
• Numele și prenumele profesorului.
• Anul de studii.
• Clasa.
• Disciplina – se scrie denumirea disciplinei în conformitate cu Planul-cadru.
• Competențele specifice disciplinei – se transcriu din curriculumul disciplinar;• Bibliografie – se listează produsele curriculare aferente disciplinei:- produse curriculare principale: curriculum disciplinar, manualul școlar
aprobat de Ministerul Educației, Culturii și Cercetării;- produse curriculare auxiliare: ghidul de implementare a curriculumului
pentru învățământul primar, ghiduri metodice pentru cadrele didactice,
instrucțiuni metodologice, caiete de activitate independenta pentru elevi,
culegeri de teste, softuri educaționale etc.
ATENȚIE! Auxiliarele pentru elevi se vor alege de către profesori în mod judicios,ținând cont de prevederile curriculare, posibilitățile de armonizare cu manualul
aprobat de MECC, necesitățile și preferințele elevilor, posibilitățile financiare alepărinților.

71

Proiectul de administrare a disciplinei va include următoarea rubricație:ADMINISTRAREA DISCIPLINEI:
Nr. de ore/săptămână

Unitățile de învățare

Nr.
ore/unitate

Nr. de ore/an

Evaluări
EI

EFE

ES

Observații

Semestrul 1

Total semestrul 1
Semestrul 2

Total semestrul 2
Total an

• Nr. de ore pe săptămână – se scrie în conformitate cu Planul-cadru.
• Nr. de ore pe an – se calculează în funcție de structura anului școlar care este
stabilită pentru fiecare an școlar în parte de către MECC al Republicii Moldova.
• Evaluări – se proiectează numărul de evaluări inițiale (EI), evaluări formative
în etape (EFE) și evaluări sumative (ES) în cursul fiecărei unități de învățare.
Astfel, profesorul va putea să-și clarifice dacă repartizarea orelor pe unități îiva permite să deruleze eficient procesul evaluării formative și să asigure continuitatea procesului evaluativ. Totodată, se creează o viziune de ansamblu
asupra procesului didactic la disciplină.
Numărul evaluărilor sumative și a celor în etape se determină ținând cont derecomandările Scrisorii metodice anuale elaborate de MECC.
• Cadrul didactic are libertatea de a completa proiectul de administrare a disciplinei cu alte rubrici care îi pot facilita activitatea de proiectare. De exemplu,
poate include rubrica Săptămâna destinată repartizării orientative pe săptămâni a orelor rezervate pentru parcurgerea unității/temei (de ex., S1, S2… etc.
sau prin precizarea perioadelor calendaristice).

72

Proiectul unei unități de învățare poate fi organizat și în felul următor:Observații

ResurseData

Nr. de oreUnități
de conținut
Detalieri
de conținut

Practicarea
comunicării
orale și scrise

Producerea
mesajelor/
textelor scrise

Receptarea
mesajelor/
textelor scrise

Producerea demesaje orale

Receptarea
mesajelor oraleUnități de competențe

• Unitățile de învățare – pot fi eșalonate preluând denumirile unităților de conținut
(modulelor) din curriculumul disciplinar sau denumirile capitolelor (modulelor)din manualul aprobat de MECC pentru anul în curs.
• Detalieri de conținut – se eșalonează subiectele tematice pentru unități de 2-4ore, care pot fi preluate din manualul aprobat de MECC, din lista de conținuturi
din curriculumul disciplinar, apoi, în funcție de specificul disciplinei, creativitatea pedagogului și alți factori, se explicitează parcursurile elevilor la fiecarelecție – mai succint sau mai desfășurat; înscrierile din această rubrică trebuie săevidențieze formulări esențializate care se vor trece în catalogul clasei la fiecarelecție.
• Data – se trec datele calendaristice pentru fiecare subiect tematic indicat în coloana anterioară, ținând cont de structura anului școlar.
• Resurse – se indică paginile din manual și, eventual, din suporturi didactice auxiliare, pentru fiecare subiect tematic; la discreția învățătorului, pot fi notate șialte elemente (materiale didactice, forme de organizare a activităților ș.a.); lanivelul unității de învățare nu este obligatoriu de a proiecta metodele și formele
activității didactice la lecții (la dorință, referințe la acest aspect pot fi făcute în
detalierea conținuturilor).
• Evaluare – se vor indica lecțiile în cadrul cărora se proiectează: evaluarea inițială
(EI); evaluarea formativă în etape (EFE); evaluarea sumativă (ES), inclusiv cea
anuală (EA):- la început de an se proiectează o EI;- după fiecare evaluare sumativă se realizează o lecție de activități postevaluative diferențiate: de recuperare, de antrenare, de dezvoltare;- repartizarea EFE în cursul unității se va face în corespundere cu ritmul deînvățare al elevilor, alți factori eventuali; se vor proiecta cel puțin două EFE peparcursul finalizat prin ES.
ATENȚIE! Este important ca totalitatea unităților de competențe supuseevaluării formative în etape pe parcursul unității de învățare să asigure oacoperire fidelă a unităților de competențe care vor fi vizate prin evaluarea
sumativă la finele unității.

73

Se recomandă a proiecta unitățile de competențe sau/și produsele selectate
pentru fiecare EFE. Acestea pot fi indicate între paranteze (de exemplu: EFE (1.1.,
1.2.)) sau, corespunzător, în rubrica Observații – la momentul proiectării sau pe parcursul realizării unității de învățare.
Evaluările formative punctuale (EFP) și cele interactive (EFI) au ca funcție prioritară învățarea. De aceea nu este neapărat necesar de a le proiecta la nivel de modul,
dar la nivel de lecții.
• Observații – se înregistrează modificările care, eventual, vor surveni pe parcursul anului școlar.
2.3.3. Proiectul didactic de scurtă durată
Proiectul didactic al lecţiei oferă o schemă rațională a desfășurării lecției, pornindde la trei repere intercondiționate:• ceea ce ne propunem să realizăm – obiectivele lecției;• elementele necesare pentru a realiza ceea ce ne-am propus – conținuturi și
strategii didactice (forme; metode, procedee și tehnici; mijloace);• modul în care măsurăm eficiența învățării – strategii de evaluare.
Elaborarea proiectului didactic începe cu încadrarea lecției în unitatea de învățare,ceea ce implică stabilirea tipului de lecție, iar tipul lecției este corelat cu tipul deevaluare care poate fi valorificat la lecție. Din perspectiva ECD, această corelare seconfigurează în modul următor:• activitățile de evaluare formativă interactivă pot și trebuie să fie realizate laorice tip de lecție, vizând diferite aspecte, inclusiv cele metacognitive;• evaluările formative punctuale se pretează cel mai bine în lecțiile de aplicare,iar evaluările formative în etape – la lecțiile de analiză-sinteză; însă, în funcție
de rezervele de timp ale modulului și de alți factori, cadrul didactic poate alege o altă variantă dintre cele posibile.

74

Antetul proiectului de scurtă durată poate fi organizat în unul dintre următoarele
moduri:Subiectul lecției:Tipul lecției:Unitățile de competențe: 3.1.; 3.2 etc.
Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va putea:
O1:
O2: etc.
Strategii didactice:forme:
metode, tehnici și procedee:
mijloace:
Strategii de evaluare:
Bibliografie:Notă: În formularea obiectivelor lecției
se va ține cont de atitudinile și valorile
predominante specifice disciplinei.

Unitatea de conținut:
Subiectul lecției:Tipul lecției:Unitățile de competențe:Receptarea mesajelor orale: 1.2
Producerea de mesaje orale: 2.3, 2.4
Receptarea mesajelor/textelor scrise:
Producerea mesajelor/textelor scrise:
Practicarea comunicării orale și scrise:
Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va putea:
O1:
O2: etc.
Strategii didactice:forme:
metode, tehnici și procedee:
mijloace:
Strategii de evaluare:
Bibliografie:

Proiectarea demersurilor didactice se recomandă a fi realizată din perspectiva
alegerii modelului de structurare a activităților: în baza secvențelor instrucționaleeșalonate în corespundere cu tipul lecției, conform modelului Evocare – Realizarea
sensului – Reflecție – Extindere (ERRE) sau în baza ciclului de învățare prin experimentare.
MODELUL ÎNVĂȚĂRII SECVENȚIALE A CUNOȘTINȚELOR ÎN LECȚIE [DupăR. M. Gagné, 1968] este fundamentat pe o serie de evenimente ale instruirii care nu
se produc invariabil, în ordine strictă, dar în concordanță cu obiectivele prevăzute,precum și cu finalitățile urmărite. Astfel, se pot obține diferite structuri de activități
– tipuri de lecție.

75

Tabelul 2.1. Tipurile de lecție din perspectiva formării competențelor.
Secvențe instrucționaleLecția de formare aLecția de formare acapacităților de dobândire a capacităților de înțelegere acunoștințelor
cunoștințelor
1. Organizarea clasei
1. Organizarea clasei
2. Verificarea temei pentru 2. Verificarea temei pentruacasă. Reactualizareaacasă. Reactualizareacunoștințelor și acunoștințelor și acapacităților
capacităților
3. Predarea-învățarea
3. Consolidarea materiei șimateriei noi
formarea capacităților la
4. Consolidarea materiei șinivel:
formarea capacităților: laa) de reproducere;
nivel de reproducereb) productiv
5. Evaluarea curentă,4. Evaluarea curentă,instructivă, pentru
instructivă
materia nouă5. Bilanțul lecției. Concluzii
6. Bilanțul lecției. Concluzii 6. Anunțarea temei pentru
7. Anunțarea temei pentru
acasă
acasă
Lecția de formare aLecția de formare acapacităților de analizăcapacităților de evaluare asinteză a cunoștințelor
cunoștințelor
1. Organizarea clasei
1. Organizarea clasei
2. Verificarea temei pentru 2.	���������������������������
Instrucțiuni privind realiacasă
zarea lucrării de evaluare
3. Analiza-sinteza materiei
3.	���������������������������
Realizarea lucrării de evateoretice studiate
luare(sistematizarea,
4. Bilanțul lecției. Concluzii
clasificarea, generalizarea) 5. Anunțarea temei pentru
4. Analiza-sinteza metodeloracasăde rezolvare studiate la
nivel:a) productiv, cu transferuri
în alte domenii;b) creativ
5. Evaluarea curentă,instructivă
6. Bilanțul lecției. Concluzii
7. Anunțarea temei pentru
acasă

76

Lecția de formare acapacităților de aplicare acunoștințelor
1. Organizarea clasei
2. Verificarea temei pentruacasă. Reactualizareacunoștințelor și acapacităților
3. Consolidarea materiei șiformarea capacităților la
nivel:a) productiv;b) de transferuri în altedomenii
4. Evaluarea curentă,instructivă
5. Bilanțul lecției. Concluzii
6. Anunțarea temei pentruacasăLecția mixtă
1. Organizarea clasei
2. Verificarea temei pentruacasă. Reactualizareacunoștințelor și acapacităților
3. Predarea-învățarea
materiei noi
4. Consolidarea materiei șiformarea capacităților la
nivel:a) de reproducere;b) productiv, cu unele
transferuri în altedomenii
5. Evaluarea curentă,instructivă, pentru
materia nouă6. Bilanțul lecției. Concluzii
7. Anunțarea temei pentru
acasăMODELUL „EVOCARE – REALIZAREA SENSULUI – REFLECȚIE – EXTINDERE” (ERRE)[44] configurat ca un cadru metodologic de proiectare și învățare, favorabil dezvoltării
gândirii critice. Corelarea dintre fazele ERRE și procesul de formare a competențelor
poate fi prezentată printr-o suită de 6 pași care facilitează metodologic formareacompetențelor:
EvocareRealizarea sensului
Reflecție
Extindere

1. Implică-te!
2. Informează-te!
3. Procesează informația!
4. Comunică și decide!
5. Apreciază!
6. Acționează!

Evocarea: etapa în care profesorul își proiectează activități menite să corelezecunoștințele, capacitățile elevilor formate la lecțiile anterioare. Profesorul stabilește
nivelul de cunoaștere a temei, oferind pretexte-problemă, creând conflicte cognitive, situații-problemă în care elevii demonstrează cele însușite anterior, folosind idei
din temele efectuate acasă etc. Etapa dată trebuie să fie zveltă, adică să ia relativpuțin timp (până la 10 minute), aplicând o metodă adecvată și să aibă maximum
randament. Metode adecvate: Asaltul de idei, Linia valorii, Asocieri libere etc.
Realizarea sensului: etapa esențială. Profesorul proiectează activități care vin să
exploreze un text, o idee, să exprime ceea ce au observat elevii, să formuleze concluzii, să-și exprime opinia personală etc., în funcție de obiectivele lecției. Oricare
ar fi opțiunea profesorului pentru organizarea etapei de realizare a sensului, este
important ca elevul să nu fie un simplu spectator, ci să învețe realmente, să fie eldescoperitorul.
Reflecția: nu este doar faza pentru a face concluzii, a indica/explica temele pentru acasă. Este mai mult decât atât: prevede aplicarea cunoștințelor recent însușite,a abilităților formate, dar și integrarea acestora în sistemul de cunoștințe, capacități
formate anterior. Activitățile propuse vin să aprofundeze subiectul învățat, să facăconexiuni cu alte discipline. Se clădesc, altfel spus, competențele. Dacă evocareaconvinge că ceea ce vei afla este necesar, vital pentru tine, interesant etc., reflecția
confirmă același lucru la un alt nivel. Ea răspunde la întrebarea „La ce te ajută că
știi?” și îi permite elevului, împreună cu profesorul și colegii sau pe cont propriu,
să exploreze lumea, privind-o prin prisma disciplinei date. Metode pentru această
etapă deosebit de importantă: Păianjenul, Dezbateri, Scaunul autorului, Linia valorii,
Cubul etc.
Extinderea: etapa finală a demersului didactic care propune elevului și profesorului să reflecteze asupra necesității de a-și lărgi și a-și aprofunda cunoștințele
teoretice și practice abordate în cadrul lecției date. Tradiționalele teme de casă ținde această etapă, dar și subiectele necesare pentru documentare suplimentară: ce
să mai citească, să mai caute despre o problemă sau alta sunt absolut obligatorii.

77

PROIECTAREA DIDACTICĂ ÎN BAZA CICLULUI
DE ÎNVĂŢARE PRIN EXPERIMENTARE

Aplicarea(experimentarea)- stabilirea obiectivelor
personale pentru
aplicarea achizițiilor- elaborarea planurilorde acțiune
- contractul privind
realizarea planului- testarea noilor
modalități de lucru și
comportamentîn experiența defiecare zi.

Experiența
(generare de date)- schimbul deexperiență
- analiza unor situații
reale/simulare- studiile de cazproiectele de grup
- jocurile de rol etc.

Generalizarea(construirea teoriei,
conceptualizarea)- generalizarea celor
studiate- formularea de concluzii- discuțiile în grup și
acordul asupra definițiilor,
conceptelor, termenilorcheie, afirmațiilor- deciziile sau concluziile
privind posibilitățile
de aplicare a celor
achiziționate.

Observarea și reflecția
(colectarea șisistematizarea, analiza
informației)- opiniile personale- discuțiile informale- interviurile- colectarea de dateîn baza observării
personale și analizalor- discuțiile în grup
- „procesarea
informației”.

