MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAGEOGRAFIA
Curriculum
pentru învăţămîntul gimnazial(clasele V - IX)

Chişinău, 2010
1

Aprobat:- la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces verbal nr.10 din 21 aprilie2010;- prin ordinul Ministrului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010
Echipele de lucru
Curriculumul modernizat (2010):
Codreanu Igor, dr., conf. univ., coordonator Universitatea de Stat din Tiraspol			(cu sediul în Chişinău);Volontir Nina, dr., conf. univ., UST;Roşcovan Serafima, lector superior, grad didactic superior, UST;
Fedco Valeriu, lector superior, UST;Axînti Svetlana, prof., grad didactic I, L.T. “Liviu Deleanu“, Chişinău;Calmîş Raisa, prof., grad didactic I, L.T. “M. Eminescu“;Roşca Haralampie, prof., grad didactic I, Drochia.
Ediţia a II-a (2006):
Odoleanu N., coordonator; Rîmbu N.; Sochircă V.; Botnaru V.; Colţa P.; Nistor N.;
Rusu E.
Ediţia I (2000):Rîmbu N.; Volontir N.; Sochircă V.; Nistor N.; Rusu E.; Drumea P.; Botnaru V.;Colţa P.; Bucăţel N.

2

Preliminarii

Curriculumul modernizat cuprinde un ansamblu coerent de competenţe, descriptorii, unităţi de conţinuturi, activităţi de predare, evaluare şi performanţe şcolare,organizat cu scopul realizării unor obiective determinate, este un ansamblu de documente şcolare de tip reglator în cadrul cărora se consemnează datele esenţiale
privind procesul educativ şi experienţa de învăţare la geografie.
Disciplina Geografia are statut de disciplină obligatorie în treapta gimnazială.
Curriculumul şcolar de geografie pentru clasele a V-a – IX-a reprezintă instrumentul didactic şi documentul normativ principal ce descrie procesul educaţional laGeografie în învăţămîntul gimnazial, exprimat prin competenţe generale, specifice,subcompetenţe, descriptorii de realizare a lor, unităţi de învăţare, elemente de conţinut, activităţi de învăţare şi evaluare, sugestii metodologice.
Curriculumul modernizat la geografie se axează pe formarea de competenţe (cunoştinţe, capacităţi şi atitudini esenţiale în formarea personalităţii elevilor) şi propune modalităţi concrete de integrare a elevilor în situaţii cotidiene. Aceasta presupune
elaborarea programului din perspectiva trecerii de la modelul de proiectare curriculară centrat pe obiective, la modelul centrat pe competenţe.
Competenţa este un ansamblu de cunoştinţe declarative, cunoştinţe procedurale
şi atitudini care sînt activate în planificarea şi executarea unei sarcini.
O competenţă este capacitatea de a exploata cunoştinţele din repertoriul propriu
pentru realizarea sarcinii, iar comportamentul observabil este manifestarea externă acompetenţei. Cunoştinţele şi atitudinile pe care le posedă o persoană sînt transformate şi integrate pentru a se constitui în competenţe utilizabile în realizarea sarcinilor
caracteristice într-un domeniu dat.
Realizarea competenţelor are loc prin paşi structuraţi (obiective), numiţi în curriculum – descriptorii, care mai au misiunea de a   regla conţinuturile temelor şi
subtemelor, moment important pentru autorii de manuale. Astfel sistemul de obiective bine cunoscut anterior, este în relaţie directă cu competenţele cu deosebirea căprimele sînt nişte deziderate, iar ultimele - finalităţi.
Competenţele sînt foarte diverse, unele permit realizarea numeroaselor şi diverselor sarcini; altele sînt specifice, adică permit realizarea unei sarcini particulare.
De exemplu, anumite competenţe vor permite realizarea învăţării şi rezolvarea deprobleme, altele vor uşura relaţiile sociale şi înţelegerea între persoane; unele competenţe vor fi centrate pe cunoştinţe (savoir), altele – pe atitudini (savoir-être), iar
unele - pe priceperi (savoir-faire). Pentru formarea unei competenţe este necesar deierarhizat taxonomic capacităţile care vor deveni componentele ei. Această ierarhizare proiectată şi realizată la nivel de proiect didactic de lungă durată şi coordonată
logic la nivel de activitate didactică la ore oferă posibilităţi cadrului didactic pentru
a corela obiectivele cu acţiunile de predare-învăţare-evaluare, pentru a asigura unele
3

aspecte ale învăţămîntului diferenţiat, pentru a organiza activităţi de învăţare-formare-dezvoltare a personalităţii elevilor întru atingerea tuturor nivelurilor taxonomice.
O competenţă are mai multe caracteristici şi anume: ea mobilizează mai multeresurse (cunoştinţe, capacităţi, atitudini); are caracter finalizat (cunoştinţele, capacităţile, experienţa duc spre crearea unui produs, efectuarea unei acţiuni, rezolvarea
unei probleme); ea se realizează în cadrul unei situaţii bine determinate (un copil începe să dobîndească competenţa de comunicare în limba maternă încă din primii ani
de viaţă, totuşi, el ajunge să dobîndească această competenţă la un nivel mediu sau
superior prin implicarea în situaţiile de învăţare la grădiniţă, la şcoală şi la facultate. În

