Anexă la Dispoziția ME
nr.282 din 28 iunie 2016
REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUIEDUCAȚONAL LA DISCIPLINA BIOLOGIE
I. Curriculumul şcolar și Planul-cadru de învățămînt – documente obligatorii înproiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplină
În anul de studii 2016-2017 predarea-învăţarea-evaluarea biologiei se va realiza conform
curriculumului modernizat la biologie pentru clasele de gimnaziu a VI-a-a IX-a, aprobat prin
ordinul ME nr.245 din 27. 04.2010, respectiv pentru clasele de liceu a X-a-XII-a, aprobat prin
ordinul ME nr.244 din 27.04.2010 şi Planul - cadru pentru învăţămîntul primar, gimnazial şi
liceal, aprobat prin ordinul ME nr. 242 din 25 martie 2016.
Proiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la biologie se va realiza în
contextul pedagogiei axate pe competenţe, care va asigura formarea la elevi a unui sistem decompetenţe funcţionale, necesare pentru adaptarea la condiţiile mereu în schimbare ale vieţii.
II. Sugestii privind proiectarea activităţii didactice
Proiectarea didactică reprezintă o activitate desfăşurată de profesor în vederea anticipării
etapelor şi acţiunilor concrete procesului de predare – învăţare – evaluare şi include proiectarea
didactică de lungă durată şi proiectarea didactică de scurtă durată realizate în conformitate cu
prevederile curriculare.
Proiectarea didactică de lungă durată se realizează în corespundere cu numărul de ore
stipulate în Planul – cadru de învăţămînt, curriculumul modernizat la biologie şi ghidurile deimplementare a curricula modernizate pentru treptele gimnazială şi liceală de învăţămînt.
NB Profesorul poate realiza reeşalonări în proiectarea didactică de lungă durată pe parcursul
semestrului sau anului de studii, referitor la alternarea unităţilor de conţinut, succesiunea
stidierii conţinuturilor şi acordarea numărului de ore pentru temele fiecărei unităţi de conţinut,
totodată, rămîne obligatorie realizarea competenţelor proiectate în curriculum.
Modele de proiectări didactice de lungă durată, recomandate pentru clasele treptei de gimnaziu,sînt prezentate în Ghidul de implementare a curriculumului modernizat, ediţia 2011.
Proiectarea didactică de lungă durată la treapta liceală se realizează separat pentru profilul
real şi umanistic.
III. Sugestii privind formarea și dezvoltarea competențelor și a comportamentului
responsabil la elevi, în caz de situații excepționale, prin intermediul lecțiilor de Biologie
În contextul formării la elevi a competențelor transversale/transdisciplinare, în baza
principiului de integrare, în cadrul studierii disciplinei Biologia profesorii vor:
- explora oportunitățile oferite de curriculumul la Biologie, în scopul formării la elevi acompetenței de planificare a acțiunilor de implicare personală în activități de protecție șimenținere a propriei stări de sănătate și a celor din jur;