Fig. 2.1. Fazele învățării experiențiale (adaptare după David A. Kolb)

Etapa de încălzire/actualizare: Profesorul propune o activitate de încălzire/captare a atenţiei care îi încurajează pe elevi să utilizeze cunoştinţele şi competenţele
achiziţionate anterior. Materialele ilustrative folosite la această etapă trebuie să fie
familiare elevilor sau să conţină elemente studiate anterior.
Etapa de introducere a temei noi: Profesorul îi ajută pe elevi să-şi focalizeze atenţia la noul subiect (prin întrebări, prin materiale vizuale) şi stabileşte scopul major allecţiei (prin expunerea obiectivelor lecției, a planului de activitate, a produselor derealizat).
Etapa de prezentare a materiei noi: Profesorul prezintă informaţia nouă în mod
inductiv sau deductiv. La această etapă, eventuala participare a elevilor şi producerea de către ei a unor rezultate este de cele mai multe ori ghidată de către profesor78şi scopul acestei participări este să facă legătura dintre cunoştinţele anterioare aleelevilor şi noua materie/informaţie. Profesorul verifică înţelegerea de către elevi amateriei noi şi modelează/propune sarcini pe care elevii au să le îndeplinească laetapa ulterioară.
Etapa de practicare a materiei noi: Elevilor li se oferă oportunităţi de practicare
a achizițiilor noi. Activităţile pot fi organizate în grup, în echipe mici, în perechi sau
individual. La această etapă activitatea elevilor este de obicei verificată de către profesor sau ghidată prin intermediul materialelor vizuale, a fişelor etc. Activităţile practice trebuie să ofere posibilitatea de a exersa prin mai multe modalități de învăţare
(chinestetică, auditivă, vizuală; orală, în scris). Profesorul monitorizează activitatea
elevilor şi asigură feedbackul.
Etapa de evaluare a cunoştinţelor şi abilităţilor formate: Profesorul propune oactivitate (orală sau în scris, de demonstrare activă) care să ofere posibilitatea de aevalua în ce măsură fiecare elev şi-a format/dezvoltat competenţa vizată la lecţie.
Etapa de aplicare. Elevii vor utiliza materia/informaţia însuşită într-o situaţie
nouă. Această situaţie poate cere aplicarea celor învăţate în viaţa reală proprie sautransferul şi exersarea de cunoştinţe şi abilităţi într-o situaţie nouă.
Pentru a asigura orientările stabilite de curriculum privind strategiile didactice, se
recomandă îmbinarea armonioasă a metodelor active moderne cu cele consacrateîn învățământul primar.
Jocurile didactice reprezintă o filieră aparte în compartimentul metodelor didactice specifice învățământului primar. Sinergia psihomotorului și cognitivului constituie unul dintre punctele forte esențiale ale acestei metode la vârsta școlară mică.
Metodele active și interactive au o varietate mare, este important de a le alege pecele potrivite/adaptabile vârstei elevilor și eficiente în vederea atingerii obiectivelor.
Noile tehnologii ale informației și comunicării (TIC) schimbă perspectiva asuprapracticii educaționale. Competența digitală a cadrului didactic este un imperativ al
succesului în zilele noastre. Procesul educațional devine mai atractiv și mai eficientși prin realizarea de activități orientate spre dezvoltarea competențelor digitale aleelevilor, de exemplu:• colectarea de informații/informarea, culegerea și procesarea datelor: utilizarea adecvată a resurselor Internet (site-uri informaționale și de cultură generală, biblioteci electronice, oferte de e-learning etc.; utilizarea resurselor disponibile pe CD-uri (cărți, înregistrări audio și video etc.); realizarea de diverse
proiecte și portofolii conform unor sarcini concrete.
• redactarea și prezentarea de diverse lucrări: prezentări în PowerPoint,
cu utilizarea de proiectoare multimedia; redactarea de diverse texte: eseuri,
referate, compuneri etc.; redactarea de texte utilitare, formulare: scrisori, cereri, CV etc.

79

2.4. Repere metodologice pentru formarea competențelor
de comunicare în limba română

2.4.1. Competența specifică 1: Receptarea mesajelor orale în diverse
situații de comunicare, demonstrând interes în procesul de învățare a limbii române (înțelegerea după auz)
2.4.1.1. Procesul de ascultare. Cerințe
În literatura de specialitate, o lecție consacrată dezvoltării abilităților de ascultare
urmează câteva etape standard: pre-ascultarea, ascultarea propriu zisă și post-ascultarea.
Etapa „înainte de ascultare” (pre-ascultarea):• stabilirea contextului (situația, tema textului care va fi ascultat);• crearea unei motivații pentru ascultare (de exemplu, profesorul scrie pe tablă
un titlu și le cere elevilor să anticipeze ceea ce vor auzi, astfel creându-se anumite așteptări, motivații);• însușirea, în prealabil, a unor elemente de vocabular activ pentru înțelegerea
mesajului.
Etapa de ascultare propriu-zisă:• elevii pot să aibă în față întrebări prestabilite pentru a ști spre ce să-și îndrepteatenția atunci când ascultă textul;
Etapa „după ascultare” (post-ascultarea, reascultarea) constă în analiza cuvintelor, expresiilor în textul audiat; se pot promova activități prin care:• elevii ascultă și repetă anumite structuri;• descoperă sensul unor cuvinte necunoscute, în funcție de context;• răspund la întrebări;• compară mesajul audiat cu informații cunoscute, experiențele lor de viață.
Textele audio [50] care se propun pentru ascultare la vârstă de 7-11 ani ar trebuisă aibă următoarele caracteristici:• lungimea – să fie scurte sau, dacă sunt mai lungi, să fie împărțite în fragmente;• viteza – să adopte un ritm mai lent, întrucât, la această vârstă, elevii nu suntpregătiți să asculte la viteza normală pe care o adoptă un vorbitor nativ;• autenticitatea – să nu sune artificial (se impune un anumit nivel de autenticitate a limbii);• dificultatea – să nu conțină structuri care depășesc nivelul de competență alelevilor.

80

2.4.1.2. Exerciții de ascultare
Ascultați textul și:• stabiliți cum arată băiatul (de exemplu), cum se simte;• identificați perechile de cuvinte care au sens asemănător/sens opus;• desenați schematic peisajul descris;• numerotați imaginile care denumesc cuvinte în ordinea în care apar în text;• bateți din palme/ridicați-vă dacă auziți denumirea lunilor anului;• ridicați fișa de culoare verde dacă auziți denumirea unui fruct și fișa galbenă
dacă auziți denumiri de legume;• subliniați (într-o listă de cuvinte) cuvintele ce denumesc acțiuni;• uniți prin linii cuvintele din coloana A (personaje) cu cele din coloana B(acțiuni);• bifați enunțurile adevărate;• selectați imaginea corespunzătoare, repetați enunțul: Eu mă scol la ora 8 etc.
Eficiente și recomandabile sunt exercițiile dinamice care sunt folosite nu doarpentru relaxare, dar și pentru însușirea, fixarea anumitor cuvinte, modele de vorbire, de pronunție, intonație, comportament. Profesorul poate folosi diverse materiale
postate pe internet, dar poate și inventa mișcări pentru texte potrivite subiectului și
obiectivelor lecției.
Exemple:Bat din palme clap, clap, clap,
Din picioare trap, trap, trap.
Ne învârtim, ne răsucim
Și la horă noi pornim.
Hai la stânga, uite-așa,Și la dreapta tot așa,Ne învârtim, ne răsucim
Și cu toți ne veselim.

Am o căsuță micăAm o căsuță mică, așa și așa,Și fumul se ridică, așa și așa.
Eu bat la ușa casei, așa și așa,Și-mi lustruiesc pantofii, așa și așa.
Ține pasul, accelerăm.
Atențiune, accelerăm.
Am o căsuța mică, așa și așa…

Câte unul pe cărare
Câte unul pe cărare
Mergem în pădurea mare.
În pădure păsărele
Cântă sus pe rămurele.
Uite sus și uite jos,Totu-i vesel și frumos.
Fiecare-n fel și chip:
Cip, cirip și cip, cip, cip.
Umblă urșii prin pădure
După fragi și după mure.
Ascultați și glasul lor:
Mor, mor, mor și mor, mor, mor.

Părțile corpuluiCap, umeri și genunchi,
Deget, pas!
Și ochi, urechi, și gură,Dar și nas,
Cap, umeri și genunchi,
Deget, pas!
Hai, hai, hai, Boroboața, stai!
Nu mișca, nu ne încurca!
Sus, sus, sus, haideți să sărim,Stai pe loc, Boroboața, stop!
Cap, umeri și genunchi,
Deget, pas!

81Într-o zi se întâlniră,Ei pe loc se sfătuiră
Ca să cânte toți în cor:Cip, cirip și mor, mor, mor.

Cap, umeri și genunchi,
Deget, pas!
Și ochi, urechi, și gură,Dar și nas,
Pas, pas, pas, încă un pas,
Boroboața, să nu cazi în nas!
Bună dimineațaUrsuleții s-au trezit, Bună dimineața!
Iepurașii s-au trezit, Bună dimineața!
Șoriceii s-au trezit, Bună dimineața!
Și copii s-au trezit, Bună dimineața!

În urechi, pe subsiori, pe ochi și pe dințișori,Bine e să fii curat, îngrijit și pieptănat,Ca să faci tot ce poftești și să nu te mai grăbești.
Fii devreme la culcare și devreme la sculare,Să n-alergi după tramvai, ca să nu cazi, Vai!
Ritmul de înviorare l-a cuprins pe fiecare: Și vei fi de toți iubit, sănătos și fericit!
După ce și-au făcut patul, a urmat apoispălatul
2.4.2. Competența specifică 2: Producerea de mesaje orale în situații decomunicare dialogată și monologată, manifestând atitudine pozitivă șiatenție pentru calitatea exprimării și îmbunătățirea continuă a acesteia(vorbirea)Însușirea vocabularului unei limbi ne-materne reprezintă un aspect importantal învățării limbii. Din acest punct de vedere, profesorul trebuie să ia în consideraredouă aspecte: îmbogățirea vocabularului (aspectul cantitativ) și precizarea sensurilor (aspectul calitativ).
Grija profesorului este să obțină ca elevii să comunice coerent, clar și corect.
Unitățile lexicale noi parcurg câteva faze: a) prezentarea orală; b) exersarea orală/scrisă; c) aplicarea orală/scrisă.
Prezentarea se referă la modul în care elevii recepționează sensul cuvintelor, allocuțiunilor, expresiilor. Este necesar, ca profesorul să aplice procedee variate depercepere a cuvintelor, demonstrând obiecte, acțiuni (prin gesturi). Profesorul va
prezenta obiectul printr-un substantiv, verbul – prin acțiune sau prin imagini, diapozitive, filme; diferite contexte. La descrierea contextului, la semantizarea noilor
cuvinte se utilizează cuvintele cunoscute.
Exersarea orală presupune încadrarea cuvintelor în contexte similare, apoi noi.
Dialogul dintre profesor și elevi poate constitui o alegere benefică în realizarea acestei sarcini. În general, acești doi pași – prezentarea și exersarea – se fac împreună.
Aplicarea unităților lexicale noi constă în trecerea de la stadiul pasiv la cel activ,
alcătuind îmbinări de cuvinte, enunțuri, texte scurte. Recunoașterea rapidă a sensului cuvintelor, repetarea acestora, aplicarea în diferite contexte de comunicare,
identificarea sinonimelor, antonimelor contribuie la memorarea eficientă și desigur82la îmbogățirea vocabularului elevului. Utilă este și familiarizarea cu dicționarele, înspecial cu cele ilustrate, care prezintă uneori cuvintele structurate tematic. Este obună modalitate de fixare a vocabularului și, în plus, elevii învață să le utilizeze începând cu clasa a doua. Eficiente sunt și caietele de cuvinte, folosite ca instrumentede învățare și fixare a lexicului, structurarea tematică a cuvintelor, povestirea dupăimagini, povestirea pornind de la o întrebare, discuțiile ș.a.
Una dintre cele mai eficiente și vesele metode de memorare calitativă a lexicului
o constituie jocurile (lexicale, lingvistice, de rol etc.), întrucât, la această vârstă, elevul are nevoie de o atmosferă care să-i dea senzația de siguranță și îi oferă conștiința
propriei valori. [50].
2.4.2.1. Principii de selecție a lexiculuiÎn cadrul activităților care au drept scop dezvoltarea vocabularului elevilor, ar
fi recomandat ca profesorul să folosească lexicul fundamental propus în Ghid lapag. 109 sau, în cazul selectării particulare a unor materiale, să se ghideze de principiile de selectare a unităților lexicale.
Frecvența se referă la numărul de utilizări ale cuvintelor în comunicare. În acest
sens, pot fi de folos dicționarele de frecvență, care dispun de clasificări ale cuvintelor.
Necesitatea și utilitatea cuvântului sunt alte aspecte ce trebuie luate în considerare în momentul selectării lexicului predat la nivelul primar de învățământ. Vorbim, aici, despre lexicul minimal, pe care un elev trebuie să și-l însușească pentru a
putea lua parte activ la o situație de comunicare, dar și despre cuvintele incluse în
instrucțiunile sau cerințele activităților.
Capacitatea combinatorie se referă la posibilitatea cuvântului de a se combina cu
alte cuvinte în cadrul enunțului. În general, se recomandă selectarea acelor cuvinte
care se pot combina cu un număr mare de termeni.
Puterea derivațională reprezintă capacitatea cuvântului de a constitui o bazăpentru formarea altor cuvinte. Se vor alege, și în acest caz, mai ales acele cuvinte dela care se pot forma cât mai multe cuvinte noi.
Valoarea semantică decide selectarea acelor noțiuni care trimit la realitatea imediată, care exprimă obiecte sau fenomene întâlnite foarte des în activitatea de zi cu
zi a elevului. Acestea sunt indicate la conținuturile tematice din curriculum.
Factorul cultural este important, întrucât elevii ar trebui să se familiarizeze cu
elementele socio-culturale caracteristice poporului băștinaș.

83

2.4.2.2. Algoritmul de lucru cu vocabularul
Lucrul cu vocabularul prevede o succesiune flexibilă a efectuării, însă trebuie păstrată o logică firească a înțelegerii și aplicării unităților lexicale respective:
 prezentarea listei de cuvinte (tematic, după gradul de dificultate);
 pronunțarea cuvintelor/repetarea/citirea listei de cuvinte (în cor, în perechi,
individual); semantizarea unităților lexicale; memorarea cuvintelor; înscrierea cuvintelor în caietul de cuvinte (clasele II-IV); fixarea lexicului:• antrenarea funcțională a cuvintelor: alcătuirea de îmbinări de cuvinte,enunțuri, texte;• lărgirea ariei semantice a cuvintelor prin sinonime, antonime, paronime,
expresii frazeologice etc.;• antrenarea cuvintelor în practica verbală a elevilor printr-un set de probe,
exerciții;• valorificarea cuvintelor în baza dialogurilor, situațiilor de comunicare, textului;• valorificarea cuvintelor sub aspect creativ (descrieri, situații simulate, miniproiecte etc.).
Semantizarea cuvintelor
Semantizarea, dezvăluirea sensului cuvântului, se poate realiza prin mai multe
procedee, aplicarea cărora rămâne la alegerea profesorului în funcție de lista concretă de cuvinte:• demonstrarea obiectelor, a acțiunilor prin gesturi, mimică;• utilizarea suportului ilustrativ: imagini, scheme;• utilizarea sinonimelor/antonimelor cunoscute deja de către elevi;• examinarea structurii cuvântului: anotimp = an + timp, a sublinia = sub + linia;• formarea familiei lexicale;• determinarea sensului cuvântului pe baza contextului;• tălmăcirea cuvântului în limba română, utilizând lexicul cunoscut;• găsirea cuvântului în dicționarul bilingv;• traducerea cuvântului.
Exerciții de memorare a cuvintelor:• rostirea cuvintelor în diferită consecutivitate;• numirea imaginilor, acțiunilor;• găsirea intrusului;• ghicirea cuvintelor explicate prin gesturi;• refacerea listei de cuvinte/a imaginilor;• înscrierea pe tablă și excluderea treptată din listă a cuvintelor, elevii numind
cuvântul ce a fost exclus;

84

•
•
•
•
•
•

asocierea cu limba maternă: școală – школа, circ – цирк, zahăr – сахар;asocierea cu limbile pe care le învață: education – educație, honest – onest;
asocierea cu obiecte/elemente cunoscute: cap → capitală, umbră → umbrelă;asocierea cu internaționalisme: excursie, auto, examen;asemănări fonetice: plânge – плакать, a iubi – любить;examinarea structurii cuvântului: trifoi = trei foi etc.