fiecare dintre aceste situaţii de învăţare, cel care învaţă urmăreşte să atingă anumite obiective
operaţionale, mai mult sau mai puţin conştientizate. În curriculum se prezintă atît situaţii deînvăţare cu caracter opţional în care se urmăreşte realizarea unor obiective operaţionale, cît şi
activităţi de integrare pentru formarea competenţelor.
Prezentul curriculum este un instrument de lucru pentru profesorii de geografie şi areurmătoarele funcţii:- realizarea unei instruiri ce facilitează perceperea coerentă de către elevi a unor domenii educaţionale bine precizate şi a unor secvenţe semnificative din realitatea înconjurătoare;- realizarea unui proces educaţional diferenţiat prin selectarea secvenţelor semnificative de conţinuturi, a activităţilor optime de învăţare, precum şi a parcursurilor individuale de instruire;- deplasarea semnificativă de accent în procesul de instruire din zona conţinuturilor
spre domeniul construirii competenţelor asumate;- corelarea competenţelor cu unităţile de conţinut, nu în mod mecanic şi biunivoc, ci
într-un sens larg, avînd în vedere că orice competenţă specifică asumată poate fi realizată prin diferite unităţi de conţinut.
De asemenea, noul curriculum permite realizarea unui proces educaţional care, din perspectiva elevilor, să conducă la:- construirea unor competenţe clare şi evaluabile;- creşterea interesului participativ în instruirea individuală;- încurajarea interesului pentru informare, investigare şi în general pentru o raportare
corectă la problemele abordate;- realizarea unor activităţi independente;- asumarea unor responsabilităţi şi a unor atitudini prin interiorizarea unui sistem obiectiv de valori.
În baza curriculumului modernizat profesorii vor elabora proiecte de lungă durată, vor
deriva competenţele specifice, subcompetenţe, vor elabora strategii didactice pentru procesul
de predare-învăţare şi evaluare.
În curriculum este indicat numărul de ore pentru unităţile de conţinut, însă profesorul are
dreptul de a modifica numărul de ore rezervat, în dependenţă de nivelul de pregătire al elevilor. În toate clasele sînt incluse cîte două lucrări practice. Pentru fiecare unitate de conţinut sîntindicate noţiuni cheie, care vor fi incluse în evaluările şcolare. Menţionăm că la rînd cu noţiunile noi, la capitolul corespunzător, vor fi repetate noţiunile cheie din clasele precedente. Înnoul curriculum sînt incluse şi denumirile obiectelor geografice care vor fi însuşite la lecţii.

4

Curriculumul este destinat profesorilor de geografie, autorilor de manuale la geografie şia altor materiale didactice (atlase, ghiduri pentru profesori, caiete de lucru independent ş.a.),inspectorilor şcolari, conducătorilor instituţiilor de învăţămînt, părinţilor şi elevilor.

Administrarea disciplinei:
Statutul disciplinei
Obligatorie

Aria curriculară

ClasaŞtiinţe socio-umane

V
VI
VII
VIII
IX

Nr. de unităţi deînvăţare pe clase
4
3
2
4
5

Nr. de ore pe an
34
34
34
34
34

I. Concepţia didactică a disciplineiConţinutul învăţămîntului geografic reprezintă un ansamblu de cunoştinţe,abilităţi intelectuale, modele atitudinale şi comportamentale, organizate sistematic şietapizate pe trepte de şcolaritate, în scopul formării unei personalităţi armonioase în
concordanţă cu cerinţele actuale şi viitoare ale dezvoltării societăţii.
Învăţămîntul geografic se reprezintă, în conţinutul său, prin:-cantitate, care reprezintă volumul de informaţii şi abilităţi practice, specifice
pentru fiecare clasă şi treaptă de învăţămînt;calitate,care are în vedere eficienţa formativă a cunoştinţelor în dezvoltarea
personalităţii, a capacităţilor intelectuale a elevilor;stabilitate, care arată valabilitatea de durată a cunoştinţelor şi abilităţilor
practice formate;mobilitate, văzută ca o calitate a conţinutului de a se adapta la progresulştiinţei, prin eliminarea conţinuturilor depăşite şi integrarea altor conţinuturi
noi;
diversificare,ce are în vedere calitatea conţinutului de a prezenta un sistem deinformaţii şi abilităţi practice variate, care să evite monotonia;
specificate, care vizează calitatea conţinutului geografic de a utiliza unsistem de informaţii şi capacităţi specifice geografiei, printr-o abordareinterdisciplinară şi pe fondul unei culturi generale mai variate.

Disciplina geografie contribuie la formarea şi dezvoltarea competenţelor cheie europene, recomandate de Parlamentul şi Consiliul Uniunii Europene, înzestrînd
elevul pe parcursul treptei gimnaziale cu un ansamblu de competenţe funcţionale
care să-i permită să îndeplinească sarcini semnificative din viaţa reală.

5

Procesul educaţional la geografie are menirea de a forma la elevi capacităţi desoluţionare a problemelor ce ţin de interacţiunea culturii şi activităţii economice;
cultivarea capacităţilor de adaptare rapidă şi responsabilă a personalităţii umane lacondiţiile inovaţiilor şi ale reformelor sociale din prezent; formarea capacităţilor deaplicare a realizărilor ştiinţifico-tehnice; cultivarea capacităţii de valorificare culturală a informaţiei furnizată de mijloacele audiovizuale; cultivarea responsabilităţii
civice a personalităţii şi a comunităţii umane în raport cu problemele specifice populaţiei.
Demersul educaţional la geografie, respectă principiile didactice fundamentale
şi anume:
principiul integrării teoriei cu practica, care sugerează că tot ceea ce seînsuşeşte, se cere să fie valorificat în activităţile ulterioare, asigurînd dobîndirea competenţelor generale şi particulare;- principiul respectării particularităţilor de vîrstă şi individuale, care sugerează
că este bine să pornim instruirea şi educaţia de la natura interioară a elevuluişi să nu depăşim limitele pe care le permite vîrsta şi caracteristicile individuale, oferind elevului un maximum din ceea ce el poate asimila la un momentdat;- principiul învăţării conştiente şi prin acţiune, care susţine ideea ca elevii săparticipe singuri la acumularea cunoştinţelor, formînd deprinderi, priceperi,
competenţe, atitudini prin exersare;- principiul stimulării şi dezvoltării motivaţiei pentru învăţare, ce determină
dezvoltarea interesului cognitiv, care se leagă de motivaţia socială pe un termen lung;- principiul învăţării temeinice, care implică însuşirea cunoştinţelor teoreticeşi practice esenţiale de către elevi, care să asigure formarea personalităţii
integrale, dezvoltînd iniţiativa, spiritul de independenţă, adaptarea la nou,
dezvoltarea capacităţii de autoinstruire şi de autoevaluare;- principiul învăţării sistematice şi continue, care asigură conexiunea între
ceea ce se învaţă la moment şi ceea ce s-a învăţat anterior, formînd la elevi
deprinderi de muncă sistematică, a perseverenţei, a conştiinciozităţii, a disciplinei în gîndire şi acţiune, a unui stil de muncă coerentă şi eficientă.
Un rol important în eficientizarea procesului educaţional îl au principiile didactice specifice geografiei:- principiul extinderii spaţiale, conform căruia analizarea şi explicarea fenomenelor, proceselor geografice să includă identificarea limitelor spaţiului încare ele au loc;
- principiul localizării. Conform acestui principiu este necesar să fie identificată
şi precizată amplasarea fiecărui obiect sau fenomen în spaţiu în raport cu alteobiecte sau fenomene;-