dezvolta competențe de aplicare a tehnicilor interactive în cunoașterea specificului biologic aorganismelor și a corelației dintre ele;
- forma atitudini și deprinderi de comportament responsabil în cazul unor situații de risc.
Recomandăm unele subiecte de conținut din curriculum care pot fi valorificate în vedereaformării unui comportament responsabil la elevi, în caz de situații excepționale.
Clasa a VI-a:
Efectele acțiunii omului asupra diversității mediului – dezvoltarea subcompetențelor în
planificarea și realizarea acțiunilor pentru creșterea și îngrijirea plantelor de cultură, plantelor
decorative, animalelor domestice și a celor din localitate; argumentarea necesității respectării
regulilor de securitate pentru copii ce vin în contact cu animalele.
Clasa a VII-a:
Igiena organelor de simț la om – dezvoltarea unui comportament conștient în aplicarea regulilor
de igienă zilnică pentru menținerea stării de sănătate a organelor de simț la om.
Igiena sistemelor vitale – formarea abilităților de elaborare a unui regim alimentar pentrumenținerea echilibrată a metabolismului; propunerea unei liste de reguli de igienă a sistemelor
vitale.
Clasa a VIII-a:
Igiena sistemelor de organe la om (nervos, endocrin, locomotor, reproducător) – dezvoltarea
subcompetențelor în planificarea acțiunilor și a programelor optime de activitate pentrumenținerea stării de sănătate a sistemelor de organe la om.
Educație sexuală - formarea subcompetențelor în:- elaborarea recomandărilor și proiectarea acțiunilor, în vederea profilaxiei maladiilor sexualtransmisibile;- formarea atitudinii pozitive și conștiente față de importanța creșterii, dezvoltării, maturizării
organismului uman;- menținerea stării de sănătate a sistemului reproducător pentru continuitate în dezvoltarea
generației sănătoase.
Afecțiuni ale sistemului locomotor și acordarea primului ajutor în caz de afecțiuni – formarea
subcompetențelor și a deprinderilor în acordarea primului ajutor în caz de entorse, luxații,fracturi etc.
Influența factorilor nocivi asupra organismului uman (tutun, alcool, droguri) – formarea
comportamentului conștient în menținerea unui mod sănătos de viață; dezvoltarea abilităților deelaborare a unor recomandări pentru modul sănătos a organismului uman; planificarea acțiunilor
de prevenire a consecințelor cu efecte nocive asupra organismului, pericolelor de intoxicație cu
unele substanțe toxice, tutun, alcool, droguri etc.
Clasa a IX-a:
Profilaxia bolilor ereditare – formarea comportamentului conștient despre existența unor boli cutransmitere pe cale ereditară la om; analiza acțiunii factorilor de mediu în apariția maladiilor
ereditare la om și propunerea metodelor posibile de prevenire ale acestora.
Clasa a X-a:
Virusuri. Bacterii - formarea atitudinii conștiente față de pericolul pe care îl pot provoca
virusurile, bacteriile în situații epidemice; dezvoltarea subcompetențelor de proiectare aacțiunilor pentru implicare în activități de ocrotire a organismelor, respecatrea regulilor deigienă în cazul unor maladii respiratorii, gastro-intestinale.
Clasa a XI-a:-

Afecțiuni ale sistemelor de organe - formarea subcompetențelor și a deprinderilor de acordare aprimului ajutor în caz de înec, electrocutare, șoc hipo- și hipertermic, arsuri, degerături,
lipotemie, sincopă, hemoragie, intoxicație, indigestie, entorse, luxații, fracturi etc.
Igiena sistemelor de organe - formarea comportamentului conștient la elevi despre necesitatea
respectării igienei zilnice și a profilaxiei diferitor boli ale sistemelor de organe.
Clasa a XII-a:
Ereditatea normală și patologică la om - formarea subcompetențelor în analiza impactului unor
factori mutageni de mediu: radiație, poluanți chimici și biologici asupra organismelor și
propunerea modalităților pentru profilaxia bolilor ereditare.
Ecologia și protecția mediului – formarea competenței de a se implica personal în activități demenținere a propriei stări de sănătate și a celor din jur; formarea abilităților de implicare în
activități de respectare a igienii personale, de ocrotire a mediului, de planificare și participare aactivităților de salubrizarte a mediului.
IV. Sugestii privind utilizarea posibilităţilor curriculare în vederea ghidării în carieră aadolescenților și valorificării finalităților curriculare, prin intermediul lecțiilor de Biologie
În scopul dezvoltării învățămîntului axat pe cmpetențe, în contextul respectării principiilor
specifice pe care este fundamentat curriculumul modernizat la disciplina Biologie și care
contribuie la formarea și dezvoltarea personalității elevului în procesul de implementare aacestuia, profesorii în cadrul lecțiilor, au oportunitate în eficientizarea funcționalității
principiului de perspectivă a integrării profesionale a elevului, prin dezvoltarea competențelor în
domeniu.
Principiul perspectivei integrării profesionalepresupune suplimentarea activităţii educaţionale în
cadrul lecțiilor, cu sarcini/situaţii de problemă, care contribuie la ghidarea elevilor în proiectarea
carierei.
Pentru o realizare cu succes a lecțiilor, la solicitarea cadrelor didactice, recomandăm, unele
subiecte de conținut din curriculum care pot fi valorificate în vederea ghidării în carieră aadolescenților.
Clasa a X-a, modulul ,,Sistematica organismelor”, tema lecției ,, Regnul Plante”, activitatea deînvățare: ,,Identificarea domeniilor de activitate profesională pentru care este necesară studierea
plantelor” contribuie la formarea abilităţilor în domeniul botanicii;
Clasa a X-a, modulul ,,Sistematica organismelor”, tema lecției ,, Regnul Plante”, activitatea deînvățare:,,Diferențierea, în două coloane pe baza unui tabel, a caracteristicilor și particularităților
specifice ale diferitor domeniide activitate pentru o societate prosperă” contribuie la ridicarea
nivelului de manifestare a interesului față de activitatea contemporană, funcțională și utilă, înaplicarea tehnologiilor moderne pentru prosperarea profesiilor, cu tangență în biologie;
Clasa a X-a, modulul ,,Sistematica organismelor”, tema lecției ,, Regnul Plante”, activitatea deînvățare: ,,Aprecierea rolului pozitiv activităților profesionale bazate pe cunoașterea plantelor, îndiverse domenii:• pentru sănătatea omului• pentru evoluția economică