Jocuri lexicaleBulgărele de zăpadă: primul elev numește un cuvânt la o temă indicată. Al doilea
elev numește cuvântul primului elev și un alt cuvânt etc. Ultimul elev va numi atâtea
cuvinte câți elevi sunt în clasă.
Mingea, joc folosit la însușirea, consolidarea, evaluarea diferitor cuvinte. Se
aruncă mingea, cel care o primește răspunde conform sarcinii:Numiți cuvinte…
• care răspund la întrebarea cine?
• care răspund la întrebarea ce face?
• care răspund la întrebarea cum este? etc.
• la tema ... Familia.
• care încep cu litera ...
• din 4 (5,3 ...) litere• pe care „le putem găsi” în cratiță (sau: în ghiozdan, în familie, în oraș etc., înfuncție de subiectul activității sau de cel care se repetă);• obiecte de culoare roșie (galbenă, verde, neagră etc.);• obiecte, lucruri, persoane, animale înalte (mici, simpatice etc. în funcție detemă);
Asocieri: începe jocul, numind un cuvânt, de exemplu, casă. Elevii trebuie să continue, pe rând, numind câte un obiect din câmpul lexical al cuvântului: ușă, geam,
antreu etc. Dacă elevul nu poate răspunde timp de 5 secunde, el se ridică în picioare. Ultimul care a rămas pe scaun este câștigător. Elevii pot să numească: acțiuni,
calități, bucate etc.
Trenul: participanții stau în cerc. Fiecare dintre ei are un ecuson cu o imagine sau
un cuvânt scris. Un voluntar, „locomotiva”, imitând sunetele și mișcările respective,
merge pe cerc și se oprește în fața unei persoane. Dacă recunoaște imaginea saucitește corect cuvântul, îl pronunță tare. Apoi se întoarce cu spatele spre participant
și acesta se „prinde” de primul, ca un „vagon” nou. Împreună, „trenul” se deplasează pe cerc la un alt participant. Tot „echipajul” strigă cuvântul de pe ecusonul altei
persoane. Jocul se termină când toți participanții sunt în „tren”.
Mimare: un elev mimează anumite acțiuni: a se spăla, a mânca. Colegii numescacțiunile indicate.
Descrie imaginea: elevilor li se repartizează diferite imagini care reprezintă:mere, o carte, o pernă, o scurtă etc. Copiii trebuie să alcătuiască enunțuri de tipul:
Mere – eu mănânc mere. Carte – eu citesc o carte. O pernă – eu dorm.

85

Povești în lănțișor: elevilor li se propun imagini, păpuși, jucării sau cuvinte decupate. Profesorul începe o poveste și la un moment face o pauză. Elevii, pe rând,completează conținutul. De exemplu: În țara legumelor împărat era… Morcovul. El
era… înalt și subțire. Îtr-o zi el a invitat...
Povestioare cu aceeaşi literă: Exemplu: Petrică Puşcaşu, poetul, plânge pătimaş
prin pădure, pe ponoare, pe păşuni, pe pajişti, pentru că pierduse puşculiţa prinsă pepomul pădurarului...
Ghicește: fiecare elev primește câte o imagine sau o fișă pe care este scris uncuvânt. Elevii extrag câte o fișă, dar nu o arată celorlalți. Elevii adresează întrebări
pentru a ghici cuvântul. De exemplu: E animal? E mare? Mănâncă miere? etc.
Trei adevăruri și un fals: fiecare elev scrie patru afirmații despre sine pe o fișă,de exemplu: „Eu cânt, joc fotbal, am cinci copii și locuiesc în sat”. Fișele se amestecă. Câte un elev extrage câte o fișă și o citește. Elevii trebuie să stabilească care dinafirmații este falsă. Cine ghicește, citește următoarea afirmație.
Punguța cu surprize: într-o punguță se pun diferite obiecte sau imaginile acestora, elevii iau câte unul și le numesc → alcătuiesc îmbinări de cuvinte → spun cum
sunt (forma, culoarea, gustul ...) → numesc antonimul → spun la ce folosește.
Bagajul pierdut: fiecare primește câte o fișă în forma unui geamantan. Fără a-și
semna fișa, participanții vor desena/vor scrie pe ea 5 lucruri pe care de obicei leiau într-o călătorie, la joacă, în ospeție… Acestea pot fi materiale, dar și anumite
calități, sentimente, trăsături de personalitate. „Bagajele” se amestecă și fiecare îșiia un anumit „bagaj”. Fiecare elev va spune: Vai, acesta nu este bagajul meu: ciorapi,
binoclu, pălărie, balon, ochelari. În bagajul meu eu am … (numește doar un obiect).
Unde este bagajul meu? Cine găsește obiectul numit continuă după model. Activitatea continuă în acest fel până când majoritatea participanților și-au regăsit bagajul
pierdut.
Cântarul: pe tablă se desenează un cântar. Pe talere punem sau prindem cu lipici
foto sau desene ale personajelor, oraşelor, persoanelor, animalelor, florilor etc., etc.,
despre care trebuie să spunem cum sunt sau să le descriem în plan comparativ.
Telefonul: copiii se împart în 2 echipe. Stau în 2 rânduri. Echipele îşi aleg ca denumire un animal. Imaginile acestor animale se plasează pe tablă. Ultimii din rândies după uşă. Profesorul le spune acestora (pe echipe) câte un cuvânt, o îmbinarede cuvinte, o propoziţie, un vers etc., în funcţie de nivelul verbal al participanţilor la
joc. Copiii revin şi şoptesc primului copil cele auzite de la profesor, fiecare echipei
sale. Acesta şopteşte mai departe până se ajunge iarăşi la primul. Acesta spune cu
voce tare ceea ce a auzit. Dacă textul este corect, echipa primeşte un punct sau unpremiu.
Variante:a) cel care trebuie să anunţe răspunsul nu-l numeşte, dar îi caută imaginea petablă, luând-o, arătând-o şi numind-o (imaginile se pregătesc din timp, decătre profesor).
b) desenează cele auzite.
Înscenarea poveştilor, snoavelor: anterior se învaţă desigur replicile.

862.4.2.3. Cerinţe față de formularea întrebărilorÎncepând cu etapa inițială (în mod special, în clasele I-II), este deosebit de importantă respectarea anumitor cerinţe faţă de formularea şi adresarea întrebărilor.
Întrebările se formulează scurt, folosind minimum de cuvinte, adică selectăm varianta cea mai simplă. De exemplu: Cum te cheamă? Dar nu: Cum te cheamă pe tine,fetiţo? Întrebarea poate fi repetată (în scopul unei înțelegeri mai bune), dar nu poate
fi modificată. Dacă prima dată am zis: Cum te cheamă? atunci, a doua oară, nu spunem: Cum te numești? Această formulă este corectă, însă ca structură este mult maicomplicată. Analizați și vă veți convinge. Până la folosirea, în mod automat, a unuimodel de vorbire, elevul traduce fiecare cuvânt. Dacă modelul a fost repetat în altăstructură, îl blocăm pe elev, deoarece el a început să traducă unele cuvinte, dar la un
moment dat, au apărut altele. Deci: scurt, clar și în aceeași formulă!
Profesorul adresează întrebările în tempo lent, fără grabă și bine articulat.
Întrebările se formulează folosind doar unităţi lexicale (cuvinte) cunoscute. De
exemplu: Cum sunt mesele? Este inadmisibilă o astfel de întrebare, dacă copiii încănu ştiu pluralul substantivului masă. Ei nu-şi pot da seama că mese este forma deplural a cuvântului masă. Trebuie, deci, să ținem minte ce am învățat deja cu elevii.
Întrebarea se repetă sub aceeaşi formă. De exemplu: Care este capitala Republicii
Moldova? dar nu modificăm: Care este capitala Patriei noastre? sau Care este capitala ţării noastre?
Schema formulării întrebărilor de către elevi
Deoarece în clasa I și, parțial, în clasa a doua, elevii nu citesc încă în limba română, profesorul improvizează o schemă compusă din imagini. De exemplu, pe tablă
„se scrie” următoarea propoziţie: Băiatul mănâncă un măr. Adică se propun pe tablă
două desene: pe unul este desenat un băiat, pe altul – un măr. Profesorul spune: Cemănâncă băiatul? şi arată prin gesturi că mănâncă, apoi spre băiat: Cine mănâncă un
măr? şi arată mărul. Exersările se realizează cu diferite obiecte, ființe, persoane etc.
2.4.2.4. Dialogul. Exemple
În cadrul lecțiilor de limba română în clasele primare se pot realiza dialoguri dediverse tipuri:• prin analogie cu cele tip;
• după situații similare;• după replici-stimul și replici-reacție; • întrebare – răspuns;• după începutul dat;
• în baza textului;• după sistemul de replici indicat;• în baza unor repere (imagini, scheme).
Pentru reușita unui dialog este necesară o pregătire minuțioasă în prealabil:• însușirea vocabularului tematic;• însușirea unor structuri prin care putem exprima mulțumiri, regrete, rugăminți,refuzuri, formule de salut etc.;• exersarea lecturii expresive;• formularea întrebărilor etc.

87Clasa I. Producerea de mesaje orale. Tema: Anotimpuri. Lunile anului.
Formularea răspunsurilor și a întrebărilor simple în dialog, situații familiare decomunicare (unitatea de competență 2.9).
Alcătuiți un dialog despre anotimpuri și lunile anului, înlocuind imaginile cu
informațiile necesare. Profesorul formulează întrebarea, dar nu numește unele cuvinte, le arată elevilor imagini și ei stabilesc cuvintele. Elevii formulează întrebări șirăspund complet la ele.
– Câte .... are anul?

– Anul are patru ...

– Care sunt lunile de ...

?

– Lunile desunt 03, 04, 05.

– Care sunt lunile de ...

?

– Lunile desunt 06,07,08.

– Care sunt lunile de ...

?

– Lunile desunt 09,10,11.

– Care sunt lunile de ...
– Ce anotimp îți place mai mult?

88?

– Lunile de– Mie îmi place ...

sunt 12, 01, 02

Tema: Nume, prenume, vârstă, loc de trai
Profesorul „dăruiește” fiecărui elev câte un cuvânt din întrebare și răspuns. Elevii
se aranjează într-un rând după cum urmează să numească cuvintele în întrebări/răspunsuri (în cazul dat elevii vor forma patru rânduri, în primele două vor fi câte 5
elevi, iar în celelalte câte patru). Formulează întrebări și răspunsuri. Profesorul mai
poate așeza unii copii, ceilalți urmând să spună cuvintele lipsă și să restabilească
dialogul.
Model:– Cum te cheamă (pe tine)?
– (Pe mine) mă cheamă Victor.
– Câți ani ai tu?
– Eu am șapte ani.
Clasa a II-a. Tema: Locul de muncă
Improvizarea unui dialog ghidat, aplicând norme elementare de etichetă verbală (2.9.).
Priviți secvența din desenul animat „Purcelușa Pepa”13. Improvizați un dialog
după modelul vizionat.
Clasa a IV-a. Tema: Cumpărături
Iniţierea, întreţinerea şi încheierea dialogurilor scurte, cu replici simple, peteme familiare (2.9.).
Vizionați secvența din filmul desenat „Purcelușa Pepa”9. Alcătuiți dialoguri în
baza secvenței vizionate.
Profesorul închide sunetul, elevii vizionează doar acțiunile personajelor și alcătuiesc dialoguri. Ulterior elevii pot compara dialogurile redactate cu cele reale.
Clasa a IV-a. Tema: Sărbători și tradiții calendaristice
Improvizarea dialogurilor în baza imaginilor, situațiilor de comunicare și argumentarea simplă a aspectelor enunțate (2.8.).
a) Selectați imaginea care reprezintă sărbătoarea voastră preferată și alcătuiți un
dialog din șase replici. Argumentați în dialog de ce vă place această sărbătoare.

b) Imaginați-vă că un străin vrea să cunoască cum se sărbătorește în Moldova
Paștele/Anul Nou/8 martie. Alcătuiți, în șase replici, un dialog imaginar cu el.
c) Improvizați, în șase replici, un dialog dintre iepurașul de paște și Moș Crăciun.
9

https://www.youtube.com/watch?v=i-qjZl-7orQ min 2.30-3.12

89

Clasa a III-a. Receptarea textelor scrise. Tema: Regimul zilei.
Construirea unui dialog în baza reperelor textuale (3.7.).
Citiți dialogul dintre Ionel și Sandu. Alcătuiți unul asemănător cu colegul de bancă. Improvizați-l.
Model:– La ce oră te scoli, Sandu?
– Eu mă scol la ora șapte. Dar tu?
– Și eu mă scol la șapte, mă spăl, iau micul dejun și merg la școală.
– La ce oră încep lecțiile?
– Lecțiile încep la ora opt și treizeci de minute.
– Ce faci după amiază?
– Mă odihnesc, îmi fac temele.
2.4.2.5. Activități de învățare
Notă: profesorul va adapta sarcinile propuse în funcție de circumstanțele concrete, adresându-le elevilor scurt și clar.
Unități de competență

Sarcini comunicativeÎnţelegerea după auz

1.1. Recunoașterea sensului
unor cuvinte în enunțuri
bine articulate, aenunțurilor în contexte
cunoscute, într-un tempo
lent (cl. a II-a)90• Ascultați enunțurile (câte unul) și numiți câte
cuvinte are.
De exemplu: Băiatul mănâncă salam. (trei cuvinte);
Bunică, de ce ai ochii așa de mari? (opt cuvinte).
• Ascultați textul și numiți câte enunțuri are (se pot
folosi și imagini).
De exemplu: Moșneagul a sădit o ridiche. Ridichea
a crescut mare-mare. Moșneagul nu poate scoateridichea (trei enunțuri).
• Recunoașteți și indicați cuvinte prin fișe colorate(fișe cu diferite simboluri acțiuni, obiecte/ființe
etc.), prin ridicarea mâinii, aplauze, exclamândcuvintele da sau nu, bătând din palme o dată sau demai multe ori etc.
• Audiați enunțul și spuneți care este cuvântul deprisos (Ex.: Îmi plac foarte mult tablă ghioceii
gingași).
• Audiați textul și spuneți care este enunțul sau
fragmentul de prisos (din trei-patru fragmente unul
nu corespunde subiectului).

1.7. Asocierea conținutului unui • Ascultați un mesaj, examinând concomitent
mesaj audiat cu imagini,
3-4 imagini (dintre care doar una corespunde
titluri ş.a. (cl. III-IV)conținutului mesajului), indicați imaginea
corespunzătoare.
• Ascultați un mesaj, examinând 2-4 imagini (dintre
care două corespund conținutului mesajului),indicând două imagini adecvate.
• Ascultați un mesaj, examinând 3-4 sau 1-2 imagini
dintre care niciuna nu corespunde conținutului
textului.
Notă: argumentează doar copiii care doresc.
1.1. Identificarea unor informații • Audiați textul și spuneți câte alineate/părți are.
conform anumitor criterii• Audiați textul și spuneți, de exemplu, unde s-a(cl. a IV-a)născut personajul textului și cum îl cheamă.
• Ascultați un text și spuneți ce informație cunoașteți.
1.4. Identificarea unor date,• Audiați enunțurile (textele în proză, poeziile,
nume, localități (cl. I)
cântecele scurte, ghicitorile etc.) și numiți:- date,- cuvinte denumiri de animale (flori, copaci etc.),- denumiri de orașe,- cuvinte care încep cu sunetul [o],- cuvinte – denumiri de culori etc., etc.
De exemplu: Audiați dialogul și rețineți denumirea
fructului.
– Măi Păcală!
– Ascult, cucoane.
– Unde-i zarzăra?
– Am mâncat-o.
– Cum?
– Bine.
– Cum bine, măi Păcală?
– Iaca-așa, cucoane.
1.3. Identificarea personajelor• Ascultați textul (poezie, snoavă, o poveste scurtă sau
textului (cl. a II-a)
un fragment) și rețineți personajele. Desenați-le apoi.
(Ex.: A fost odată o babă și un moșneag. Baba avea
o fată și moșneagul avea o fată. Fata babei eraurâtă și leneșă, iar fata moșneagului era frumoasă
și harnică...)1.7. Formularea ghidată a• Ascultați textul (se pot folosi paralel și imagini
răspunsurilor și întrebărilor
pentru facilitarea înțelegerii textului) și răspundeți lasimple în limitele arieiîntrebări. (vezi mai sus cerințele față de întrebările
tematice cunoscute (cl. I)
puse de către profesor).
• Ascultați textul. Formulați apoi câte o întrebare caresă corespundă conținutului textului.