6principiul istorismului, conform căruia se consideră că orice obiect sau
fenomen geografic are o dezvoltare într-un interval de timp de lungă durată,trecînd prin mai multe etape în ordinea cronologică a evenimentelor;- principiul actualismului, care permite interpretarea fenomenelor geograficecu desfăşurarea istorică prin comparaţie cu fenomene mai vechi sau cu rezultatele acestora. Pe baza acestor comparaţii se face prognoza evoluţiei unuifenomen;- principiul cauzalităţii exprimă corelaţia dintre cauză şi efect. Orice fenomen
are o cauză şi trebuie explicat prin geneza lui;- principiul   integralităţii, care reflectă relaţiile de interdependenţă şiinteracţiune dintre componente în cadrul unui sistem, reprezentînd modul deorganizare a lui. Fiecare obiect sau fenomen geografic este raportat la întregul
din care face parte, la rolul lui în sistem;- principiul unicităţii, conform căruia se operează cu caracterul individual,
singular sau particular, specific obiectelor, fenomenelor sau proceselor, implicînd prezenţa unor diferenţe de ordin calitativ între acestea.
Parte inerentă a curricumului modernizat sînt conţinuturile, care vizează caracteristicile Terrei, continentelor şi ale Republicii Moldova. În curricula modernizată
s-a renunţat la anumite secvenţe de conţinuturi practicate tradiţional, care duceau
la repetarea unor informaţii şi la supraîncărcarea procesului educaţional cu date şi
denumiri. Conţinuturile au fost grupate în unităţi de învăţare (module) şi anume:Clasa a V-a conţinuturile au fost structurate în patru module mari: Terra – planeta noastră; Învelişurile Terrei; Societatea umană a Terrei; Ocrotirea Terrei;Menţionăm  că elementele ţinutale ce ţin de caracteristicile cadrului natural al
Republicii Moldova sînt indicate de descriptorii în fiecare modul în clasa a V-a şisînt necesare de realizat în cadrul activităţilor educaţionale.
Ţinînd cont de particularităţile de vîrstă ale elevilor şi de propunerile cadrelor
didactice din republică, conţinuturile disciplinei Geografia Continentelor şi Oceanelor au fost reordonate conform gradului de complexitate. Astfel conţinuturile ceţin de continentele emisferei sudice, care au particularităţile cadrului natural mai
omogene, mai simple de conceput sînt recomandate pentru elevii mai mici din clasa
a VI-a, iar în clasa a VII-a vor fi studiate continentele nordice cu caracteristici mult
mai complicate.
Geografia Continentelor şi Oceanelor, clasa a VI-a include trei module mari:Continente şi oceane; Caracterizarea continentelor (Africa, America de Sud; Australia şi Oceania, Antarctida); Oceanul Indian;Disciplina Geografia continentelor şi Oceanelor, clasa a VII-a are două module mari: Caracterizarea continentelor: America de Nord; Eurasia; Caracterizarea
oceanelor: Arctic,  Atlantic, Pacific.
-

7

Geografia fizică a Republicii Moldova, clasa a VIII-a conţinuturile sînt structurate în patru module: Republica Moldova. Particularităţi generale; Evoluţia teritoriului şi structura geologică; Caracterizarea componentelor naturii; Problemele
ecologice ale Republicii Moldova;
În cadrul Geografiei Umane a Republicii Moldova, clasa a IX-a, vor fi studiatecinci module: Poziţia economico-geografică a Republicii Moldova şi organizarea
administrativ teritorială; Resursele naturale; Populaţia; Economia naţională; Caracterizarea economico-geografică a regiunilor.
Curriculumul modernizat include şi componenta Activităţi de integrare, care au
caracter de recomandare. Activitatea de integrare este o situaţie didactică în care elevul este solicitat să-şi integreze cunoş­tinţele, priceperile şi achiziţiile sale. Pentru dobîndirea unei com­petenţe, este important ca elevul să mobilizeze diferite resurse deînvăţare.
Pentru elevi pot fi semnificative activităţile în care ei:– utilizează cunoştinţe ce ar trebui explicate prin propria experienţă;– utilizează cunoştinţe în contexte noi;
– structurează cunoştinţe prin gîndire conştientă,logică;– analizează problemele fundamentale ale disciplinei;– administrează date care vor fi prelucrate, soluţii multiple, probleme variate.
II. Competenţe-cheie/ transversale
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi;Competenţe de învăţare în limba maternă/limba de stat;
Competenţe de comunicare într-o limbă străină;Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie;
Competenţe acţional-strategice;Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale;
Competenţe interpersonale, civice, morale;
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare;
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori);
Competenţe antreprenoriale.