•

pentru calitatea mediului de viață, etc.” contribuie la formarea abilităţilor în domeniile
medicinei, economiei, ecologiei, etc.
Clasa a XI-a, modulul „Circulaţia substanţelor în organism”, activitatea de învăţare: „Realizarea
de interviuri referitoare la cauzele unor boli provocate de modul incorect de trai” contribuie laformarea abilităţilor în domeniul ziaristicii;
Clasa a XI-a, modulul „Respiraţia”, activitatea de învăţare: „Exerciţii de acordare a primului
ajutor: în caz de înec, electrocutare, şoc hipo- şi hipertermic” contribuie la formarea abilităţilor
în domeniul medicinii etc.
Clasa a XII-a, modulul ,,Ecologia și protecția mediului”, tema lecției ,,Organizarea materiei vii
la nivel de biosferă”, activitatea de învăţare: ,,Determinarea calităților personale necesare pentru
realizarea profesiilor din domeniul ecologiei”contribuie la identificarea și diagnosticareatrăsăturilor individuale ale elevului față de unele profesii din domeniul ecologiei;
Clasa a XII-a, modulul ,,Ecologia și protecția mediului”, tema lecției ,,Organizarea materiei vii
la nivel de biosferă”, activitatea de învăţare:,,Identificarea domeniilor profesionale în care este
necesară cunoașterea fenomenelor de circuit al apei, carbonului, azotului în natură” contribuie laformarea și dezvoltarea interesului față de cercetare, investigare, analiză în domeniile geografice,biologice, ecologice, etc.;
Clasa a XII-a, modulul ,,Ecologia și protecția mediului”, tema lecției ,,Poluarea ecosistemelor
terestru, aerian, acvatic și protecția lor”, activitatea de învăţare:,,Identificarea posibilitățilordecreștere profesională în domeniul ecologiei, în baza funcționării sistemului de protecție
ecologică în Republica Moldova contribuie la formarea și dezvoltarea subcompetențelor în
domeniul ecologiei.
V. Repere privind optimizarea strategiei didactice și a tehnologiilor didacticeDesfăşurarea demersului educaţional în contextul pedagogiei axate pe competenţe impune
proiectarea complexă a strategiei didactice oportune formării la elevi a competenţelor reflectate
în curriculum.
Competenţa / Savoir être este rezultanta a trei componente: Savoir/cunoştinţe + Savoir
faire/priceperi şi deprinderi + Savoir vivre/ atitudinii. În procesul de studii aceste
componente se formează prin sarcini didactice corespunzătoare şi prin adaptarea unei
game de tehnici interactive care asigură o educaţie dinamică, formativă, motivantă,reflexivă, continuă.
 Componenta Savoir/ cunoştinţe are scopul de a interioriza informaţia comunicată. Înacest caz sînt implicate anumite procese psihice (percepţia, memoria şi unele operaţii elementarede gîndire). La elaborarea sarcinilor didactice pentru acest nivel se foloseşte pe larg taxonomia
lui Bloom, orientată spre formarea la elevi a minimumului intelectual necesar şi suficient înasimilarea cunoștințelor generale despre biologie.
Pentru asimilarea/interiorizarea conştientă a informaţiei pot fi utilizate metode de informare/documentare: SINELG, interviul pe trei trepte, lectura ghidată, observaţia etc.
 Componenta Savoir faire/ priceperi şi deprinderi se axează pe dezvoltarea lamaximum a capacităţilor intelectuale şi cele psihomotorii la elevi, acestea determinînd locul real
al copilului în viitor. Pentru dezvoltarea potenţialului intelectual pot fi folosite taxonomiile:
Tolingherova, Simpson, Dove, Bloom etc.
În acest caz, se recomandă metode efeciente care posedă un caracter aplicativ şi formează laelevi priceperi şi deprinderi acţional practicela lecţiile de biologie, cum ar fi observaţia,experimentul, lucrarea practică, lucrarea de laborator, modelarea, reprezentările grafice,scheme structurate logic, scheme corelative etc.
NB În perioada postmodernă un rol deosebit le revine tehnologiilor informaţionale. Din acest
punct de vedere elevii vor utiliza diverse programe computerizate pentru selectarea, prelucrarea
şi prezentarea informaţiei referitoare la particularităţile structurilor, proceselor, fenomenelorbiologice.
 Componenta Savoir vivre/ atitudini urmăreşte să formeze la elevi atitudini şi
comportament, în contextul condiţiilor sociale bine determinate. Acest scop poate fi atins încazul, cînd la elaborarea sarcinilor didactice se va folosi taxonomia lui Krathwohl.
În context, se vor aplica metode ce formează la elevi valori şi atitudini personale, spre
exemplu: studiul de caz, interviul, jocul de rol, dezbaterea etc.
Savoir être fiind rezultanta celor trei componente descrise mai sus, reprezintă competenţa
formată, manifestată prin comportament observabil şi măsurabil, raportat la o situaţie concretă.
Unele metode/tehnici utilizate în procesul de formare a competenţelor se realizează în cadrul
activităţii în grup, altele - în cadrul activităţii individuale. Aceste forme de activitate prezintă