911.4. Desprinderea informației
specifice (cl. a III-a)• Audiați textul și intitulați-l (prin cuvinte, îmbinări
de cuvinte, propoziții – după puterile verbale ale
copiilor) sau alegeți din două-trei titluri pe carele propune profesorul. Nu trebuie propuse multe
titluri, deoarece copiii nu le vor reține. Se pot folosi
și imagini. Ex.: în text e vorba despre o întâmplarecu un iepuraș care a avut loc iarna. Se poate
propune un peisaj de iarnă și imaginea unui iepuraș
sau o jucărie – iepuraș.)• Ascultați un text sau o poezie, o snoavă și
desenați-o (în câteva schițe). Calitatea realizării
desenului nu contează. Ex.: Copiii audiază catrenulurmător:Am o soră mică-mică,Gura ei – o floricică,Ea nu știe să vorbească,Știe numai să zâmbească.
Apoi realizează un desen schematic: o fetiță și o floricică sau fetița are gura ca floricica.
Vorbirea

2.3. Reproducerea literală amodelului de vorbire (cl. I)• Ascultați modelul de vorbire pronunțat de către
profesor (sau un alt elev) și repetați-l fără a-l
modifica. Ex.: Andrei citește. Sau: Îmi plac florile etc.
2.4. Completarea modelului• Ascultați modelul de vorbire rostit de către profesor
de vorbire cu informații
(sau un alt elev). Repetați și completați modelul.
noi (cl. I)
a. Andrei scrie. → Andrei scrie + două propoziții (unbilețel/frumos/corect).
b. Îmi plac florile. → Îmi plac florile + de toamnă/de grădină/roșii. etc.
c. Andrei citește. → Andrei citește o carte.
d. Andrei citește. → Andrei citește împreună cu Ion.
e. Andrei citește. → Andrei citește două ore.
f. Andrei citește. → Andrei citește seara.
g. Andrei citește. → Andrei citește repede etc.
2.5. Aplicarea modelelor de• Audiați enunțul și folosiți-l în situații similare. Ex.:vorbire în contexte similare
a. Este iarnă. E frig. Ninge. → Este toamnă. E frig.
și noi (cl. I)Plouă.
b. E primăvară. Este cald. → E primăvară. Este
foarte cald. Sau: E toamnă. Este rece/frig.
2.7. Formularea răspunsurilor• Ascultați întrebarea și dați răspuns. Ex.: – Cum oși a întrebărilor simple încheamă pe mama ta? – Pe mama o cheamă Eva.
dialog, situații familiare de • Ascultați întrebarea, examinați imaginea șicomunicare (cl. I)răspundeți. Ex.: Cum sunt frunzele? – Frunzele suntgalbene (verzi).

92• Ascultați enunțurile (câte unul) și adresați întrebări
colegilor care sunt în rol de diferite persoane: una –în vârstă, alta – primarul satului sau prietena ta etc.
Ex.:
a. Cum te cheamă? Cum vă cheamă?
b. Câți ani ai? Câți ani aveți?
c. Dă-mi, te rog, un morcov. Dați-mi, vă rog,
un morcov. etc.
2.7. Construirea unor mesaje• Povestiți, folosind modele de vorbire învățate. Ex.:scurte în situații dea. Este primăvară. E cald. Înfloresc copacii și florile.
comunicare uzuale (cl. I)
b. El este fratele meu. Îl cheamă Mihai. Mihai areșapte ani. etc.
2.8. Descrierea unor persoane, • Descrieți un obiect/o persoană/o ființă, folosindființe, obiecte etc. cu/fără
modele de vorbire învățate. Ex.:repere (întrebări, plan etc.) Acesta este un ursuleț. Ursulețul este mic și frumușel. El(cl. I)mănâncă miere./Ursulețului (lui) îi place mierea.
• Descrieți un obiect/o persoană/o ființă, folosind
modele de vorbire învățate și reperele propuse decătre profesor. Ex.:- mobila,- culoarea,- mărimea.
Răspunsul posibil: Iată bucătăria. În bucătărie avem omasă, 4 scaune. Mobila este albă. Masa este mare.
• Descrieți o imagine.
De exemplu:(imaginea reprezintă o fetiță care se află la magazinul
unde se vând rechizite școlare).
Aceasta e Victoria. Victoria cumpără rechizite școlare:
cinci caiete, trei pixuri, un album și creioane colorate.
Fetița este mulțumită.
2.7. Iniţierea, întreținerea și• Continuați dialogul (inițiat de o altă persoană/încheierea dialogurilor
profesor sau un alt copil), folosind replici descurte, cu replici simple, perăspuns, de întrebare sau de exprimare ateme familiare (cl. a IV-a)sentimentelor, opiniilor față de cele relatate.
De exemplu:– Ce faci, Săndel? (se dă doar această replică)– Învăț o poezie.
– Despre ce este vorba în poezie?
– Despre toamnă. Vreau să o recit la matineu.
– Bravo!

93

• Propuneți prima replică dintr-un dialog cu opersoană anume.
De exemplu:
A. – Mămico, mi-i foame. (inițiere)– Ce vrei să mănânci, dragul meu?
– O ciorbă, te rog.
– Cu mare plăcere. Vrei și carne?
– Nu. Mulțumesc, mamă.
– Poftă bună!
B. – Ce dorești să cumperi? (inițiere, rolul de vânzător)– Dați-mi, vă rog, un album și creioane colorate.
– Un album mare sau mic?
– Un album mic. Cât costă?
– Zece lei.

2.4.3. Competența specifică 3: Receptarea mesajelor/textelor scrise, manifestând dorința de a utiliza informațiile noi în situații variate de comunicare (lectura)
2.4.3.1. Etapa abecedară. Pașii citit-scrisului
Citirea. Procedee de analiză
 Conversație după desene/imagini sau alcătuirea unui text scurt.
 Stabilirea propoziției ce urmează a fi analizată.
 Alegerea cuvântului care conține sunetul nou/litera nouă.
 Evidențierea sunetului nou și marcarea lui prin litera respectivă.
Procedee de sinteză
 Formarea silabelor din literele alfabetului decupat.
 Citirea silabelor (pot fi folosite diverse modalități, vezi în manual).
 Citirea cuvintelor (individual, în cor etc.).
 Citirea cuvintelor de tipul: mamă – masă.
 Citirea cuvintelor noi prin adăugarea unor vocale, consoane: duc – aduc;casă – acasă; duce – dulce etc. Citirea acestor cuvinte în propoziții.
 Citirea textelor (poeziilor) scurte: individual, pe roluri, în lănțișor, în cor, înperechi ș.a.
Ținem să menționăm că profesorul trebuie să treacă cât mai repede de la procedeele de analiză la cele de sinteză (citire).
Orice abecedar trebuie să conțină blocul Învăţăm a citi şi a scrie care punctează paşii însuşirii sunetelor/literelor, aplicând metoda analitico-sintetică descrisă maisus: se porneşte de la o imagine (de obicei în centru) care se analizează în detalii,
vezi în continuare, apoi detaliile se îmbină treptat, ajungând iarăşi la o conversaţie,pornind de la o situaţie de vorbire sau imagine. Să examinăm în detalii aceşti paşi.
Drept exemplu folosim tema la care se învață literele Aa, Ăă, Oo, Ee, Mm (toate
coincid cu cele din limba rusă, în afară de m (me mic). Se folosește o imagine corespunzătoare temei.

941. Se anunţă următoarele: În clasa I am învăţat multe cuvinte, am învăţat să povestim, să conversăm ş.a. Şi în anul acesta vom învăţa să comunicăm în limba română, să citim, să scriem. În limba rusă voi puteţi deja să citiţi, să scrieţi.
În limba română sunt unele litere care seamănă cu cele din limba rusă. De exemplu, A, O, E (se demonstrează litere şi de tipar, şi de mână). Azi vom învăţa litera Mm,
cea mare este ca în limba rusă (se arată), iar cea mică ... este, da-da, ca m rusesc.
Notă: se prezintă toate componentele unei teme:ce se află sus, în partea stângă, în partea dreaptă
etc. Un astfel de desen poate indica tema nouă.
Conversaţie frontală în baza imaginii centrale (de exemplu, imaginile mărului,ariciului, melcului, albinei).
Model:
Profesorul: Urmăriţi imaginea. Ce vedeţi?
Elevii: – Un copac cu mere.
– Un arici!
– Un melc!
– O albină!
– Mere!
Profesorul: Ce sunt pe copac?
– Elevii: Pe copac sunt mere.
– Profesorul: Cum sunt merele?
– Elevii: Merele sunt galbene (roşii, coapte, gustoase, frumoase, bune etc.).
– Profesorul: Câte cuvinte are propoziţia: Merele sunt galbene (sau: roşii, coapte)?
– Elevii: Trei.
– Profesorul: Care este primul cuvânt? sau Numiți primul cuvânt!
– Elevii: Merele. (Am selectat cuvântul care conţine litera pe care trebuie s-o prezentăm, s-o însuşim – Mm).
– Profesorul: Care este prima literă?
– Elevii: Me.
– Profesorul: Da, este litera me, sunetul [m]. Repetăm.
Profesorul demonstrează M mare şi m mic de tipar, apoi demână, scriindu-le pe tablă, iar elevii le scriu în caiete după modelul din manual. Se prezintă şi litera Ăă în comparaţie cu Aa
cunoscută de elevi de la limba rusă. Apoi Ee, Oo.

95

3. Alcătuirea silabelor, diferite variante.
Notă: Piramida citirii are, drept scop, formarea
câmpului de lectură şi se îndeplineşte în felul următor:elevii îşi „ţin” privirea spre linia color (punctele roşii)şi încearcă să citească silabele (din dreapta şi din
stânga dintr-un rând) fără a se uita spre ele.
4. Citirea/lectura poartă simbolul cartea roşie în cerc, de exemplu.
La început se citesc imaginile (se discută despre cuvintele și literele cunoscute: mărțișor,elefant), apoi se citesc cuvintele de sub imagini (măr, mere, coş, miel) şi propoziţiile: Mama are un măr. şi Ema are mere. Se examinează şi schema propoziţiilor, sealcătuiesc oral şi alte propoziţii (schemele ar trebui să fie identice cu cele de la limba
maternă învățate în clasa I).
Notă: Elevii cunosc de la limba maternă (sau limba de instruire, rusa) semnificaţia
pătrăţelului albastru → consoană şi a celui roşu → vocală. Autorii de manuale
ar trebui să aplice aceleaşi simboluri, cu care elevii sunt obişnuiţi, familiarizaţi
din cl. I (limba de instruire) pentru a respecta principiul continuităţii şi a nu crea
dificultăţi de însuşire.
5. Repetarea literelor însuşite, folosind diferite imagini adecvate temei şi identificarea diferitor cuvinte care conţin literele învăţate (avion, măr, ou, excavator ş.a.),apoi elevii vor alcătui cuvinte, folosind literele cunoscute. De exemplu: rană, urmărind săgeţile roşii, punctul mare, roşu care indică începutul cuvântului. La primelelecţii posibilităţile sunt limitate, deoarece elevii cunosc încă puţine litere, pe parcurs,însă, ofertele sporesc, elevii demonstrând interes, isteţime şi creativitate, activism șidorință de a se manifesta.
6. Consolidare/evaluare: conversaţie, monolog, dialog, folosind
imagini care oferă noi situații de comunicare, aplicând cele însușite.
Se folosesc imagini noi care conțin persoane, obiecte etc. ce conțin
literele învățate. Să generalizăm astfel aplicarea metodei sus-numite(analitico-sintetice):
Analiza: s-a pornit de la conversaţie în baza imaginii centrale → propoziţie →cuvânt → silabă → sunet/literă. Apoi urmează procesul de sinteză: alcătuirea silabelor → cuvintelor → propoziţiilor → conversaţie (cu sau fără repere, în cazul dat,după imagine).
IMAGINECUVÂNTTEXT
COERENTSILABĂPROPOZIŢII

SUNET/
LITERĂ
CUVINTE96

PROPOZIŢIESILABE7. Exerciţii de audiere, simbolul
Profesorul poate folosi şi alte materiale (versuri scurte, proverbe etc.) cu condiţia
ca minimum 70% a unităţilor lexicale să fie cunoscute.
8. Blocul Evaluare, simbolul Bravo! (de exemplu) este absolut
necesar. Varietatea rămâne la ordinea zilei.
Acasă elevii vor citi, vor scrie şi vor povesti în baza blocului deevaluare, raportând cele relatate la persoana proprie. De exemplu: Sunt Radu (Ioana). Eu am multe jucării: o maşină, o minge,două avioane.
9. Un alt element util ar putea fi panglica literelor, care duce evidenţa
literelor învăţate. Pe pătrăţelul roşu sau albastru (vocală-consoană, terminologia se foloseşte în limba rusă) este litera nouă (de culoare albă) şi
literele cunoscute (de culoare neagră).

a
ă
e
o

m

Exemple de fișe la tema de mai sus (Ariciul și merele. Literele: a, o, e, m) Numește obiectele, cifrele. Numără pătrățelele. Scrie, în pătrățele, literele pe
care le știi.
Literele A, O, E, M
7

8

9

4

97

 Scrie literele indicate prin cifre din fiecare cuvânt. Numește obiectele, animalele.

2

1

1

1, 2

2

2

1

1, 4

 Scrie cuvinte cu literele date.
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

 Bifează cu roșu imaginile de mai jos care reprezintă obiectele pe care le ai îngeantă. Numește-le.
 Bifează cu verde și spune ce ai acasă.
 Scrie, pe linia întreruptă, literele cunoscute.

98__ __ __ __ __ ____ __ __ __ ____ __ __ __ ____ __ __ __ ____ __ __ __ __ ____ __ __ __ __ __ __ __Completează literele lipsă, apoi citește propoziția.

EM

A

EMA E

A ___ ___

. . . .

2___ ___ R

MEA.

___

MAMA MEA E MAR A.

 Spune cine/ce este în imagine. Numește apoi cuvintele care conțin literele a, ă, o,e, m.
 Scrie literele cunoscute în cercuri.

 Scrie corect propoziția.
__________________________________________________________________________________________________________________________________

mea

e

Ea

2.4.3.2. Lectura. Textul. Explorarea și înțelegerea
Textul literar/nonliterar, la lecțiile de limba română (nematernă) se pretează unei explorări funcționale, devenind un factor activ în procesul de formare acompetențelor de comunicare ale elevului şi a educării acestuia în vederea unei potenţiale integrări sociale.
Explorarea și înțelegerea textului.
Etapa pre-lectură: însușirea vocabularului (semantizarea, exersarea, memorarea), intuirea conținutului textului în baza desenelor, a primei şi ultimei propoziții, atitlului textului, a unor unități lexicale propuse ş.a.

99

Algoritmul lucrului cu textul (în funcție de nivel):• formularea sarcinii primei lecturi;• lectura model;• verificarea înțelegerii globale a conținutului textului;• a doua lectură model (profesorul, un elev);• citirea selectivă;• răspunsul la întrebări;• împărțirea textului în fragmente logico-semantice şi intitularea acestora (cupropoziții din text, variante proprii etc.);• alcătuirea planului (diferite tipuri);• intitularea/reintitularea textului (cu îmbinări din text, cuvinte, variante propriietc.);• redarea conținutului unui fragment;• redarea conținutului în numele unor personaje reale/imaginare, la persoana I,
a III-a, în numele autorului etc.;• descrierea/caracterizarea personajelor;• improvizarea dialogurilor pe baza textului cu diferite repere;• continuarea/modificarea dialogului;• modificarea/continuarea subiectului etc.
La sfârșitul nivelului primar, elevii trebuie să citească corect, fluent, conștient și
expresiv. Pentru formarea acestei unități de competență propunem câteva procedee
de realizare a citirii corecte:• se aleg cuvintele dificile din text;• se explică sensul cuvintelor;• se compun cuvinte din literele alfabetului decupat;• se pronunță cu glas tare, cu articulare clară a fiecărui cuvânt mai greu depronunțat;• se citește în cor un fragment de text;• se corectează imediat greșelile;• se citește în ritm potrivit, expresiv, conform semnelor de punctuație și mesajului textului.
Însușirea și consolidarea tehnicii citirii se realizează prin diferite modalități [52]:citirea în ștafetă: un elev citește până învățătorul îl oprește, acesta numește un
coleg care să citească mai departe;citirea în lanț: se stabilește direcția lanțului (pe rânduri, cei de la fereastră sau pe
linii laterale) și fiecare elev citește câte 1-2 propoziții, în funcție de lungimea textului;
citirea până la prima greșeală: un elev citește până la prima greșeală, indicată
de colegi sau profesor;
citirea alternativă: se citește o propoziție cu voce tare, următoarele în șoaptă șiașa mai departe;сitirea întârziată: un elev începe să citească, ceilalți încep să citească, pe rând, cuo întârziere de câteva secunde, încercând să-și ajungă colegul;