8III. Competenţele transdisciplinare pe treapta de învăţămînt gimnazial• Competenţa de planificare şi organizare a propriei învăţări atît individual cîtşi în grup;• Competenţa de realizare a unor contacte comunicative constructive în limba
maternă/de stat atît pe cale orală cît şi scris;• Competenţa de utilizare adecvată în limba maternă/de stat a terminologiei
specifice disciplinelor de învăţămînt studiate la treapta gimnazială;• Competenţe de a comunica într-o limbă străină în situaţii cunoscute, modelate;• Competenţe de a dobîndi şi a aplica cunoştinţe de bază din domeniul Matematică, Ştiinţe şi Tehnologii în rezolvarea unor probleme şi situaţii din cotidian;• Competenţe de a identifica probleme acţional – strategice şi a propune soluţii
de rezolvare;• Competenţe de a-şi planifica activitatea, de a prognoza rezultatele aşteptate;• Competenţe de a elabora strategii de activitate în grup;• Competenţe de utilizare în situaţii reale a instrumentelor cu acţiune digitală
(telefonul, teleghidul, calculatorul electronic, etc.);• Competenţe de a crea documente şi a utiliza serviciile electronice de bază (eguvernare, e-business, e-educaţionale, e-sănătate, e-cultură), în comunicareşi dobîndirea informaţiilor, inclusiv reţeaua Internet;• Competenţe de a lucra în echipă, de a preveni şi rezolva situaţiile de conflict;• Competenţe de a accepta şi a respecta valorile fundamentale ale democraţiei,a practicilor democratice şi a drepturilor omului;• Competenţe de a se comporta în situaţii cotidiene în baza normelor şi valorilor moral-spirituale;• Competenţe de a se autoaprecia adecvat şi a-şi valorifica potenţialul pentru
dezvoltarea personală şi autorealizare;• Competenţe de a alege modul sănătos de viaţă;• Competenţe de a se adapta la condiţii noi;
• Competenţe de receptare a culturii naţionale şi a culturilor europene;• Competenţe de a aprecia diversitatea culturală a lumii şi de a fi tolerant lavalorile culturale ale altor etnii;• Competenţa de a se orienta în domeniile profesionale din economie şi viaţa
socială în vederea selectării viitoarei profesii;• Competenţe de utilizare a regulilor de elaborare a unor proiecte simple decercetare şi dezvoltare în domeniul antreprenorial.

9IV. Competenţele specifice ale disciplinei Geografie:
1. Utilizarea termenilor specifici în prezentarea şi explicarea informaţiei geografice;2. Formarea abilităţilor de comunicare corectă, constructivă în limba maternă;3. Utilizarea corectă a termenilor geografici, a numelor proprii geografice înlimbi străine;4. Explicarea fenomenelor şi proceselor specifice mediului la nivel local, regional şi global;
5. Identificarea relaţiilor dintre componente, fenomene şi procese naturale. Formarea comportamentului în raport cu natura pe baza cunoaşterii relaţiei cauză – efect;
6. Aplicarea unor elemente din matematică, ştiinţe, tehnologie în studierea mediilor locale, regionale şi globale, în rezolvarea unor probleme şi situaţii din
cotidian;
7. Raportarea conţinuturilor geografice la un suport cartografic şi grafic. Citirea
şi interpretarea hărţii geografice;
8. Aprecierea aspectelor sociale, civice şi culturale ale spaţiului geografic la
nivel local, regional şi mondial;
9. Obţinerea unor tehnici şi deprinderi de învăţare pentru pregătirea sistematică,pentru autoformare;
10. Accesarea informaţiilor cu caracter geografic prin intermediul serviciilor
electronice de bază10

V. Repartizarea modulelor (unităţilor de învăţare)pe clase şi pe unităţi de timp
Clasa

V

VI

VII

VIII

IX

Unitâţi de învăţare

Nr. de ore

1. Terra – planeta noastră.
2. Învelişurile Terrei.
3. Societatea umană a Terrei.
4. Ocrotirea Terrei.

7
18
4
2
3 ore la decizia
profesorului

1.
2.

Continente şi bazine oceanice.
Caracterizarea continentelor.
-- Africa.
-- America de Sud.
-- Australia şi Oceania.
-- Antarctida.
3. Oceanul Indian.

7
23
-9
-9
-4
-1
2
2 ore la decizia
profesorului

1. Caracterizarea continentelor.
-- America de Nord.
-- Eurasia.
2. Caracterizarea oceanelor (Arctic, Atlantic, Pacific).

27
-9
- 18
5
2 ore la decizia
profesorului

1.
2.
2.
3.

3
3
23
3
2 ore la decizia
profesorului

Republica Moldova. Particularităţi generale.
Evoluţia teritoriului şi structura geologică
Caracterizarea componentelor naturii.
Problemele ecologice ale Republicii Moldova.

1. Poziţia economico-geograﬁcă şi organizarea administrativ-teritorială.
2. Resursele naturale.
3. Populaţia.
4. Economia naţională.
5. Caracteristicile economico-geograﬁce regionale.

11

2
5
7
15
3
2 ore la decizia
profesoruluiVI. Subcompetenţe, conţinuturi, activităţi de învăţare şi evaluare pe clase.
GEOGRAFIE, clasa a V-a
Activităţi
recomandatede învăţare şi evaluare
Terra – planeta
1. Comunicarea corectă în li• Selectarea termenilor specinoastră
mba maternă cu utilizarea
fici din textul manualului, din(7 ore)adecvată a termenilor geoalte surse de literatură;grafici;
Utilizarea termenilor la descrieNotă: Subcompetenţa este uni- Noţiuni-cheie: Geogra- rea imaginilor;versală, pentru toate unităţile de fie, mişcare de rotaţie, Realizarea comunicărilor geomişcare de revoluţie, grafice simple;învăţare ale disciplinei date.
Descriptori (obiective de realiza- globul geografic, hartă Jocul noţiunilor geografice;geografică,ecuator, Dictare geografică.
re a competenţei):• să identifice termenii specifici paralelă, meridian, tro- Asocieri de cuvinte.
în textele din manual şi din pic, pol geografic, cerc Lucrul cu dicţionarele explicapolar, plan, atlas geo- tiv şi geografic.
alte surse de literatură;grafic şcolar;• să definească termenii noi;
Completarea tabelului de con• să efectueze o descriere geocepte.
grafică coerentă, cursivă, liziTehnica Explozia stelară.
bilă în limba maternă;Autoevaluare. Evaluare reci• să utilizeze termenii specifici
procă.
în comunicările geograficeorale.
Subcompetenţe