anumite valenţe formative:- activitatea în grup contribuie la formarea abilităţilor/competenţelor de comunicare;parteneriat, cooperare, colaborare, luarea deciziilor etc.;- activitatea individuală dezvoltă abilităţi de acţiune independentă/personalizată;autoinstruire, autoresponsabilitate etc.
Abordarea unei astfel de strategii în procesul educaţional la biologie presupune diversitate şi
creativitate în educaţie, aspect important ce deschide noi perspective în formarea personalităţii
elevului şi în transformarea societăţii.
VI. Strategii de evaluare
Evaluărea inițială este obligatorie, în scopul determinării nivelului de cunoștințe alelevilor la începutul anului de studii. La evaluarea inițială, cunoștințele elevilor de asemenea, sîntapreciate prin note, conform scalei de notare, de la ,,1” – la ,,10”. Notele se consemnează în
procesul verbal al ședinței catedrei metodice din aria curriculară de referință,desfășurate în prima
decadă a lunii octombrie. La ședința menționată se prezintă analiza situației școlare la disciplină,se elaborează instrumente și metode variate pentru creșterea nivelului de cunoștințe al elevilor ce
au obținut rezultate insuficiente sau apreciate cu nota ,,5” și în scopul dezvoltării competențelor
necesare la disciplină.
Pedagogia axată pe competenţe orientează vectorul evaluării spre o evaluare continuă/formativă prin diverse modalităţi:- prin motivarea elevilor și realizarea feedback-ului;- prin stimularea la elevi a efortului de autoevaluare formativă (autoevaluarea formativă
reprezintă procesul prin care elevul însuşi este pus să judece calitatea lucrului său în
raport cu obiectivele definite şi cu criteriile de apreciere propuse);- prin formarea deprinderilor de evaluare reciprocă (evaluarea reciprocă constituie unproces de interacţiune evaluativă, orientat spre emiterea unor judecăţi de valoare în
baza unor criterii prestabilite);prin evidenţierea succesului, realizînd astfel principiul centrării pe personalitatea celui
evaluat (educat).
Evaluărea formativă constă în formarea permanentă, continuă a competenţelor la elevi
reflectate în standardele educaţionale.
În context, în activitatea didactică va reuşi acel profesor, care va oferi la fiecare lecţie unset de sarcini didactice pe nivele, elaborate în baza taxonomiilor corespunzătoare, fapt ce va
permite valorificarea la maximum a potenţialului intelectual al fiecărui elev.
Prin sarcini didactice cu divers nivel de dificultate, profesorul orientează şi dirijează activitatea
de studiere a elevilor, evidenţiază ce şi cum trebuie să înveţe, formîndu-le un stil de muncă
intelectuală. Evaluarea realizată astfel evită caracterul de "surpriză" al rezultatelor. Ea nu seefectuează în scop de "sancţionare", ci permite autoevaluarea rezultatelor obţinute, transformînd
elevul în subiect al propriei formări.
În procesul de evaluare continuă la clasă, în cadrul lecţiilor de biologie vor fi folosite atîtmetode tradiţionale de evaluare: chestionare orale şi scrise, cît şi metode interactive:
investigaţii, lucrări practice, lucrări de laborator, portofoliul etc., utilizate în vederea evaluării
capacităţii elevilor de a aplica anumite cunoştinţe teoretice, precum şi a gradului de stăpînire apriceperilor şi deprinderilor de ordin practic.
* Pentru realizarea cu succes a unei activităţi practice, elevii trebuie să fie avizaţi de către
profesor asupra:- importanţei respectarii normelor de protecție a muncii în cercetarea biologică;- tematicii și obiectivelor lucrării;- etapelor și sarcinilor pentru realizarea lucrării;- modului în care ele vor fi evaluate (baremele/grilele/criteriile de notare);- condiţiilor care le sînt oferite pentru a realiza aceste activităţi (aparate, ustensile delaborator, materiale etc.);- criteriile de evaluare a activităţi practice.
-Lucrările practice la biologie prezintă particularităţi metodice în funcţie de obiectivul didactic
principal urmărit, de modalităţile de organizare şi în funcţie de activitatea care predomină.
Pot fi organizate lucrări practice la o anumită etapă din cadrul lecției, sau prin sarcini deextindere pentru o perioadă îndelungată de timp (de ex., cîteva zile, 1-2 săptămîni).
În cadrul lucrărilor practice, nu se necesită acordarea notei pentru fiecare elev.
Lucrările de laborator, avînd la bază experiment cu scop de investigare sau cercetare, sîntdesfăşurate pe perioada unei lecții de descoperire şi cuprinde următoarele etape principale:
1. Stimularea interesului pentru efectuarea experimentului (crearea unei motivaţii, de ex. princuriozități, date interesante și relevante);
2. înaintarea unei probleme;
3. emiterea unor ipoteze asupra experimentului;
4. stabilirea modalităţilor de verificare a ipotezelor - etapele desfăşurării experimentului;
5. prelucrarea datelor obţinute;
6. verificarea rezultatelor;
7. formularea concluziilor.
În cadrul lucrărilor de laborator, activitatea individuală a elevului, necesită apreciere, prinacordarea notei fiecărui elev.