100citirea selectivă: elevii citesc anumite cuvinte, propoziții, fragmente;citirea pe roluri: când permite textul;
citirea pe insulițe: pe o hârtie de mărimea paginii, se taie mai multe ferestre(cu parametrii de 3-4 cm lungime și 1-5 cm lățime), pagina cu insulițe se suprapune
peste pagina de manual; elevii citesc textul, încercând să numească și cuvintele
ascunse;citirea ritmată: elevii citesc, concomitent bocănesc cu capătul creionului în bancă
într-un anumit ritm;
citirea zum-zum: elevii citesc textul în gând, spunând zum-zum;citirea cu punctul verde: la mijlocul textului elevii vor pune un cerculeț mare dinhârtie, colorat în verde. Citind, ei se vor strădui să vizualizeze permanent acest punctpentru concentrare maximă asupra textului.
Obligatorie este citirea model a profesorului, respectându-se anumite cerințe:• cuvintele să fie pronunțate clar, încât să se audă toate sunetele;• tonul să fie adecvat conținutului;• vocea să fie bine auzită, dar nu stridentă;• intonația la semnele de punctuație poate fi puțin mai accentuată decât în
cazul citirii obișnuite pentru ca elevii să învețe să sesizeze aceste semne.
2.4.4. Competența specifică 4: Producerea mesajelor/textelor scrise,demonstrând perseverență în aplicarea normelor limbii române literare și
realizarea unei comunicări eficiente (scrierea)
Scrierea este un proces complex de redare a unei structuri fonetice în una grafică. Scrierea este o activitate integratoare productivă, deoarece are la bază acţiuni
coordonate de conştiinţă, care includ perceperea textului, reacţia ochilor şi mişcarea
mâinilor. Particularităţile concrete ale scrisului depind de starea psihologică generală a celui care scrie. Scrierea influenţează vorbirea, de aceea dezvoltarea competenţei de scriere este importantă.
Scopul fundamental al scrierii este de a reda experienţe şi sentimente, gânduri şi
idei într-o formă bine structurată şi expresivă. Se cunosc mai multe tipuri de scrieri.
Distingem:• scrierea controlată care se practică, de regulă, la începători, la etapele inițiale.
Obiectivele scrierii controlate vizează exersarea vocabularului, a ortografiei
sau a gramaticii. De obicei este verificată permanent de către profesor. Activităţile menționate includ următoarele acţiuni:- copierea directă (de pe tablă, din manual);- clasificarea după un anumit criteriu (animale domestice, animale sălbatice);- completarea golurilor, folosind repere (cuvintele indicate sau imagini);- scrierea după dictare etc.
• scrierea ghidată care presupune elaborarea unui produs final asemănător, darnu identic, se obţine prin:101

- alcătuirea propoziţiilor simple din cuvinte propuse;- alcătuirea unui text din mai multe propoziţii simple;- completarea unui formular, a unei scheme etc.
• scrierea liberă (creativă) presupune elaborarea de sine stătător a unui text
(eseu, pagină de jurnal etc.)
Proiectarea activităţilor de scriere cuprinde trei etape şi anume:1) pre-scrierea care i-ar motiva pe elevi să scrie. Se acordă ajutor la selectarea
vocabularului necesar, a unor scheme, imagini care le-ar sugera răspunsul laîntrebarea Ce este important?
2) scrierea propriu-zisă. La etapa incipientă, deși textele care urmează să fie scrise sunt scurte, elevii trebuie ghidaţi. Este bine ca scrierea să se realizeze laore. Copiii cu un nivel mai înalt de cunoaştere a limbii (A2) pot realiza activitatea de scriere acasă.
3) post-scrierea. La această etapă profesorul apreciază rezultatele activităţii, oferind comentarii, aprecieri etc. Dacă unele texte se citesc în glas, profesorul
verifică, prin diferite mijloace, înțelegerea acestora.
Fișe de lucru pentru scriere
Litera comună. Scrie în fața fiecărui cuvânt o literă comună. Scrie cuvinteleobținute.
rici
ăiat
opac
elfin
...

mici
tunci

...

ancă
irou

...

arte

...

aiet

inozaurolar

Cine e mai isteț. Scrie litera o în interiorul fiecărui cuvânt dat și vei obține altecuvinte. Scrie câte un enunț cu fiecare cuvânt obținut. Model: sare → soare.
mare –

cadă –

case –

sare –

tată –

carne –

Dicționarul. Scrie pe verticală literele fiecărui cuvânt dat și găsește cât mai multecuvinte care încep cu aceeași literă: pom, țară, carte etc.
Model:
p – penar, pisică, pitic, ...
o – om, ochi, oraș, ...
m – masă, munte, mamă, ...
Jocul rimei. Găsește cuvinte terminate cu aceleași litere.
a) – are: soare, mare, învățătoare, ...
b) – ață: față, viață, dimineață, rață...
c) – ouă: rouă, nouă, ...

102

Litera permisă. Scrie câte o propoziție în care fiecare cuvânt începe cu aceeași
literă.
Model: Leo lucrează la librărie.
Cine știe mai multe. Completează listele cu cât mai multe denumiri de:a) animale: ...

b) pomi: ...

c) flori: ... etc.

Nume potrivite. Scrie câte trei nume potrivite pentru:a) un câine – ______________________________________________________b) o pisică – _______________________________________________________c) un iepuraș – _____________________________________________________
Comparăm obiecte. Completează îmbinările de cuvinte. Model: alb ca: …? (zăpada, creta…)
Frumos ca ...; puternic ca ...; harnic ca...; negru ca ...; înalt ca...
Cuvântul de prisos. Numește cu un singur cuvânt fiecare grup dat și taie cuvântul
care nu face parte din el:a) vrabie, pupăză, rândunică, lună, cuc _______________________b) penar, radieră, elefant, creion, pix ________________________c) Bălți, Nistru, Chișinău, Orhei _____________________________
Propoziția cu lexeme alintate. Transcrie propozițiile, „alintând” cuvintele evidențiate.
Model: Eu am o soră mică. Eu am o surioară micuță.
Pe cărare trece o furnică. Iepurele este un animal pufos. Pisica aleargă dupășoareci.
Propoziția adevărată. Schimbă locul unor cuvinte din fiecare propoziție pentru aforma propoziții adevărate/reale.
Model: Iepurele aleargă mai repede decât struțul. → Struțul aleargă mai repededecât iepurele.
a) Focul doarme aproape de pisică.
b) Ramura cântă pe pasăre.
c) Caietul scrie în elev etc.
Semnul potrivit. Încercuiește semnul de punctuație potrivit de la sfârșitul fiecărei
propoziții:În localitatea mea a sosit circul
Unde vei merge în vacanța mareVai, ce bine este în vacanța de vară

. ? !
. ? !
. ? !

103

Formează cuvinte! Combină literele cuvântului dat, pentru a forma alte cuvinte.
Model: greieraș: ger, rege, ________________________________
Scara cuvintelor. Scrie, în trei coloane, cuvinte cu:o silabă
Model: pedouă silabe
tre-cetrei silabe
că-ra-repatru-cinci silabe
pri-e-te-nul________________ ________________ ________________ _______________________________ ________________ ________________ _______________________________ ________________ ________________ _______________________________ ________________ ________________ _______________
Descoperă cuvântul. Ordonează fiecare grup de silabe pentru a forma cuvinte:
Model: oa, I, na → Ioana
2) șu, mu, roi → __________________
1) că, ni, fur → _______________
3) că, ni, har → __________________
Ghicește obiectul. Citește enunțurile și scrie obiectul descris.
Are cerneală în rezervor și scriem cu el. → ____________________________Are linii sau pătrățele și scriem în el. → ______________________________
În el sunt duse obiectele școlarului. → _______________________________
Șterge greșelile făcute la scris sau la desenat. → _______________________
Silaba jucăușă. Înlocuiește silaba evidențiată, cu alta nouă, pentru a forma cuvinte.
caiet ca_____, ca_____, ca_____;

place _____ce, _____ce, _____ce;

Scara silabelor. Scrie cuvintele care se formează.
te
teș

ză
tri

ci

to

tea
co

lă
că

Ghicește persoana. Scrie enunțurile și determină persoana descrisă.
Este tatăl tatălui meu; el este _______________________.
Este mama fratelui meu; ea este _____________________ .
Este fratele tatălui meu; el este ______________________ .
Cuvintele neascultătoare. Restabilește propozițiile.

104

Temperaturile sunt mai ...

caldePăsările călătoare pleacă în țările ...

posomorât

Cerul tot mai des este ...

scăzutereșteLiterele lipsă. Completează cuvintele cu literele lipsă.
nor cenușiu – nori cenuș _ _ ;fulg argintiu – fulgi argint _ _ ;lan auriu – lanuri aur _ _ .
Însușirea potrivită. Scrie însușirea potrivită pentru cel care face acțiunea:
muncește mult – ______________; respectă pe cei din jur – _______________
spune adevărul – ______________; nu întârzie niciodată – ________________
El-ea. Scrie forma corectă pentru adjectivele/substantivele date.
Model: bogat – bogată.
a) frumos – ____________; corect –_____________; deștept – ______________b) învățător – ____________; vânzător – ___________; șofer – ______________
Un-niște-toți. Completează locurile libere. Vezi modelul.
un

niște

Model: elev

elevi

toți
elevii

copil
prieteni
colegibuniciifrații
Propozițiile încurcate. Citește cuvintele. Autorul a scris greșit cuvintele dintr-o coloană. Scrie corect propozițiile.
Copilulpăzeșteopoveste.

Câineleciteștecasastăpânului.
___________________________________________________________________
Litera M.
 Bifează imaginea a cărei denumire:începe cu litera A

se termină cu litera E

105conține litera O (a doua)conține litera M

 Scrie prima literă a cuvintelor din imaginile de mai sus.

 Ce-i lipsește fiecărui om de zăpadă? Înscrie în căsuțele colorate literele potrivite.

Literele R/N.
 Scrie cuvintele potrivite imaginilor.

106________________________________________________________________________________________________

 Formează enunțuri.
Mona
Ema
Nae
Roma

are
e
era

mare
ramă
rană
mere

 Scrie un enunț.
_________________________________________________________________
2.4.5. Activităţi de joc (vorbirea)
1. Vântul mişcă frunzele,
Se-nvârtesc moriştile,
O fetiţă dă la pui,
Iar eu în copac mă sui.
2. Mama mea plăcinte face,
Bunicuţa lână toarce,
Tata taie lemnele,
Iar eu strâng surcelele.

3. Ne rotim numai o dată,Ne-aplecăm în stânga, iată.
Şi în dreapta-ncetişor,Să creşti mare, puişor.

4. La pădure
Când am fost noi la pădure
Am cules noi fragi şi mure,Uite-aşa, uite-aşa!
Şi-am văzut un iepuraş,Cum sărea el drăgălaş,Uite-aşa, uite-aşa!
Şi-am văzut un fluturaş
Cum zbura el drăgălaş,Uite-aşa, uite-aşa!
Şi-am văzut o broască micăCum sărea ea în ulcică,Uite-aşa, uite-aşa!

107

5. Ploaia, Gr. Vieru (şi altele de Grigore Vieru)
Vine ploaia peste lunci
Cu picioare-albastre, lungi!
Pic-pic-pic, pic-pic-pic,Grâul creşte mare-n spic.
6. Câinele cel ciufulit
S-a culcat în cuşcă.
Stă cuminte, liniştit
Nu latră, nu muşcă.

Doarme, haideţi să-l trezim,
Să vedem ce face…
Şi apoi să fugim.

7. Ursul păcălit de vulpe(înscenare: măşti, un cerc, în cerc – vulpea, ursul)
Copiii în cerc

Ursul

VulpeaVine vulpea cea şireată,Vine-ncet la urs,
Ca să-l păcălească,Că peşte i-a adus.

Dă-mi şi mie un peşte.

Pune-ţi pofta-n cui,Ştii doar unde-i iazul,
coada să ţi-o pui.

Şi voi prinde peşte?

Şi se duce ursul-ncetişor
spre iaz. Dar pânădimineaţă el a rămas fărăcoadă. Vai! Vai! Vai!
Of! Of! Of!

Mor, mor, mor!...

Sigur. Cât îi vrea.
Până dimineaţă
te vei sătura.
Hm-m…

8. Ridichea (înscenare)Moşul:– Vai de mine, ce minune,
Asta-i bună, n-ai ce spune,
O ridiche fermecată,Numai bună de salată,Stai c-o scot acum, îndată.
(se apucă de ridiche)

108– Ce-i, moşnege?
– Vino – n coace repejor
Şi mi-i fi de ajutor.
Baba: Vai de mine!
Moşul: E-o ridiche de-o salată.
Baba: Hai s-o scoatem dar îndată.

– O rup, o rup, zdup! (moşul cade)(Se scoală): Iaca dacă nu-i putere
Încă-o mână se mai cere.
– Băbuţo!
Și așa mai departe.
Prin întrebări: baba – nepoţica; nepoţica – câinele; câinele –pisica...
La sfârşit:O ridiche fermecată
Numai bună de salată!
Iată-am scos-o noi îndată.

2.5. Elemente de construcție a comunicării
2.5.1. Lexicul fundamental (activ)
CLASA I
A: acasă, a aduce, alb, albastru, altul, albină, an, a aplauda, a arăta, a se ascunde, aasculta, a se așeza, atent, a auzi, a avea
B: baie, a bate, băiat, a bea, bine, bolnav, a boxa, brânză, bun, bună ziua (dimineaţa,seara), bunic, bunică
C: cafeniu, cal, capră, carte, cartofi, casă, castraveţi, căciulă, a cădea, câine, a cânta,cântec, câte, ce, ceas, ceaşcă, a chema, cinci, cine, circ, cireşe, a citi, ciuperci,
cizme, a se coace, coadă, coardă, a coase, a coborî, cocoş, cojoc, colac, coleg,colţunaşi, a construi, copac, copil, coş, covrigi, creangă, a creşte, crosă, cu, cub,cuc, cum, cuminte, a cumpăra, curat, curte, cuţit.
D: dar, de ce, din, dinte, divan, doi, mi-i dor, a dormi, drum, a duce, a se duce, duminică.
E: ea, ei, el, ele, elev, excavator, excursie, exponat, eu.
F: a face, farfurie, fată, fecior, a fi, flămând, (mi-i) foame, frate, frică, frig, fructe,
frumos, frunză, fotoliu, a fugi, furculiţă, furnică.
G: galben, garafă, gard, găină, gâscă, ghete, gogoaşă, a se grăbi, grădină, greier, gri,groapă, gură, gustos,
H: hai, hartă, elicopter, hipopotam.
I: iarbă, iarnă, ied, iepure, inimă,.
Î: încoace, a îngheţa, a îmbrăca.
J: a se juca, jucărie
L: lac, lapte, a lătra, a lega, legume, (mi-i) lene, leneş, a lua, lingură, a locui, a lucra,lună, lup
M: maimuţă, mamă, mare, mai, masă, măr, mână, a mânca, a merge, mic, miere,minge, monument, morcov, moşneag, multe, a mulţumi, murdar, muzeu
N: negru, nepot, nepoţică, a ninge, noapte, noapte bună, noi, nouă, notă, nu, nucă,nume, a se numi,
O: oaie, obraznic, ochi, a se odihni, opt, oranj, oră109

P: pace, pahar, pat, pateu, patinaj, patru, pădure, păpuşă, părinţi, a păzi, pâine,până la, pe, peşte, piaţă, piramidă, pisică, plăcinte, a plânge, a pleca, a ploua,
poezie, poftă bună, a pregăti, prenume, primăvară, a primi, prieten, a prinde, aprivi, portocală, prune, purcel, a putea,
R: raţă, a rămâne, rău, a râde, la revedere, ridiche, a se rostogoli, roşie, roşu, roz, arupe.
S: salam, sanie, a se da cu sania, sapă, a sădi, a sări, scaun, a se scălda, a scoate,
Scufiţa Roşie, singur, slab, smântână, soare, (mi-i) somn, somnoros, soră, şcoală,a spune, a sta, a stinge, stejar, a striga, suporter, surŞ:	şapte, şase, a şedea, şi, şoarece, ştergar, a șterge.
T: tată, a tăia, a se teme, (pe) tine, titirez, tigaie, toamnă, tobă, toţi, a trage, trei, tu
U: a se uita, unde, unu, urechi, urs, ursoaică, ursuleţ.
V: vacă, vară, varză, a vedea, a veni, verde, verdeaţă, vişină, voi, a vrea, a vrea sămănânce, Vulpe.
Z: zahăr, zarzăre, zăpadă, a zbura, zece, zgârcit, zi.
CLASA a II-a
A: aer, a se afla, amabil, alaltăieri, a alinta, a alunga, angină, apă, a apăra, a aplauda,
arici, ascultător, astăzi așa ață, aur, avion, azi.
B: băsmăluță, bătrân, bluză, bomboane, brânză de vaci, brânză de oi, broască, a se
bronza, bucătar, bucătărie, a se bucura, bun la inimă, bunătate
C: caiet, cald, camion, cană, cap, carne, a călători, căprioară, căţeluş, când, cântăreț,cât, ceai, cer, cerb, a cere, cerc, cetate, cheie, a cheltui, chibrituri, chirurg, cină,(cu) cine, cioară, ciocănitoare, clar, clasă, clopotniță, clopoțel, clovn, coarne, cocor, cocostârc, codru, colorat,colț, a completa, copac, copt, corect, coroană, cratiţă, Crăciun, a crede, creion, cremă, croitoreasă, cuc, a se culca, a culege, culoare,cum, a curăța, curcan.
D: a da, a dansa, a dărui, deal, de la, departe, des, a deschide, a desena, dimineaţă,a se distra, a dori, domnitor, dormitor, drag, dreptate, drum, a da drumul, a seduce, duios, dulceață, a durea.
E: elefant, elegant, exerciţiu.
F: a felicita, fereastră, fier de călcat, fiică, fiu, fluier, fotoliu, frigider, frizer, frunză,fulg, fustă.
G: a găsi, a găti, gât, geam, gene, ger, gigant, gingaș, gheață, ghețuș, a ghici, ghicitoare, gimnastică, gimnaziu, gingaș, a se grăbi, grijă, girafă, gospodină, grănicer.
H: haină, harnic, hartă, havuz.
I: ieri, a intitula, a ieși, a intra, isteț.
Î: a se îmbrăca, îmi pare bine/rău, încă, a (se) încălzi, a închide, a înflori, înghețat, aîngriji, a înmuguri, însă, a se întoarce, întrebare, a învăța.
J: joc, joi, jos, jumătate.
L: lacom, lacrimă, lămâie, lebădă, lecție, leu, liliac, livadă, loc, luminos, a lua, (la)lucru,lung, luni.
M: mal, manual, mare (subst.), marinar, marți, masă, mătușă, mâine, mâncare, melc,
menajerie, mie, miercuri, (cu) mine, miner, minunat, moș, mult, a mușca.