Conţinuturi

2. Aprecierea importanţei pro- • Geografia - ştiinţa
• Reprezentarea grafică a fordespre Pămînt.
prietăţilor specifice alemei şi dimensiunilor Terrei• P a r t i c u l a r i t ă ţ i l e Demonstrarea mişcărilor PăTerrei;
specifice Terrei (for- mîntului cu ajutorul globului• să descrie forma şi dimensiuma, dimensiunile Pă- geografic, a teluriului;
nile Terrei;mîntului, mişcările Analizarea imaginilor din ma• să explice importanţa formei şiTerrei).
dimensiunilor Terrei;
nual, a planşelor; Jocul didac• să demonstreze mişcările detic „Prinde mingea”; Tehnicarotaţie şi revoluţie ale Terrei„Soarele ideilor”;
cu ajutorul globului geografic,
Tabelul comparativ;
a teluriului;
Tehnica „Pătratul”; Tehnica• să deducă principalele conse„Tabelul presupunerilor”
cinţe ale mişcărilor Pămîntului
Tabelul explicativ;(alternarea zilei cu noaptea,
schimbarea anotimpurilor).

123. Citirea globului geografic, a • Reprezentarea su- • Descrierea globului, a hărţii
prafeţei Pămîntului.
hărţii fizice a lumii.
geografice;Globulgeografic. Utilizarea globului negru, a de• să descrie globul geografic;
Harta geografică.
• să descifreze semnele convensenului schematic pe tablă la înţionale ale hărţii fizice;văţarea liniilor geografice;• să citească elementele geoExerciţii de învăţare a semnelor
grafice ale hărţii fizice, utiliconvenţionale ale hărţii geograzînd semnele convenţionale;
fice. Realizarea unor texte sim• să indice pe glob şi pe harple în baza citirii hărţii;tă principalele linii şi puncte
Compararea hărţii fizice cu alte
marcante: Ecuatorul, Meridihărţi tematice;anul 0o. Tropicele, Cercurile
Tehnica „Fiecare hartă spune opolare, Polii geografici;
poveste„.
• să determine poziţia contiExerciţii, situaţii-problemă denentelor, a ţării noastre, a altor
citire a hărţii, de localizare pe
obiecte geografice în raport cuhartă a elementelor redate în
liniile marcante.
texte;
Jocul didactic „Eu sînt aici”;• Orientarea
4. Orientarea geografică
geografică.
• să observe în teren orizontul,
linia orizontului, obiectele siAplicaţie practică
tuate pe linia orizontului;• să determine părţile orizontu- Orientarea în orizontul
local.
lui;• să explice regulile de lucru cu
busola;• să utilizeze busola şi mijloacele locale în orientarea geografică;• să enumere mai multe mijloace locale de orientare geografică;• să demonstreze orientarea geografică după Soare.

• Exerciţii de observare a liniei orizontului, a obiectelor,situate pe linia orizontului;
Utilizarea organizatorului grafic„Sistemul de coordonate;
Observarea şi utilizarea mijloacelor locale de orientarea peteren;
Explicarea regulilor de funcţionare a busolei.
Exerciţii de orientare cu busola.
Situaţii-probleme, exerciţii deorientare geografică;Explicarea orientării geograficedupă Steaua polară;Tehnica „Casa mea”Învelişurile Terrei
5. Selectarea şi structurarea• Analiza imaginilor din ma(18 ore)
informaţiilor din internet, dinnual, din atlasul şcolar, dinLitosfera.
surse de literatură despre înveinternet, din alte surse deNoţiuni-cheie: litosfera,lişurile interne ale Terrei.
literatură despre structura in• să prezinte informaţiile selec- scoarţa terestră, rocă,ternă a Terrei;
tate din diferite surse despre relief, munte, cîmpie, Tehnica „Tabelul caracteristiînvelişurile interne ale Terrei; podiş, vulcan, cutremur cilor”
de pămînt.
• să descrie învelişurile interne;• să caracterizeze proprietăţile
fizice ale rocilor;• să aprecieze importanţa rocilor
în viaţa omului.

13• Litosfera. Structura Experimentul utilizat la deinternă a Pămîntu- scrierea proprietăţilor fizicelui.
ale rocilor. Studierea rocilor,• Rocile. Rocile mag- colectate din localitatea natală
matice şi sedimen- şi din alte regiuni. Emiterea detare.
idei despre importanţa rocilor înviaţa omului. Utilizarea tabelului incomplet.
6. Examinarea hărţii fizice la • Factorii interni şi
externi, care duc la
identificarea şi descrierea parmodelarea scoarţei
ticularităţilor reliefului Terrei;
terestre. Cutremurele• să numească factorii interni şide pămînt. Vulcanii. • Conversaţie despre factorii
externi, care duc la formarea
reliefului;interni ai Pămîntului şi for• să descrie elementele unuimele de relief create de ei;
vulcan, a cutremurelor de păReprezentarea elementelor unuimînt;vulcan printr-un desen. Nota• să enumere mai multe mijloace • Relieful Terrei. Re- rea pe harta-contur a regiunilor
lieful continentelor. de răspîndire a cutremurelor dede protejare a omului în timpul
cutremurelor de pămînt;pămînt şi a vulcanilor. Discuţie
• să identifice pe harta fizică
în grup cu referire la regulile deprincipalele particularităţi ale
comportament în caz de cutrereliefului Terrei;
mur. Interpretarea imaginilor• să specifice caracteristicile unidin manual, din internet: stînci
tăţilor mari de relief (munţi,sculptate de vînt, văi fluviale,podişuri, cîmpii, dealuri);dune de nisip, barcane, ţărmuri• să exprime/arate corect pe hardistruse de valurile mării, plajetă principalele unităţi mari demarine ş.a., create de factorii
relief ale continentelor;
externi. Examinarea hărţii fizi• să citească harta fizică a Repuce la identificarea particulariblicii Moldova;tăţilor reliefului; Jocul didactic• să descrie relieful localităţii
„Lanţul denumirilor geografinatale.
ce”; Dictare geografică;Atmosfera.
7. Caracterizarea componen• Analizarea materialelor grafitelor atmosferei (temperatura Noţiuni-cheie: atmosfece din manual despre compoaerului, presiunea atmosferică, ra, izotermă, presiuneziţia atmosferei, despre strucatmosferică, vînt,vînturile, precipitaţiile atmosfetura pe verticală a atmosferei;rice). Perceperea şi explicarea precipitaţii atmosferice,
Observaţiile proprii asupra
ploaie, zăpadă, lapovirelaţiilor cauză – efect;
temperaturii aerului în loca• să descrie compoziţia şi struc- ţă, vreme, climă, zonălitatea natală, conversaţie.
climaticî.
tura atmosferei;
Exerciţii de măsurare a temperaturii aerului cu ajutorul
termometrului;