Lucrările practice și de laborator vor fi organizate, după cum urmează:Clasa a VI-a – 4 lucrări;Clasa a VII-a – 5 lucrări;Clasa a VIII-a – 5 lucrări;Clasa a IX-a – 5 lucrări;Clasa a X-a – 6 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanistic);
Clasa a XI-a – 6 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanistic);
Clasa a XII-a – 5 lucrări (profil real), 2 lucrări (profil umanistic).
Lista lucrărilor practice și de laborator propuse pentru desfășurare, pe clase (vezi Anexa).
Evaluarea sumativă este evaluarea generală a materiei asimilate, care intervine în
momente precise (la finele unui semestru sau an şcolar, la finele unui modul, sau a două module
comasate, cărora orientativ le revin circa 15-20 ore, se pot propune 3-4 probe de evaluare
sumativă, pe parcursul anului şcolar, luînd în considerare numărul de ore acordat disciplinei,
profilul, treapta de învăţămînt).
Evaluările realizate la finele anului de studii vor demonstra posedarea subcompetenţelor
pentru clasa respectivă şi a gradului de realizare a competenţelor specifice indicate în curriculum.
VII. Asigurarea didactică
a) Manuale de bază, recomandate de Ministerul Educaţiei în anul de studii 2016-2017:

1.
2.
1.
2.