110

N: nas, a se naște, nene, nimeni, nimic, nobil, nor, noră, noroc, nou, nuci.
O: ochelari, odată, a se odihni, oglindă, om, oraș, ou.
P: parte, patrie, pământ, a păzi, pentru ce, periuţă, pescar, pictor, pix, plajă, plăcere,(cu) plăcere, plăcut, a se plimba, pod, porc, posomorât, poveste, a povesti, prietenos, privighetoare, problemă, pufos, puișor, a putea, puțin,R: radieră, rar, a răci, a răsări, răspuns, a râde, rândunică, rea, rece, recreație, repede, a rezolva, ridiche, riglă, rochie.
S: salată, sare, sat, a sădi, sănătos, sărbătoare, a se scălda, sâmbătă, a scrie, scriitor, a se scula, scump, silitor, simpatic, soare, spart, spate, a se spăla, spune-mi,steguleț, steluță, stilou, stradelă, struguri, sus.
Ş: a (se) șterge, a șopti, a şti.
T: tanti, tartă, tartină, a tăcea, a tăia, tânăr, timp, toate, tortă, toți, a trăi, a trebui, a(se) trezi, a tuși.
Ţ:	țară, ţie.
U: a uda, a uita, umăr, a umbla, umbrelă, unchi, (de) unde, undiţă, unt, uzină.
V: varză, vânt, a vedea, a veni, veveriță, viață, viclean, vie (subst.), vioară, vineri,voios, volei, a vorbi, a vrea.
Z: a zâmbi, zemos, zi de naștere.
CLASA a III-a
A: actor, a acoperi, acru, a aduna, a aerisi, a ajuta, agricultor, alaltăieri, alături, aalerga, a alunga, antreu, a apărea, apoi, a se apropia, aprilie, aproape, a ara, ardei, argintiu, arţar, a se ascunde, a ascuţi, aspirator, a aştepta, a atârna, atunci,
august, aviator.
B: a bate, binevoitor, biscuiţi, bomboane, brad, brutar, brutărie, bucium, bucuros,bulgar.
C: cameră, cafenea, capabil, capricios, a călca, căpşune, câmp, cea, ceaţă, ceasornic,
cel, chiflă, cină, cinstit, cioc, ciocolată, a ciripi, citire, a se coace, cocostârc, complicat, a continua, a conduce, a construi, constructor, copt, a costa, coş, creangă,a crede, crenvurşti, croitor, a se culca, culoare, cumpărător, a cunoaşte, cuptor,curăţenie, curat, a curăţa, cuţit.
D: a dărui, deal, decembrie, dejun, demult, departe, a se deprinde, deşteptător, adeveni, devreme, dicţionar, a dori, (la) dreapta, dulceaţă, duminică, deştept.
E: evreu, exemplu.
F: făină, fără, februarie, fiecare, fierar, foaie, franzelă, frăţior, fricos, friptură, frişca,frunză, furculiţă, furnică.
G: gata, găgăuz, a se gândi, geantă, ger, geros, gheață, gheţuş, girafă, a ghici, ghicitoare, ghimpos, ghiocel, grăunte, grâu, greblă, greşeală, greoi, griş, greu.
H: hâtru, a hotărî.
I: ianuarie, a ierna, inimă, a intitula, inteligent, a inventa, a iubi, iulie, iunie, a se ivi,
invidios, izvor.
Î: a împărţi, împreună, înainte, înapoi, a încălzi, a înflori, îngheţată, înnorat, a înscrie, a întârzia, a înţelege.

111

J: joi, jos, jumătate.
L: labă, lacrimă, lactate, lăcrimioare, a lăuda, legendă, lemnar, lingură, linguriţă, linişte, luni, lumină.
M: mai, manual, martie, marţi, măceş, mărar, mărunt, mășcat, mătuşă, mâine, mândru, mei, mele, menajerie, mereu, meşter, meu, miel, miercuri, mirositor, mobilă,modest, moldovean, moş, mulgătoare, mulţumit, mustos.
N: nasture, natură, nea, nimic, a nimici, nisip, noapte, noiembrie, nor, notă, nufăr,nu.
O: obraz, a ocroti, octombrie, a oferi, oaspete, omidă, onest, orar, ordine, orez, aorganiza, oră, ospitalier, ovăz.
P: papagal, pat, pădure, pământ, păpădie, păpuşoi (porumb), părinţi, pereche,
piept, pilaf, pițigoi, pârjoale, pâsle, plai, a plăcea, plin, poimâine, pom, popor,
porumbel, posomorât, poveste, povestire, prag, prânz, a prefera, a pregăti, prenume, a prieteni, privighetoare, proaspăt, problemă, purtare, a purta, a se purta.
R: a răci, rădăcină, a rămâne, a recolta, recreaţie, repede, roadă, robinet, român,roşcat, roşii, rudă, rus.
S: salam, salon, sănătos, săptămână, a sărbători, sâmbătă, sânge, scurt, a semăna,septembrie, a servi, sfârşit, sfert, a simboliza, singur, snoavă, spectacol, spic, (la)stânga, a striga, struguri, strungar.
Ş: a şti.
T: talentat, a tăcea, a tăia, toporaş, a trata, a trebui, a trece, a se trezi,.
Ţ: ţambal, ţară.
U: ucrainean, a uda, ultimul, unghi, unghie, unită, a ura, urât, usturoi.
V: var, vânător, vânzător, vecin, verdeaţă, verişor, a vesti, viclean, vier, a vinde, vineri, a viscoli, vizavi, volan, viorea, vreo.
Z: zahăr, a zâmbi, zână, a zbura, zidar, a zidi.
CLASA a IV-a
A: Anul Nou, alintat, adresă, a se aduna, aer, a ajunge, a alege, alta, altul, amar,
ambele, antrenament, a se antrena, a apăra, ardei, artificial, ascultător, atelier,
atletică uşoară, aur, auriu, autobuz, automobil, aviator, avion;
B: bătrân (adj.), biscuiţi, blană, bobocel, bolnav, bolnavul, borcan, bucăţică, buze,
buzunar;
C: Crăciun, costum, contemporan, curajos, cal, caise, camion, a călători, centru, cetate, cocoare, cocoş, copilărie, a crede, crosă, cunoştinţe, curcubeu, pe curând, ase certa, cinste, al cincilea, a cincea, ciocârlie, ciocănitoare, a circula, ciuperci, acâştiga, câteva, câţiva, căldare, a coborî, cojoc, colţunaşi, a conduce, a controla;
D: a da cu var, decolorat, degeaba, a deveni, dicţionar, al doilea, a dormi, a doua,
dovlecel, a durea, distrat;
E: eliberare;112

F: farmacie, farmec, în faţă, fără, a fierbe, a fi de acord, fiecare, ă flămând (-a), mi-i
foame, foarfece, folos, fotbal, a frecventa, mi-i frig, a friza, frizer, frizerie, frunte,febră, fulger;
G: gară, gardă de onoare, gingaş, găină, a găsi, a se gândi, gâscă, glas, glonte, glorie,gogoşari, gol, gospodar, gospodină, a se grăbi, generos, groapă, guler, a gusta,
girafă;H: hârleţ, hotar, a hrăni, haină;I: imediat, impermeabil, a impresiona, inteligent;
Î: a se împrieteni, înalt, îndată, a îndrăgi, a îngheţa, îngheţat (adj.), îngheţată
(subst.), însă, a se întâlni, a se întâmpla, întâi, întâia, întâmplare, a înveli, încăpăţânat, înţelept;
L: lacrimă, ladă, larg , a lăsa, a lăsa gura apă, leac, a lecui, lână, a lega, librărie, luncă,luptă, leu, lup;
M: manual, măreţ, a măsura, măsură, mătase, medicamente, a merge copăcel, miezul (nopţii), mintă, minunat, a se mira, a mirosi, munte, muntos, modest, mofturos;
N: a se naşte, neapărat, nedespărţit , nemărginit, nici una (unul), nisip, nor, nord, anoua, al nouălea, a ninge, nobil;
O: obraznic, oamenii muncii, a ocroti, a ocupa, a se odihni, onoare, a oferi, a se opri,a opta, al optulea, ostaş;P: paşti, politicos, parcă, a patra, al patrulea, paşnic, pălărie, pătrunjel, a păzi, pereche (de ghete), peşteră, pieton, a pilota, pitoresc, până la, pârjoale, plai, plăcinte,
a se plimba, plimbare, a plânge, ploios, poartă, poiană, pod, pojarniţă, pom, porc,
a se porni, portar, povestire, prăjitură, preferat , prima, prietenie, primul, a primi,
privighetoare, a promite, pui, puf, pufos, pulover, punctual, a putea, plăcut;R: răufăcător, răutăcios, a răci, a răsplăti, răţuşcă, mi-i rău, război, a recita, a respira,reţetă, a respira, revistă, a rezolva, râu, roadă, a roade, a roşi, rug, rugăminte, aruga, ruginit , a rupe, rouă, robust;
S: sociabil, sac, sală de lectură, a salva, sarmale, satelit, sau, savant, sănătate, asăruta, a scoate, scrisoare, a se scula, mi-i scump, a scutura, semafor, seminţe, asfătui, mi-i sete, sistematic, smântână, mi-i somn, a se speria, staţie, strălucitor, asupăra, simpatic;
Ş: a şaptea, al şaptelea, a şasea, al şaselea, şosea;
T: a tăcea, tineri (subst.), tânăr (adj.), tâmplar, târziu, a traduce, a traversa, (om) detreabă, a treia, al treilea, tren, a trimite, troleibuz, tufar, tigru;
U: a ucide, umbrelă, uneori, a urca, a se urca, uşor;V: vacă, vapor, viaţă, vitejeşte, vitejie, vizavi, a viziona, vânt, vifor;
Z: zeamă, a zecea, al zecelea, zvelt, zăpăcit.

113

2.5.2. Modele de vorbire
CLASA I
1.1.
1.2.
• Mă numesc....
• Cum te numeşti (vă numiţi)?
• Uite fata (copacul, casa noastră,• Ce/cine este aceasta (sunt acestea)?
iedul mai mic).
• Ce faci/face/faceţi?
• Acesta e un cățel.
• Ce culeg ei?
• Andrei (el) citeşte.
• Cu ce desenează Ion?
• Băieţii (ei) culeg cireşe.
• Cum sunt frunzele (ele)?
• Ion desenează frumos (cu acuarele).
• Unde sunt morcovii?
• Frunzele sunt galbene.
• A cui este cartea (ea)?
• Morcovii sunt pe masă.
• Ce am eu?
• Cartea este a mea.
Câte caiete am eu?
• Eu am un caiet (două caiete, o soră, 7 ani). • Unde lucrează el?
Eu am un caiet și o carte.
• Îți faci patul?/Ce faci?
• Grigore lucrează la Academie.
• Ce îți place/plac?
• Îmi fac patul.
• Ce te/vă doare/dor?
• Îmi place toamna (Îmi place mult toamna). • Cu ce te speli?
• Mă dor picioarele.
• Ce anotimp este?/Cum este afară?
• El se spală (cu apă rece).
• Afară plouă?/Plouă?
• E primăvară (ger).
etc.
• Plouă. Ninge. etc.
CLASA a II-a• Măria mănâncă un măr.
• Ce mănâncă băiatul/fata (el/ea)?
• Ana are o maşină.
• Ce are (vrea) copilul?
• Mă cheamă Virgil şi am 10 ani.
• Cine ești și câți ani ai• Eu vreau o ciocolată, dar sora vrea un măr.. • Ce vrei tu? Dar Ana?
• Eu vreau caise. Dar tu?
• Ce vrea Maria?
• Băiatul este marinar.
• Cine este marinar?
• El este curajos.
• Cum este el/ea?
• Fetiţa îi mulţumeşte mamei.
• Cui îi mulţumeşti?
• Frigiderul e la bucătărie.
• Unde este frigiderul?
• Mă duc la şcoală.
• Unde te duci?
• Ne odihnim la munte.
• Unde te odihneşti?
• Vin la tine mâine.
• Când vii…?
• Deschide! Citeşte! Ascultaţi!
• Ce să fac?
• Hai la horă!
• Unde mergi?
• Eu vorbesc cu bunica.
• Cu cine vorbești?
• Noi avem mulţi prieteni.
• Ai/aveți prieteni?
• Toamna plouă des.
• Când plouă des?
CLASA a III-a• Eu voi deveni lemnar (actriţă).
• Ce vei deveni?
• Verişorul meu este brutar. Verişorul meu• Ce este tatăl tău?/Ce profesie are el?
din Soroca este brutar iscusit. Recolta de
Cum este recolta? Cum este verișorul
legume este frumoasă (bogată). Mătuşa
vostru?
mea este inteligentă.

114

•
•
•
•

Unchiul lucrează la farmacie.
• Unde lucrează unchiul? Unde locuiți
Noi locuim în oraş.
voi?
Fratele conduce bine maşina.
• Cine conduce mașina?/Ce face el?
Eu am cumpărat lactate (pâine, crenvurşti). • Ce ai cumpărat?
Ieri mama a cumpărat brânză de oi.
Cine a cumpărat pâine?
• O chiflă costă 2 lei.
• Cât costă un ceai?
• Bunica pregăteşte pârjoale. Fratele curăţă • Cine te ajută?/Ce pregătește ea?
cartofi.
• Ai luat micul dejun?
• Eu am luat deja prânzul.
• Ce vrei să bei?
• Eu vreau să beau lapte.
• Cum e/este …?
•	������������������������������������������
Ciorba e fierbinte. Friptura e foarte gus• Cât este/e ora?
toasă. Zăpada e argintie. Bradul e frumos. • Ce este acesta?
Timpul e geros. Noaptea e lungă. Ziua e• Când/la ce oră se scoală ei?
scurtă.
• Ce își pregătește mama?
• Este ora 7. E ora 10 şi 30 de minute. E ora • Ce îi place ursului?/Cui îi place
8 şi jumătate.
mierea?
• Acesta e un deşteptător (ceas de perete,• Ce îi dorești bunicului?
măceş, nufăr).
• Cum să ajung la…?
• Fratele meu se culcă la ora 22.
etc.
•	���������������������������������������������
Gheorghiţă îşi calcă cămaşa. El îşi pregăteşte lecţiile (singur, dejunul).
• Ursului îi place mierea.
• Eu îi doresc sănătate.
• Mergeţi înainte! Mergeţi până la colţ!
• În salon avem un divan, televizor şi douăfotolii.
CLASA a IV-a
• Eu am un costum nou. Am o rochie care•îmi place.
•• Zilele de naştere sunt plăcute.
•• Crăciunul e sărbătoarea cea mai frumoasă.
• Colegii mei sunt atenţi şi binevoitori.
•• Mă doare gâtul.
•• Eu am febră.
•• Nu am poftă de mâncare.
•• Bunica mă iubeşte.
•• Vreau să am prieteni.
•• Îmi place sportul.
•• Îmi place să merg cu familia la plimbare.
•• Îmi place când plouă, fiindcă e bine pentru •copaci. Nu-mi place când e frig.
•• Deși nu sunt înalt, dar sunt puternic.
•• Daţi-mi, vă rog, trei flori.
•• Îmi place profesia de ...
•• Mă interesează mult...
•• Nu se poate să traversezi strada la culoarea roşie.
•• Și mie îmi place, de asemenea.
•• Îl cunosc pe Andrei/o cunosc pe Liliana.