14

Reprezentarea• să explice cum are loc încălzi- • Atmosfera. Com- Experiment.
poziţia şi structura schematică a brîielor de presiurea atmosferei;
atmosferei.
ne pe glob;• să explice acţiunea factorilor,
Desenul schematic pe tablă lacare duc la variaţia tempera• Încălzirea atmosfe- explicarea cauzelor de formare
turii aerului;rei.
Temperatura a vîntului; Analizarea materia• să măsoare temperatura aeruaerului.
lelor cartografice din manual şi
lui cu ajutorul termometrului;• să reprezinte schematic brîiele • Presiunea atmosfe- din atlasul şcolar.Observaţiile
proprii asupra direcţiei, putepresiunii atmosferice pe glob;rică. Vînturile
rii vîntului, asupra formelor de• să caracterizeze diferite tipuri
Terrei.
precipitaţii;de vînt;• să descrie diferite forme de • Precipitaţiile atmo- Tehnica Ciorchinele;sferice.
Utilizarea organizatorului graprecipitaţii atmosferice;fic, a schiţei logice la argumen• să explice relaţia cauzală temtarea relaţiilor cauzale dintre
peratura aerului –presiunea
temperatura aerului – presiunea
atmosferică – vînt - precipitaatmosferică – vînt – precipitaţii
ţii atmosferice.
atmosferice.
• Caracterizarea vremii în lo8. Observaţii asupra compo- • Vremea şi clima.
calitatea natală la momentul
nentelor naturii în mediul lodat;
cal.
Conversaţia euristică; Studiu• să caracterizeze vremea la mo- Lucrare practică
de caz; Observaţii proprii în namentul dat;
• să completeze Calendarul Întocmirea calendaru- tură. Completarea Calendarului
vremii.
vremii în baza observaţiilor lui vremii
proprii.
9. Aplicarea unor elemente dinmatematică la măsurarea temperaturii aerului, la rezolvarea
problemelor, la analizarea materialelor grafice;• să consolideze cunoştinţele
despre gradientul termic alaerului;• să analizeze graficul „Variaţia
anuală a temperaturii aerului” pentru diferite latitudini
geografice;• să analizeze diagrama „Rozavînturilor”.

• Rezolvarea exerciţiilor, problemelor ce ţin de calcularea
temperaturii aerului la diferite altitudini;
Citirea şi analiza materialelorgrafice din manual şi din alte
surse. Analiza datelor vremii
colectate în baza observaţiilor
proprii în localitatea natală.
Descifrarea diagramei Roza vînturilor. Conversaţia euristică.

• Citirea hărţii climatice;Raportarea textului din manual
10. Utilizarea hărţii tematice la • Zonele climatice.
descrierea zonelor climatice; Importanţa climei pen- la harta climatică;tru natură
Interpretarea imaginilor şi ma• să descrie zonele climatice;terialelor grafice din manual;• să coreleze componentele unei şi viaţa omului.
zone climatică;15

Descrierea zonelor climaticedupă algoritm;
Tehnica „Călătorii prin zonele
climatice”• să aprecieze importanţa climei
în activităţile omului;• să citească harta climatică a
Republicii Moldova.

• Analizarea materialelor grafi11. Descrierea părţilor compo- Hidrosfera.
ce din manual, din alte surse
nente ale hidrosferei;
de literatură;• să explice circuitul apei în na- Noţiuni -cheie: hidrosferă, ocean planetar, Tehnica „Călătoria imaginarătură;• să aprecieze importanţa circui- mare, insulă, peninsulă, a picăturii de apă”;
arhipelag, golf, strîm- Descrierea oceanelor. Arătarea
tului apei în natură;• să caracterizeze oceanele – păr- toare, rîu, afluent, bazin pe hartă a principalelor mări,ţile componente ale Oceanului hidrografic, ape subte- insule, peninsule, strîmtori.
rane, strat permeabil, Reprezentarea schematică aPlanetar:
particularităţilor reţelei hidro• să identifice cu ajutorul hărţii strat impermeabil.
grafice a Terrei;
fizice particularităţile reţelei
• Hidrosfera. Circui- Descrierea unui obiect hidrohidrografice a uscatului;grafic conform unui algoritm,
tul apei în natură.
• să descrie elementele unui rîu;examinînd harta fizică;• să explice dependenţa rîurilor• Oceanele şi mările. Trasarea bazinului hidrografic
de relief şi climă;Curenţii oceanici.
pe harta-contur; Tehnicile „Rîul• să descrie un obiect hidrograideilor”;
fic;„Ciorchinele cu doi sateliţi”• să caracterizeze apele subtera- • Rîurile şi lacurile.
Elaborarea unei comunicări gene şi gheţarii;
ografice despre rîurile mari ale• să aprecieze importanţa apelor • Apele subterane.
Gheţarii.
ţării noastre, despre apele locauscatului;lităţii natale.
• să citească harta Reţeaua hidrografică a Republicii Moldova.
• Emiterea de idei;
12. Aplicarea unor elemente Biosfera.
Demonstrarea şi comentareadin ştiinţe, biologie la învăţaNoţiuni-cheie: biosferă, imaginilor cu subiectul „În lurea biosferei, a solului;• să recunoască factorii, care sol, mediul de viaţă, mea plantelor şi animalelor”
duc la dezvoltarea şi repar- zonă naturală.
Tehnica „Demers expozitiv”
tiţia diversităţii lumii orgaTehnica „Pînza discuţiei”; Tehnice;• Biosfera. Factorii, nica „Eu cercetez”, Tabelul de• să descrie lumea vegetală şicare determină di- caracteristici;
lumea animală a Terrei;
versitatea lumii or- Utilizarea observaţiilor proprii• să descrie lumea vegetală şi
ganice pe Pămînt.
în investigarea lumii organicecea animală din localitatea
în localitatea natală;natală;• Solul. Caracteristici Propunerea măsurilor de pro• să explice factorii de formare
generale.
tecţie a plantelor şi animalelor,a solului;a solurilor în localitatea natală.
• să caracterizeze principalele • Zonele naturale.
Identificarea zonelor naturale
tipuri de soluri pe Terra;pe hartă, descrierea lor. Emite• să descrie zonele naturale ale
rea de idei.
Terrei;• să manifeste o atitudine grijulie faţă de componentele
lumii organice şi de sol.