Clasa a V-aZ. Galben-Panciuc, Ştiinţe, manual pentru clasa a V-a, Chişinău, Editura Prut Internaţional,
2010.
Clasa a VI-a
T. Cozari, Biologie, manual pentru clasa a VI-a, Chişinău, Editura Ştiinţa, 2011 (reeditat).
T. Cozari, Biologie, Ghid pentru profesori, clasa a VI-a, Chişinău, Editura Ştiinţa, 2006.
Clasa a VII-a
N. Bernaz-Sicorschi, V. Copil, Gh. Rudic,Biologie, manual pentru clasa a VII-a, Chişinău,Editura Ştiinţa, 2012 (reeditat).
N. Bernaz-Sicorschi, Gh. Rudic,Biologie, Ghid pentru profesori, clasa a VII-a, Chişinău,Editura Ştiinţa, 2007.
Clasa a VIII-a
M. Duca, L. Dencicov, Biologie, manual pentru clasa a VIII-a, Editera Prim, Chișinău, 2013
(reeditat).
Clasa a IX-a
T. Cozari, Biologie, manual pentru clasa a IX-a, Editura Ştiinţa, 2012 (reeditat).
Clasa a X-aI. Ungureanu, A. Postolache-Călugăru, I. Melian, manual pentru cl. a X-a, Editura Bons
Offices, 2012 (reeditat).
Clasa a XI-a
M. Duca, Biologie, manual pentru clasa a XI-a, Editura Editera Prim, Chişinău 2008.
Clasa a XII-a

N. Bernaz-Sicorschi, M. Leşanu, Gheorghe Rudic, Biologie, manual pentru clasa a XII-a,Chişinău, Editura Prut-Internaţional, 2011.
b) Literatură metodică:1. Curriculum şcolar pentru clasele a X-a - XII-a, Biologie, Chişinău, 2010, aprobat prin
ordinul ministrului Educaţiei nr. 244 din 27 aprilie 2010.
2. Curriculum şcolar pentru clasele a VI-a - IX-a, Biologie, Chişinău, 2010, aprobat prin
ordinul ministrului Educaţiei nr.245 din 27 aprilie 2010.
3. Curriculum şcolar pentru clasa a V-a, Ştiinţe, Chişinău, 2010.
4. N. Bernaz, Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală.
Biologie, Chişinău, Editura Cartier, 2010, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.810
din 09 noiembrie 2010.
5. M. Goraş, S. Gînju, L. Rudei, Ghid de implementare a curriculumului modernizat înînvăţămîntul gimnazial. Biologie, Chişinău, 2011, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei
nr.597 din 30 iunie 2011.
6. M. Goraş, N. Bîrnaz, A. Bîrsan, Standarde de eficiență a învățării Biologiei. Chișinău,Editura Lyceum, 2012, aprobat prin ordinul ministrului Educației nr.1001 din 23.12.2011.
7. O. Dandara, N. Bernaz, Sarcini didactice. Posibilităţi de diferenţiere şi individualizare aînvăţămîntului, Supliment al revistei „Didactica Pro”, Nr. 6, 2002.
8. N. Bernaz, O. Dandara, T. Cartaleanu et. al., Curriculum de liceu. Recomandări practicepentru predare-învăţare-evaluare, Editura Cartier, 2001.
9. A. Stoica, S. Musteaţă, Evaluarea rezultatelor şcolare, Chişinău, Editura Lumina, 2001.
10. P. Tarhon, I. Iordache, R. Nedbaliuc et. al., Didactica generală a biologiei, Editura Reclama,Chişinău, 2004.
11. E. Cordoceanu, R. Nedbaliuc, B. Nedbaliuc Compendiu la didactica biologiei şi chimiei,
UST, 2004.
12. Standarde de competenţă la biologie. Chişinău, 2010.
c) Literatură suplimentară:
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.