Ce am eu?/Ce ai tu?
Cum sunt zilele de naștere?
Cum este Crăciunul? Îți placeCrăciunul? Cum sunt ei/ele?
Ce te doare?
Tu ai febră?
De ce nu mănânci?
Cine te iubește?
Tu ai prieteni/prietene?
Ce preferi?
Ce îți place să faci?
De ce îți place când ninge?
Ce nu îți (nu-ți) place?
Ești înalt/înaltă? Sunteți înalți/înalte?
Ce doriți/vreți?
Care flori îți plac?
Ce te interesează?
De ce nu se poate să traversez strada
la culoarea roșie?
Dar ție îți place?
Îl cunoşti pe Igor?

115

2.6. Modele de proiecte didactice
CLASA I
Subiectul lecției: Copilul în familie. Recapitulare
Tipul lecției: de formare a capacităților de aplicare a cunoștințelor
Unitățile de competență:ÎA.1.3 Înțelegerea unui mesaj/text oral scurt pe teme familiare, articulat clar și rar decătre un vorbitor cunoscut.
ÎA.1.5 Distingerea sensului unor enunțuri.
V.2.2 Utilizarea vocabularului în diferite situații de comunicare.
V.2.5 Producerea diferitor tipuri de enunțuri (enunțiative, interogative, exclamative) simple în situații de comunicare uzuale.
V.2.6 Construirea unor mesaje scurte în situații de comunicare uzuale.
V.2.7 Descrierea unor persoane, ființe, obiecte etc. cu/fără repere (întrebări, planetc.).
V.2.8 Formularea răspunsurilor și a întrebărilor simple în dialog, situații familiare decomunicare.
Obiectivele lecției. La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: să alcătuiască enunțuri, utilizând adecvat vocabularul însușit anterior;
O2: să construiască mesaje scurte în baza reperelor date;
O3: să improvizeze dialoguri simple în baza situațiilor de comunicare propuse;
O4: să manifeste atitudine pozitivă și atenție pentru calitatea exprimării și îmbunătățirea continuă a acesteia.
Strategii didactice:- forme: frontal, în perechi, individual- metode, tehnici și procedee: conversație, joc didactic, simulare, dramatizare- mijloace: fișe cu cifre, imagini cu diferite profesii, o fotografie de familie, fișe decupate cu mobilier, obiecte de vestimentație și încălțăminte, bancnote de diferit
nominal.
Strategii de evaluare:- evaluare formativă punctuală (orală):Produsul:Alcătuirea dialogului înbaza reperelor/modelelor învăţate

Criterii de succes:
1. Utilizez formule de iniţiere, de menţinere şi deîncheiere a unui dialog.
2. Formulez adecvat întrebări şi pot răspunde la ele.
3. Ajut interlocutorul, în caz de necesitate.

- evaluare formativă interactivă;- autoevaluare.

116

SCENARIUL DIDACTIC AL LECȚIEI
Etapele lecţiei
Organizarea
claseiReactualizareacunoștințelor șia capacităților
O1
O2
O4

O1
O2
O4

Activitatea profesorului

Activitatea elevilor

Salută elevii: Bună ziua,
elevi!

Răspund la salutul profesorului. Se salută
în lanț, utilizând diverse forme de salut.
Model: Bună dimineața, Elena! Salut, Ion!
Noroc, Andrei etc.
Pronunță diferite sunete.
Ridică mâna elevii numele cărora începe
cu acest sunet și completează modelul:
Numele meu este... Ridică mâna elevii
prenumele cărora începe cu acest sunet
și completează modelul: Prenumele meu
este...
Se adresează unui elev:
În lanț își pun astfel de întrebări și răspund– Pe mine mă cheamă ......, la ele.
dar pe tine cum te cheamă?
– Dar cum îl cheamă pe
colegul tău de bancă?
Le repartizează fișe cu nu- 1. Prezintă fișa care indică în ce clasă
mere până la 45.
învață și spune:
Model: Eu învăț în clasa întâi.
2. Prezintă fișa care indică vârsta lor.
Model: Eu am șapte/opt ani.
3. Prezintă fișa care indică câte persoane
sunt în familia lor.
Model: În familia mea sunt ... persoane.
4. Prezintă fișa care indică vârsta membrilor familiei.
Model: Mama/bunica/sora mea are... deani. Tatăl/fratele/bunicul meu are... ani.
Plasează pe tablă imagini cu Dacă imaginea nu reprezintă profesia
profesiile părinților.
numită de către învățător, propun varianta
Le propune jocul
corectă.
Adevărat – Fals.
Numesc profesiile părinților.
Arată imaginile, numind
Model: Mama mea este vânzătoare.
eronat profesiile.
Tatăl meu este șofer.
Dezvoltă modelul de vorbire.
Model: Tatăl lui Ion este inginer, dartatăl meu este medic. Mama Iuliei
este profesoară, dar mama mea este
educatoare.

117Consolidarea
materiei șiformareacapacităților la
nivel productiv
O1
O2
O3
O4

Le arată o fotografie defamilie.

Le propune fișe decupate
ce reprezintă elemente demobilier.

Dezvoltă modelul.
Le propune jocul Ce n-am
observat?

Pune pe masă mai multe
haine. Invită câte doi elevi
în fața clasei.

118

Numesc cuvintele pe care le-au învățat
la tema familia (mamă, tată, frate, soră,bunel, bunică, verișor, verișoară etc.)
Povestesc despre familia lor, arătând
fotografiile proprii și spun:
Model: Aceasta este familia mea. Noi
suntem ... persoane. Aceasta este mamamea. Pe mama mea o cheamă ... Ea are... de ani. Ea lucrează... . Acesta este tatăl
meu. Pe tatăl meu îl cheamă ... . El are...
de ani. El lucrează ... .
Improvizează dialoguri despre familie.
Model:– Câte persoane sunt în familia ta?
– În familia mea sunt ... persoane.
– Cum o cheamă pe mama ta?
– Pe mama mea o cheamă ...
– Câți ani are mama ta?/Mama mea are...
de ani.
– Ce lucrează mama ta?/Mama mea
lucrează ...
Numesc mobilierul.
Plasează pe o foaie elementele demobilier corespunzător camerei lor.
Comentează.
Model: Aceasta este camera mea. În
cameră eu am: un pat, o masă, douăscaune, un dulap.
Model: Aceasta este camera mea. În
cameră eu am: un pat, o masă, douăscaune, un dulap. Dar aceasta este camera
Elenei. În camera Elenei sunt: un dulap, onoptieră, un birou etc.
Un elev numește mobilierul din camera
unui coleg fără un obiect. Ceilalți spun ce
n-a observat el.
Unul ia câte un obiect de vestimentație depe masă și spune o informație falsă despre
el, celălalt elev îl corectează.
Model: Aceasta este o fustă galbenă. Nu,
aceasta este o cămașă galbenă.
Acesta este un sacou albastru. Nu, acesta
este un sacou verde.

Consolidarea
materiei șiformareacapacităților
la nivel detransferuri înalte domenii
O1, O2, O4
Evaluarea
formativă
punctuală
Produs P4
O3
O4

Bilanțul lecției.
Concluzii.
O1
O4

Invită elevi în fața clasei,
spunând: Vine elevul
care este îmbrăcat în …
(numește doar un obiect
din vestimentația lui).

Elevii descriu în ce ei sunt îmbrăcați.
Descriu în ce este îmbrăcat colegul debancă etc.
Model: Eu sunt îmbrăcat în pantaloni
negri și cămașă albă.

Atenționează elevii la celedouă magazine deschise
imaginar. (Pe o masăsunt expuse mai multe
obiecte de vestimentație șiîncălțăminte cu indicareaprețului acestora).

Elevii se apropie câte doi și improvizează
dialoguri dintre cumpărătorii și vânzătorii
unui magazin de îmbrăcăminte/încălțăminte.
Model:
Model:– Bună ziua.
– Bună ziua.
– Bună ziua, ce– Bună ziua, cedoriți?
doriți?
– Vreau să cumpăr – Vreau să cumpăr oo rochie. Cât
pereche de pantofi.
costă?
Cât costă?
– Rochia costă 100 – Pantofii costă 100de lei.
de lei.
– Luați banii.
– Luați banii.
– Mulțumesc.
– Mulțumesc.
– La revedere.
– La revedere.
La alegere: De descris, în cinci propoziții,a) camera părinților;b) haina preferată;c) un membru al familiei.

119

CLASA A III-A
Subiectul: Toamna în Moldova (ultima oră, după evaluarea sumativă)Tipul lecției: de analiză-sinteză a cunoștințelor
Unitățile de competențe vizate:ÎA1.5 Formularea independentă a răspunsurilor dezvoltate, exprimând opinii, atitudini simple.
V2.7 Descrierea unui obiect, eveniment, fenomen, a unei ființe cu ajutorul reperelor (întrebări, plan, imagini etc.).
V2.3 Construirea propozițiilor/frazelor corecte din punct de vedere lexico-gramatical.
L3.7 Construirea unui dialog în baza reperelor textuale.
L3.1 Aplicarea strategiilor de lectură (globală, selectivă, pe roluri; cu voce, în gând).
S4.3		 Alcătuirea propozițiilor în baza reperelor (cuvinte, îmbinări de cuvinte, imaginietc.).
Obiectivele lecției. La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: să alcătuiască enunțuri în baza reperelor date;O2: să realizeze o descriere succintă, utilizând vocabularul învățat;O3: să citească corect, pe roluri, respectând pronunția și semnele de punctuație;O4: să formuleze întrebări simple și să răspundă adecvat la ele;O5: să alcătuiască dialoguri simple în baza reperelor textuale propuse;
O6: să demonstreze perseverență în aplicarea normelor limbii române literare și realizarea unei comunicări eficiente.
Strategii didactice:-		 forme: frontal, individual, în perechi-		 metode, tehnici și procedee: joc didactic, discuție euristică, analiză, ciorchine,
demonstrare.
- mijloace: fructe, legume, fișe cu perechi de antonime, fișe cu reperele pentru
formularea întrebărilor, fișe pentru restabilirea dialogurilor (1, 2, 3), fișele cu
semnele convenționale, fișa (4).
Strategii de evaluare: evaluare formativă interactivă, autoevaluare

120

SCENARIUL DIDACTIC AL LECȚIEI
Etape/
obiective
EvocareO1
O2

Activitatea profesorului
Scrie pe tablă literele motană.
Scrie cuvântul toamnă și întrebarea (cefel de?).
Le arată fructe, legume.

Anunță obiectivele lecției.
Realizarea
sensuluiO1
O6

Activitatea elevilor
Stabilesc cuvântul ascuns.
Completează colajul.
Alcătuiesc propoziții dupămodelul:Mie îmi place... Ție îți place...
Mie îmi plac.. Ție îți plac... etc.
Dezvoltă modelul.
Mie îmi plac merele, pentru că
sunt gustoase.
Conștientizează ce au derealizat la lecție.
Numesc dacă informațiile
sunt adevărate sau false, lecorectează pe cele false.

Citește propozițiile.
Lunile de toamnă sunt decembrie,
ianuarie și februarie. Toamna păsările
călătoare vin din țările calde.
Frunzele copacilor înverzesc toamna.
La 1 septembrie copiii merg în vacanță
etc.
Plasează pe tablă fișe pe care sunt scrise Plasează fișa lor la tablă,cuvintele:
formând perechi de antonime.
rar, puternic, se întorc, lungi, senin,
scade, rece, săracă, mare, darnică, ziua,
bucuroși.
Le repartizează elevilor fișe pe care suntscrise cuvintele: des, slab, pleacă, scurte,
posomorât, crește, caldă, bogată, mică,zgârcită, noaptea, triști.
Le acordă întrebări:Răspund complet, folosind
Toamna nopțile sunt scurte?
antonimele adecvate.
Toamna soarele încălzește puternic?
Alcătuiesc și ei așa tipuri deToamna temperatura crește?
întrebări.
Toamna vântul bate slab?
Toamna păsările se întorc din țările calde?
Toamna cerul este senin?
Toamna este cel mai sărac anotimp?
Toamna plouă rar?

121

O1
O3
O4
O5
O6

Reflecție

122

Scrie pe fișe reperele:
Care sunt...
Cum...
Unde...
Ce...
Cine...
Când...
Îi divizează în perechi. Le repartizează
fișe.
Fișa nr.1Fișa nr.2, Fișa nr. 3
Le propune jocul: Cuvintele
neascultătoare.
Razele soarelui sunt maigoiPăsările călătoare
palidepleacă în țările
posomorât
Frunzele copacilor sunt
multicolore
Cerul este
calde
Copacii rămân

Extrag câte o fișă și formulează
întrebări la tema Toamna,
numesc colegul care răspunde.

Restabilesc dialogul. Îl citesc.
Restabilesc replicile lipsă.
Citesc dialogul.
Găsesc cuvintele potrivite și
trasează corespondențe. Citesc
enunțurile.

Le repartizează fișe decupate pe care sunt Restabilesc ordinea cuvintelorscrise cuvinte la tema toamna.
în enunțuri. Citesc enunțurile.
Nopțile/devin/mai//răcoroase. Zilele semicșorează//, iar/nopțile se măresc.
Dimineața//este ceață etc.
Scrie pe tablă:Alcătuiesc propoziții despre
L d t s : s o ș n. T e c m b a. S e z. F î ș c.
toamnă.
P c p î ț c.
L d t s : s o ș n. Lunile deV b p. etc.
toamnă sunt: septembrie,
Explică faptul că fiecare literă este începu- octombrie și noiembrie. T e
tul unui cuvânt din propoziție.
c m b a. Toamna este cel mai
bogat anotimp.
Stez. Soarele toamna estezgârcit. Fîșc. Frunzeleîngălbenesc și cad.
P c p î ț c. Păsările călătoarepleacă în țările calde. V b p.
Vântul bate puternic.
Le propune mai multe fișe cu semne
Extrag câte o fișă și spun, în
convenționale.
baza semnului dat, un enunț
Le repartizează fișa nr.4
despre toamnă.
Completează tabelul. Fișa nr.4.
Povestesc despre anotimpul
toamna.
Face totalurile lecției.
Tema pentru acasă: De povestit
despre anotimpul toamna în 10enunțuri.

Fișa nr. 1– Care sunt lunile detoamnă?
– Lunile de toamnă sunt:
septembrie, octombrie și
noiembrie.
– Ce fac oamenii?
– Oamenii strâng fructe.
– Cum este toamna?
– Toamna este bogată.
– Unde pleacă păsările
călătoare?
– Păsările călătoare pleacă înțările calde.
– Temperatura crește sau
scade?
– Temperatura scade.
– Cum bate vântul?
– Vântul bate puternic.
– Toamna plouă des sau rar?
– Toamna plouă des.
– Ție îți place toamna?
– Da, mie îmi place toamna.

Fișa nr. 2– Care sunt lunile detoamnă?
–...
– Ce fac oamenii?
–...
– Cum este toamna?
–...
– Unde pleacă păsările
călătoare?
–...
– Temperatura crește sau
scade?
–...
– Cum bate vântul?
–...
– Toamna plouă des sau rar?
–...
– Ție îți place toamna?
–...

Fișa nr. 3–... ?
– Lunile de toamnă sunt:
septembrie, octombrie și
noiembrie.
–... ?
– Oamenii strâng roada.
–... ?
– Toamna este bogată.
–... ?
– Păsările călătoare pleacă înțările calde.
–... ?
– Temperatura scade.
–... ?
– Vântul bate puternic.
–... ?
– Toamna plouă des.
–... ?
– Da, mie îmi place toamna.

Fișa nr. 4
Semnulconvențional
09/10/11

Descifrarea (model)
Lunile de toamnă sunt:
septembrie, octombrie și
noiembrie.

Semnulconvențional

Descifrarea (model)
Frunzele copacilorîngălbenesc și cad.

Toamna oamenii strângfructe.

Vântul bate mai puternic.

Toamna este bogată în
fructe și legume.

Temperaturile scad.

Toamna oamenii seîmbracă mai călduros.

Cerul este înnorat.

Plouă mai des.

Păsările călătoare pleacăîn țările calde.