16

Societatea umană
13. Aprecierea aspectelor soci• Utilizarea hărţii la examia Terrei (4 ore)ale, civice şi culturale ale spanarea densităţii, repartiţiei
ţiului geografic la nivel local, Noţiuni-cheie: populapopulaţiei şi a altor indici deţia, densitatea populaţiregional şi global;
mografici:• să utilizeze harta populaţiei la ei, rasă umanî, agricul- Descrierea raselor umane;
explicarea repartiţiei populaţi- tură, industrie.
Tehnicile:”Oraş la apă”, „Jo• Populaţia
Terrei. cul ţărilor”, „Robingo” „Cinciei şi densităţii pe glob;
Repartiţia şi densi- ţări”, „ Tabelul incomplet”;• să descrie rasele umane;tatea populaţiei.
• să numească principalele limbi„Interviul”; „Reportajul”;• Rasele umane. Po- Utilizarea imaginilor din invorbite de popoarele lumii;
poarele lumii.
• să caracterizeze aşezările
ternet despre diferite tipuri deumane, obiceiurile, tradiţiile • Aşezările umaneaşezări umane; Tabelul carac• Îndeletnicirile po- teristicilor; Discuţii despre acpopoarelor lumii;pulaţiei.
Agricul- tivităţile omului în localitatea• să descrie principalele îndelettura.
Industria. natală;niciri ale populaţiei pe glob.
Transportul.
Ocrotirea Terrei
14. Manifestarea atitudinii gri• Elaborarea comunicărilor ge(2 ore)julii pentru calitatea mediului
ografice, a referatelor:
natural în localitatea natală şiCompletarea portofoliului; Teh• Ocrotirea Terrei - nica „Tabelul simbolic”; Tabelul
pe plan global.
ocrotirea vieţii.
• să stabilească factorii, care duc„Cauze-efecte” Studiu de cazla degradarea mediului natural
Observările proprii asupra comîn localitatea natală şi pe glob;
ponentelor naturii în localitatea• să deducă consecinţele, degranatală;dării mediului natural în locaPropunerea soluţiilor pentru
litatea natală şi pe glob;
ameliorarea mediului în locali• să propună idei, soluţii pentru
tatea natală, în plan regional şiameliorarea mediului natural în
global.
plan local, regional şi global.

Principalele denumiri geografice
Vulcani activi: Vezuviu, Etna, Hekla, Kliucev.
Vulcani stinşi: Kilimanjaro.
Munţi: Alpi, Scandinaviei, Carpaţi, Caucaz, Ural, Himalaya.
Podişuri: Moldovei Centrale, Central Rus, Tibet, Deccan, Braziliei.
Dealuri: Bălăneşti.
Cîmpii: Cîmpia Europei de Est, Cîmpia Mării Negre, Cîmpia Caspică, Cîmpia
Indo-Gangetică, Cîmpia Mesopotamiei, Cîmpia Amazonului.
Oceane: Pacific, Atlantic, Arctic, Indian.
Mări: Marea Neagră, Marea Mediterană, Marea Baltică, Marea Bering.
Insule: Groenlanda, Madagascar, Insulele Japoniei.
Peninsule: Arabia, India, Scandinavă.
Golfuri: Biscaya, Bengal, Persic.
Strîmtori: Gibraltar.
Cascade: Angel, Niagara.
Rîuri: Dunărea, Prut, Nistru, Amazon, Ind, Gange, Huang-He, Chang Jiang, Congo.
17

GEOGRAFIA CONTINENTELOR ŞI OCEANELOR,
clasa a VI-a
Subcompetenţe

Conţinuturi

1. Comunicarea corectă în
limba maternă cu utilizarea adecvată a termenilor
geografici;
Notă: Subcompetenţa este
universală, pentru toate unităţile de învăţare ale disciplinei date.
Descriptorii:• să identifice termenii specifici în textele din manualşi din alte surse de literatură;• să definească termenii noi;• să efectueze în scris o descriere geografică coerentă, cursivă, lizibilă în limba maternă;• să utilizeze termenii specifici în comunicările geografice orale.

Continente şi bazine
oceanice.
(7 ore)2. Manifestarea interesului ştiinţific în raport cu
originea şi cunoaşterea
continentelor;• să explice originea continentelor şi oceanelor;• să analizeze materialele
cartografice şi grafice, carereflectă caracteristicile continentelor şi evoluţia lor;• să prezinte interes faţă deapariţia şi evoluţia continentelor.
3. Măsurarea distanţelor
şi determinarea coordonatelor geografice utilizînd
elementele matematice alehărţii;• să utilizeze scara hărţii lamăsurarea distanţelor;Noţiuni-cheie:
continent,
bazin oceanic,
scara hărţii,reţea de grade,
latitudine geografică,longitudine geografică,coordonate geografice;Activităţi recomandate deînvăţare şi evaluare• Explicarea termenilor specifici; Definirea termenilornoi;Elaborarea unui text scris,utilizînd termenii specifici;Interpretarea imaginilor cu
utilizarea adecvată a termenilor specifici;
Tehnica Scrisoare geografică; Tehnica Revizuirea circulară;Tehnica Asocieri forţate;Tehnica Maratonul de scriere;
Tehnica Presupuneri printermeni, Completarea tabelului de concepte;
Tehnica Hexagonul.