N. Bernaz-Sicorschi et. al., Biologie, manual pentru clasa a VIII-a, Editura Prut
Internaţional, Chişinău, 2004.
A. Crivoi, E. Calac, L. Dencicov, M. Duca, Biologie, manual pentru clasa a VIII-a,Chişinău, Editura Editera Prim, 2008.
L. Voloşciuc, S. Vulpe, Biologie, manual pentru clasa a XII-a, Editura Lumina, Chişinău,2004.
N. Bernaz-Sicorschi, L. Perciuleac et. al, Biologie, manual pentru clasa a XI-a, Editura PrutInternaţional, Chişinău, 2004.
A. Crivoi, E. Calac, L. Dencicov, M. Duca, Biologie, manual pentru clasa aVIII-a, Editura
Editera Prim, Chişinău, 2008.
I. Ungureanu, A. Postolache, Biologie. Compendiu pentru clasa X-a, evaluare, Editura Bons
offices, Chişinău, 2005.
Dan Zgardan, Galina Comarov. Culegere de probleme la genetica generală.
M. Leşanu, L. Perciuleac, Biologie. Teste pentru evaluare, Editura Prut-Internaţional, 2004.

A. Munteanu, N. Lozanu, Lumea animală a Moldovei, Volumurile I, II, III, IV( I-Animale
nevertebrate, II-Peşti, Amfibieni şi Reptile, III-Păsări, IV-Mamifere ), Editura Ştiinţa, 2004.
10. A. Negru, A. Ştefîrţă, V. Cantemir, G. Gînju, Lumea vegetală a Moldovei, (Ciuperci şiplante fără flori), Editura Ştiinţa, 2005.
11. A. Negru, A. Ştefîrţă, V. Cantemir, G. Gînju, Lumea vegetală a Moldovei, (Plante cu flori),
Volumurile I, II, III, Editura Ştiinţa, 2005.
12. M. Goraș, S. Donici, A. Călugaru, E. Bohanțova, A. Brașoveanu, Biologie. Testare.
Compendiu pentru clasa a IX-a, Chişinău,2013.
13. M. Goraş, M. Severin, M. Şevelova, L. Bocşa, S. Miţelea, Modele de teste pentru examenul
de Bacalaureat la Biologie, Editura Lyceum, Chişinău, 2013.
14. M. Goraş, C. Subotin, E. Bohanţova, A. Postolache, M. Rotaru, E. Brumă, Caiete de lucrări
practice şi de laborator la Biologie (pe clase, separat a VI-a – a IX-a, ediție nouă), Editura
Lyceum, Chișinău, 2015.
15. M. Goraş, C. Subotin, E. Bohanţova, A. Postolache, M. Rotaru, Caiete de lucrări practice şide laborator la Biologie (pe clase, separat a X-a – a XII-a, ediție nouă), Editura Lyceum,Chișinău, 2015.
9.

Mariana Goraș, șef adjunct, Direcţia Învăţămînt

preuniversitar, Ministerul Educaţiei, GDS

Anexă
Lista lucrărilor practice și de laborator propuse pentru desfășurare(conținutul tematic al lucrărilor practice și de laborator, conform Caietelor de lucrări practice șide laborator la Biologie, ediție nouă, Editura Lyceum, Chișinău, 2015/2016)
Clasa a VI-a
Unitatea de conținut/Modulul
I. Diversitatea în lumea vie
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Recunoașterea la microscop, pe planșe, în natură a unor
organisme monocelulare și pluricelulare”;
III. Sisteme vitale
Lucrare de laborator nr.3 - ,,Evidențierea experimentală a respirației și transpirației la o plantă
cu flori”;
IV. Sisteme de susținere
Lucrare practică nr.2 - ,,Observarea pe planșe, imagini, filme a unor structuri de susținere laplante și descrierea particularităților acestora”;
V. Reproducerea în lumea vie
Lucrare practică nr.3 - ,,Înmulțirea plantelor de cameră prin diverse modalități”.