123

CLASA A IV-A
Subiectul: La medic (ultima oră, după evaluarea sumativă)Tipul lecției: de analiză-sinteză a cunoștințelor
Unitățile de competență vizate:ÎA 1.1 Identificarea unor informații conform anumitor criterii.
V 2.7 Inițierea, întreținerea și încheierea dialogurilor scurte, cu replici simple, peteme familiare.
V 2.1 Utilizarea adecvată a elementelor lexicale și a modelelor de vorbire în demersuri comunicative noi.
L 3.4 Identificarea numărului și succesiunii secvențelor unui text.
L 3.6 Povestirea conținutului după repere (întrebări, scheme, imagini, plan etc.).
S 4.2 Elaborarea planului unui text scurt.
Obiectivele lecției. La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: să identifice corect informațiile corespunzătoare sarcinii;
O2: să alcătuiască dialoguri simple, respectând condițiile date;
O3: să utilizeze adecvat vocabularul însușit în toate mesajele;
O4: să redea succint conținutul unui text lecturat;
O5: să redacteze, în baza reperelor, planul unui text;
O6: să manifeste dorința de a utiliza informațiile noi în situații variate de comunicare, atitudine pozitivă și atenție pentru calitatea exprimării și îmbunătățirea
continuă a acesteia.
Strategii didactice:- forme: frontal, individual, în perechi.
- metode, tehnici și procedee: joc didactic, conversație euristică, dramatizare,
decodificarea sensului, colaj.
- mijloace: fișe cu înscrierea părților corpului omenesc, un poster, certificate desănătate.
Strategii de evaluare: evaluare sumativă orală; evaluare formativă interactivă,evaluare reciprocă, autoevaluare.

124

SCENARIUL DIDACTIC AL LECȚIEI
Etapele/obiectivele
EvocareO3, O1

Activitatea profesorului

Activitatea elevilor

Scrie propoziția: Astăzi noi: suntem activi,lucrăm independent, vorbim corect.
Numerotează fiecare literă. Scrie: 2, 4, 7,
26, 38, 16, 50, 48

Stabilesc cuvântul-cheie allecției.
Formează câmpul lexical alcuvântului sănătate și familia
lui lexicală.
Conștientizează ce au derealizat.
Plasează fișele în dependență
de structurile mă doare, mădor.

Anunță obiectivele lecției.

Realizarea
sensului
O1
O2
O3
O4
O5
O6

Propune fișe pe care sunt scriseurmătoarele cuvinte: mâna, ochiul,
picioarele, gâtul, nasul, capul, degetele,dinții etc.
Propune enunțul: Sănătatea este oCompletează enunțul.
comoară, deoarece...
Ce trebuie să facem noi ca să fimRăspund la întrebare, folosindsănătoși?
reperele date.
Repere: a fi, a nu folosi, a spăla, a aerisi,a mânca, a merge, a face, a practica, abea, a nu mânca.
Le arată o înfățișare tristă a unui băiețel
Formulează sfaturi.
și menționează: Ionel este trist, el nu
În pereche câte doi formulează
știe ce trebuie să facă ca să fie sănătos.
sfaturi utilizând conjunctivul și
Ajutați-l, vă rog, formulând pentru el mai imperativul.
multe sfaturi după model: Tu trebuie să fii
mereu curat sau Fii mereu curat.
Dacă ne îmbolnăvim, unde trebuie săRăspund complet la întrebare.
mergem?
Completează propozițiile cu
Scrie propozițiile:
toate cuvintele lipsă.
Cardiologul tratează... . ... tratează dinții.
... lecuiește bolile interne. Chirurgul ...
Orelistul vindecă... ... tratează ochii.
Cum credeți la ce medic a mers Costel?
Răspund complet la întrebare.
Formulează întrebări la text,răspund la ele.
Îi adresează întrebări lui Costel
și medicului.
Formulează sfaturi
personajului central.
Intitulează textul.
Argumentează.
Restabilesc planul textului.
Completează planul textului.
Dramatizează textul.

125O2, O3, O6

O3O6

Bilanțul
lecției.
Concluzii.
Anunțarea
temei pentruacasă.

Le propune reperele: mă doare, rețetă,febră, medicamente, ceai, guturai
Unde telefonăm dacă cineva se simte
foarte rău?

Dramatizează dialoguri La
medic.
Răspund complet la întrebare.
Dramatizează poezia „Rățușca
bolnavă”.
Scriu un dialog, din opt replici,
cu medicii de la Salvare.
Propune posterul: Eu voi fi sănătos/sănă- Completează scris enunțul.
toasă dacă...
Completează certificatul și îl
Repere: a fi, a nu folosi, a spăla, a aerisi, înmânează unui coleg. Fișa 1
a mânca, a merge, a face, a practica, aRealizează evaluarea reciprocă
bea, a nu mânca.
în perechi.
Le repartizează „certificatul de sănătate”.
Face totalurile lecției.
De alcătuit un dialog din opt
replici la tema Sănătatea.

Fișa nr.1
Certificat de sănătate!
Dragă _______________________!
Mănâncă multe ________________!
Practică ______________________ !
Bea doi _______________________!
Mergi regulat __________________!

Aerisește des __________________!
Mergi pe jos ___________________!
Nu folosi ______________________!
Nu mânca _____________________!

Și atunci sănătatea va fi prietena ta!
Cu respect, colegul tău/colega ta, ____________

1262.7. Proiectarea activităților transdisciplinareVă propunem câteva sugestii pentru organizarea activităților transdisciplinare.
Modelele date pot fi adaptate pentru orice unitate de conținut și orice clasă. Important este ca activitatea să încurajeze interacțiunea pozitivă, să-i motiveze în procesul propriei formări. Drept produse realizate în cadrul activităților descrise pot servi
expoziții a lucrărilor realizate, raport foto, un articol pe site-ul instituției etc.
Unitatea de conținut: Copilul în societate. Sărbători calendaristice. Clasele a II-a,a IV-a.
Elevii formează echipe. Fiecare echipă realizează activitatea într-un anumit interval de timp (15-20 de minute). Urmează prezentările fiecărei echipe. Celorlalteechipe li se poate solicita să evalueze produsul colegilor, să completeze un tabel, săvoteze etc.
EchipaActivități didacticeMeteorologii Întocmiți un buletin meteo pentru seara de Crăciun.
Decoratorii
Desenați un brad și decorați-l. Numiți numărul de jucării, forma,
culoarea acestora și modul de plasare pe brad.
Actorii
Cântați o colindă. Povestiți despre semnificația obiceiului. Prezentați
recuzita.
Scriitorii
Scrieți o scrisoare lui Moş Crăciun: motivați faptul că ați meritat
daruri, solicitați un dar pentru clasa voastră.
Unitatea de conținut: Copilul în familie. Sănătatea. Clasele I-IV.
În clasă, sala de festivități, pe terenul de joacă se organizează mai multe stații.
Fiecare stație este monitorizată de către un elev (din clasa dată, din clasele mai mari)sau părinte, profesor etc. Se formează echipe. Fiecare echipă se deplasează pe cerc lafiecare stație, realizând sarcinile propuse și acumulând un anumit număr de puncte.
StațiaSănătate

Alimentație

Sport

Activități didactice
Restabiliți ordinea cuvintelor ca să obțineți proverbe despre sănătate (restabilirea fișelor decupate, găsirea perechii, identificarea
proverbului în baza imaginii, găsirea în lista de proverbe a echivalentului din limba maternă etc.).
Ascultați afirmațiile. Dacă e bine, bateți din palme, dacă nu e bine,arătați cu degetul mare în jos (variantă: da – nu).
Exemplu: Mâncăm fructe nespălate. Consumăm apă plată etc.
Elevii pot motiva alegerea.
Urmăriți pantomima și identificați echipamentul sportiv. Numiți genurile de sport în care se utilizează acest echipament (un elev, carepractică acest sport, regulile de joc etc.).

127

Medicină
Fii sănătos!

Răspundeți la întrebări.
Exemplu: Câte ore pe zi trebuie să doarmă un copil? Ce vitamine seconțin în fructele de culoare galbenă? Dar în cele roșii? etc.
Elaborați un poster la tema „Fii sănătos!”
Fiecare elev își alege un creion, cariocă și împreună, concomitent,
desenează posterul.

Tipuri de activităţi Observarea şi verbalizarea schimbărilor în natură.
 Confecţionarea şi utilizarea calendarului zilnic al naturii.
 Experimentarea unor fenomene fizice (îngheţ, dezgheţ, evaporare).
 Jocuri de rol: „Întâlnirea mea cu Moş Crăciun”, „La cumpărături pentru pregătirea sărbătorilor”.
 Serbarea Pomului de iarnă.
 Confecţionarea podoabelor pentru pom, utilizând figuri şi corpuri geometrice.
 Compunerea unor probleme matematice, utilizând în texte elemente specifice anotimpului (om de zăpadă, bulgări, brad, globuri etc.).
 Confecţionarea darurilor pentru familie şi prieteni.
 Desen tematic, privind fenomenele din natură, sărbători.
 Memorare/interpretare, poezii, cântece, colinde.
 Dramatizări, dansuri populare pentru serbare.
 Jocuri specifice în aer liber.

128

Bibliositografie:
Cadrul legal și normativ
1. Cadre Européen Commun de Référence pour les Langues: apprendre, enseigner,évaluer. Volume complémentaire avec de nouveaux descripteurs. Conseil del’Europe, Février 2018.
2. Cadrul de referință al curriculumului național, aprobat prin Ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 432 din 29 mai 2017.
3. Codul Educației al Republicii Moldova, modificat LP138 din 17.06.16,
MO184-192/01.07.16 art.401, intrat în vigoare 01.07.16.
4. Concepţia educaţiei în Republica Moldova, 2000.
5. Convenţia cu privire la Drepturile Copilului, ratificată de Parlamentul Republicii
Moldova în 1990 şi intrată în vigoare în 1993.
6. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: ME, 2010.
7. Instrucțiune cu privire la implementarea Metodologiei evaluării criteriale prindescriptori în învățământul primar, clasa I, aprobată la Consiliul Național pentru
Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr. 862 din 07 septembrie 2015.
8. ISCED – Clasificarea Internațională Standard a Educației, UNESCO, 2011.
9. Hotărârea Guvernului nr. 727 din 16.06.2003 despre „Aprobarea strategiei naţionale privind protecţia copilului şi a familiei”.
10. Legea Republicii Moldova cu privire la Drepturile Copilului, nr. 338-XIII din
15 decembrie 1994.
11. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa I,
aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației
nr. 862 din 07 septembrie 2015; Ediția a II-a, aprobată la Consiliul ȘtiințificoDidactic al IȘE din 27.12.2017.
12. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori,clasa a II-a, aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul nr. 862
din 07 septembrie 2015; Ediția a II-a, aprobată la Consiliul Științifico-Didactic alIȘE din 27.12.2017.
13. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori,clasa a III-a, aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.70 din 05 septembrie 2017.
14. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori,clasa a IV-a, aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.1124 din 20 iulie 2018.
15. Standarde de învăţare şi dezvoltare pentru copil de la naştere până la 7 ani: Standarde profesionale naţionale pentru cadrele didactice din instituţiile de educaţie timpurie, aprobate de către Consiliul Naţional pentru Curriculum, 23 august
2010.

129

16. Programul de modernizare a sistemului de învăţământ din Republica Moldova,
aprobat prin Hotărârea de Guvern nr. 863 din 26 august 2005.
17. Standarde de eficiență a învățării, Ministerul Educației al Republicii Moldova,
2012.
18. Strategia de dezvoltare a educației pentru anii 2014-2020 „Educația 2020”, publicat: 21.11.2014 în Monitorul Oficial Nr. 345-351; art. Nr. 1014.
19. Strategia intersectorială de dezvoltare a abilităților și competențelor parentale pentru anii 2016-2022, MECC, publicat: 07.10.2016 în Monitorul Oficial
Nr. 347-352, art. Nr. 1198.
20. Strategia Moldova Digitală 2020, publicată: 08.11.2013 în Monitorul Oficial
Nr. 252-257, art. Nr. 963.
21. Strategia Naţională Educaţie pentru toţi, publicată: 15.04.2003 în Monitorul
Oficial Nr. 070, art. Nr. 441.
Studii/rapoarte
22. Evaluarea curriculumului naţional în învăţământul general. Studiu. Chișinău:MECC, IȘE, 2018.
23. Bucun, N.; Guţu, V.; Ghicov, A. [et al.] Evaluarea curriculumului școlar. Ghid
metodologic. Chișinău: IȘE, 2017.
Literatură în domeniu
24. Ausubel, D. Învăţarea semnificativă. Iași: Polirom, 2001.
25. Bocoș, M. Instruirea interactivă. Iași: Polirom, 2013.
26. Cerghit, I. Metode de învăţământ. Iași: Polirom, 2005.
27. Cartaleanu, T.; Cosovan O. ş.a. Formarea de competenţe prin strategii didacticeinteractive, Chişinău, C. E. Pro didactica, 2008.
28. Ciolan, L. Dincolo de discipline. Ghid pentru învățarea integrată/crosscurriculară.
Editura Humanitas Educațional, București, 2003.
29. Ciolan, L. Învățarea integrată. Editura Polirom, Iași, 2008.
30. Darling-Hammond, L., Ancess, J., Falk, B, Authentic Assessment in Action. Studiesof School sand Students at Work, Teachers College Press, Columbia University,
1995.
31. Gagné, R.M. Condiţiile învăţării, EDP, Bucureşti, 1975
32. Guţu, Vl. Curriculum educaţional. Chișinău: CEP USM, 2014
33. Guţu, Vl. (coord.), Chicu, V., Dandara, O., [et. al.]. Psihopedagogia centrată pe
copil. Chișinău: CEP USM, 2008.
34. (de) Hadji, Ch. L’evaluation, regles du jeu. Des intentions aux outils. Paris: ESF,
1989
35. Houart, M. Evaluer des compétence... Oui mais comment? Département
Éducation et technologie (UNamur), 2001.

130

36. Joiţa. E. (coord.), Profesorul şi alternativa constructivistă a instruirii. Editura
Universitaria, Craiova, 2007.
37. Mihăescu, M.; Dulman, A.; Mihai, C. Activități transdisciplinare. Ghid pentruinvățători. Editura Radical, București, 2004.
38. Nicolescu, B. La transdisciplinarité (manifeste), Éditions du Rocher, Monaco,
1996 (trad. rom. Transdisciplinaritatea (manifest), Editura Polirom, Iași, Junimea,2007).
39. Oprea, C.L. Strategii didactice interactive. București: Editura Didactică și
Pedagogică, 2006.
40. Peretti, A.; Legrand, J-A.; Boniface, J. Tehnici de comunicare, Polirom, Iaşi; 2001.
41. Petrescu, P.; Pop, V. Transdisciplinaritatea, o nouă abordare a situațiilor deînvățare. Ghid pentru cadre didactice. Editura Didactică și Pedagogică, București,2007.
42. Pogolșa, L., Bucun, N. [et al]. Monitorizarea procesului de implementare a curriculumului şcolar./Pogolşa L., Bucun N. [et al], Chişinău, 2011.
43. Saranciuc-Gordea, L. Metodologia învățământului primar, Suport de curs.
Chișinău: UPS „Ion Creangă”, 2014.
44. Stelle, J., Meredith, K., Temple, C. Învăţarea prin cooperare, Ghidul nr. V. Chișinău:C.E. Pro Didactica, 1998.
45. Temple, C. Critical thinking in cross-curricular approach, Open Society Institute –New York, RWCT, 2001.
Literatură specifică disciplinei
46. Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching,
Assessment. Companion volume with new descriptors, Council of Europe,
February 2018,47. https://rm.coe.int/cefr-companion-volume-with-new-descriptors-2018/1680787989.
48. https://www.coe.int/t/dg4/linguistic/source/cefr_moldave.pdf
49. Curriculum Limba și literatura română pentru instituțiile cu predare în limbileminorităților naționale. Chișinău, Tipografia Centrală, 2010.
50. Platon, E., Viorela, D., Burlacu, I., Sonea, S. (coordonatori). Procesul de predareînvățare a limbii române ca limbă nematernă (RLNM) la ciclul primar. Casa Cărții
de Știință Cluj-Napoca, 2011.
51. Negură, I., Losîi, E. Psihologia generală. Chişinău: IFC, 2011.
52. Nuță, S. Metodica predării limbii române în ciclul primar. Editura Aramis,
București, 2000.
53.	Şchiopu, U., Verza, E. Psihologia vârstelor, ciclurile vieţii. Bucureşti: E.D.P, 1995.
54. Cтандарты эффективности обучения, http://www.ctice.md/ctice2013/
wp-content/uploads/2013/12/standarde-2012-rusa.pdf , pag.13-29
55. http://ise.md/biblioteca-virtuala/131132