Clasa a VII-a
Unitatea de conținut/Modulul
I. Diversitatea în lumea vie
Lucrare practică nr.1 - ,,Diversitatea modalităților de deplasare la animale și mișcări la plante”;
III. Sisteme de coordonare și integrare ale organismelor în mediu
Lucrare practică nr.2 - ,,Evidențierea experimentală a acuității auzului, cîmpului vizual,
mirosului, gustului la om”;
Lucrare practică nr.3 - ,,Evidențierea experimentală a conexiunii dintre miros și gust la om”;
IV. Reproducerea în lumea vie
Lucrare de laborator nr.4 - ,,Analiza structurii florii”.
NB O lucrare pentru a completa numărul necesar, rămîne la discreția profesorului și a elevilor.
Clasa a VIII-a
Unitatea de conținut/Modulul
I. Sisteme vitale
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Analiza la microscop a unor celule vegetale și animale”;
II. Diversitatea în lumea vie
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Structura externă a frunzei. Frunze simple și compuse. Dispoziția
frunzelor pe lăstar”;
IV. Sisteme de coordonare și integrare ale organismelor în mediu
Lucrare practică nr.4 - ,,Evidențierea experimentală a unor reflexe la om (exemplu: rotulian,cubital)”;V. Sisteme de susținere
Lucrare practică nr.1 - ,,Acordarea primului ajutor în caz de entorse, fracturi, luxații,hemoragii”;
VI. Bioritmuri
Lucrare practică nr.2 - ,,Măsurarea pulsului, ritmului respirator în condiții de repaus și deactivitate fizică”.
Clasa a IX-a
Unitatea de conținut/Modulul
I. Diversitatea în lumea vie
Lucrare practică nr.1 - ,,Calcularea frecvenței plantelor și animalelor pe m2 dintr-un ecosistem(exemplu, parc, grădină)”;II. Bioritmuri
Lucrare practică nr.2 - ,,Determinarea cantității de amidon în frunzele plantelor în perioada devară și toamnă”;

III. Sisteme de susținere
Lucrare practică nr.3 - ,,Identificarea țesuturilor mecanice în structura plantelor”;
IV. Sisteme vitale ale ecosistemelor
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Evidențierea experimentală a absorbției apei de către plantă”;
V. Sisteme de coordonare și integrare ale organismelor în mediu
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Demonstrarea experimentală a influenței usturoiului, cepei asupra
mucegaiului”.
Clasa a X-a (profil real)
Unitatea de conținut/Modulul
Modulul - Organizarea celulară a organismelor
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Studierea microscopică a celulelor vegetale și animale”;
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Studierea țesuturilor vegetale”;
Lucrare de laborator nr.3 - ,,Studierea țesuturilor animale”;
Modulul - Sistematica organismelor
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Analiza unor protiste”;
Lucrare practică nr.2 - ,,Analiza structurii florii la angiosperme”;
Lucrare practică nr.3 - ,,Alcătuirea externă a artropodelor, pe exemplul racului de rîu”.
Clasa a XI-a (profil real)
Unitatea de conținut/Modulul
Modulul - Recepția senzorială
Lucrare practică nr.2 - ,,Determinarea acuității acustice”;
Modulul - Sistemul locomotor şi locomoţia
Lucrare practică nr.5 - ,,Acordarea primului ajutor în caz de traumatisme ale sistemului
locomotor”;
Lucrare practică nr.6 - ,,Evidențierea compoziției chimice a osului”;
Modulul - Circulaţia substanţelor în organism
Lucrare de laborator nr.1 - ,,Recunoașterea la microscop a diferitor elemente figurate alesîngelui”;
Lucrare practică nr.7 - ,,Determinarea experimentală a pulsului în stare de repaus și după un
efort fizic”;

Modulul - Respiraţia
Lucrare practică nr.8 - ,,Determinarea experimentală a ritmului respirator în stare de repaus șidupă efort fizic”;
Modulul - Nutriţia
Lucrare de laborator nr.2 - ,,Realizarea experimenteleor calitative pentru unele substanțe
organice:hidrați de carbon, lipide, proteine”.
Clasa a XII-a (profil real)
Unitatea de conținut/Modulul
Modulul – Bazele geneticii
Lucrare practică nr.1 - ,,Diviziunea celulară - Mitoza”;
Lucrare practică nr.2 - ,,Analiza legilor lui Gregor Mendel”;
Lucrare practică nr.3 - ,,Analiza arborelui genealogic al familiei”;
Modulul – Ameliorarea organismelor. Biotehnologii
Lucrare practică nr.5 - ,,Analiza unor soiuri ale plantelor de cultură”;
Modulul – Ecologia și protecția mediului
Lucrare practică nr.7 - ,,Observarea și înregistrarea în fișele de observație a stării mediuluiînconjurător din localitate”.
NB În clasele de liceu, profil umanistic, vor fi desfășurate lucrările practice și de laborator în
conformitate cu numărul stabilit și la discreția profesorului, de comun cu elevii.