• Originea continentelor şi • Analizarea materialelorbazinelor oceanice.
cartografice despre evoluţia configuraţiei continen• Cunoaşterea continentelor;
telor.
• Descrierea călătoriilor geCălătoriile geografice:ografice. Deducerea conFernando Magellan,
cluziilor despre importanCristofor Columb,ţa călătoriilor geograficeAmerigo Vespucci,
pentru cunoaşterea conBartolomeu Dias,
tinentelor, pentru dezvolVasco da Gama,
tarea ştiinţei geografice,David Livingstone,
pentru societate.
James Cook,
Roald Amundsen,
Robert Scott.
• Rezolvarea exerciţiilor ce• Harta geografică. Eleţin de citirea elementelormentele matematicegeografice şi matematiceale hărţii fizice;
Utilizarea globului negru laînvăţarea reţelei de grade,18• să aplice reţeaua de grade Lucrare practică
la determinarea coordona- Determinarea coordonatelor  geografice, aplicînd
telor geografice;• să aprecieze importanţa reţeaua de grade a hărţii.
elementelor matematiceale hărţii geografice.

4. Examinarea hărţii fizicela identificarea particularităţilor poziţiei fizico-geografice a continentelor;• să descrie particularităţile
poziţiei fizico-geograficeale continentelor;• să explice relaţia cauzală
dintre poziţia geografică
şi condiţiile naturale ale
continentelor;• să compare poziţia geografică a continentelor.

5.Citirea şi interpretareahărţilor tematice la caracterizarea componentelor
naturii continentelor;• să caracterizeze particularităţile componentelor
naturii continentelor, utilizînd posterul şi alte strategii didactice complexe;• să explice procesele, fenomenele naturii, specifice
pentru fiecare continent;• să exprime corect numele
proprii, termenii geografici;• să aprecieze rolul componentelor naturii în cadrul
mediului natural al continentelor.

Caracterizarea
continentelor(23 ore)Noţiuni-cheie: poziţia
fizico-geografică a continentului, platformă, scut,regiune de orogen, erăgeologică, factori endogeni,
factori exogeni, climă, zonăclimatică, regiune climatică,Africa, America de Sud,
(18 ore)• Poziţia fizico-geografică.
• Unităţile structurale ale
scoarţei terestre. Evoluţia geologică a teritoriului. Substanţele minerale
utile. Relieful.
• Clima. Factorii de formare a climei. Zonele
climatice. Apele.
• Zonele naturale. Populaţia şi statele continentelor .

19

a termenilor „latitudine şi
longitudine geografică” Desenul liber pe tablă, utilizat
la determinarea coordonatelor geografice;Rezolvarea situaţiilor
probleme ce ţin de determinarea coordonatelor
geografice.
• Identificarea particularităţilor poziţiei fizico-geografice a continentelor peharta fizică;Utilizarea tehnicii Soarele
ideilor. Descrierea poziţiei
fizico-geografice,utilizînd
algoritmul de caracterizare;
Localizarea pe harta-contura obiectivelor, care caracterizează poziţia fizico-geografică a continentelor;
Utilizarea Tabelului Particularităţi consecinţe;Tabelul Avantaje, dezavantaje;
Evaluarea prin hexagon;
Utilizarea haicului;• Citirea şi interpretareahărţilor tectonice în descrierea evoluţiei teritoriului;Compararea continentelor,privind gradul de asigurare cu substanţe minerale
utile, completarea tabelului
comparativ;
Compararea hărţilor tematice (harta fizică şi harta
tectonică);Completarea schemei
radiare ”Particularităţile
reliefului”;
Utilizarea algoritmuluila descrierea formelor derelief;

6. Identificarea relaţiilor
dintre componentele naturale specifice continentelor;• să explice relaţiile dintre
componentele naturii;• să compare particularităţile componentelor naturii
continentelor;• să caracterizeze zonele
climaterice şi naturale ale
continentelor;• să coreleze componentele
zonelor climatice şi naturale ale continentelor;• să selecteze informaţii
geografice noi din diferite
surse de literatură, din internet pentru caracterizarea componentelor naturii;• să citească /interpretezehărţile tematice;• să rezolve situaţii-probleme, diferite tipuri deexerciţii, utilizînd suportul
cartografic al hărţii;• sa aprecieze rolul componentelor naturii pentru natură şi viaţa omului;• să arate corect pe hartă
obiectele geografice;• să aprecieze asigurarea
continentelor cu resurse
naturale.

Australia şi Oceania(4 ore)• Poziţia fizico-geografică.

Lucrare practică
Descrierea comparativă apoziţiei fizico-geografice a  continentelor Australia şi  
Africa• Unităţile structurale ale
scoarţei terestre. Evoluţia geologică a teritoriului. Substanţele minerale
utile. Relieful.

• Clima. Factorii de formarea climei. Zonele climatice. Apele.

• Zonele naturale.

• Populaţia şi statele con7. Respectarea culturii
tinentelor
popoarelor lumii;• să caracterizeze indicii populaţiei continentelor;• să exploreze informaţii ştiinţifice noi despre populaţia continentelor, tradiţiile,
obiceiurile popoarelor;• să aprecieze
aspectelesociale, civice şi culturale
ale spaţiilor geografice ale
continentelor;

20

Interpretarea imaginilor din
manual, din alte surse de literatură;Utilizarea calculatorului;
Identificarea pe hartă a zonelor climatice, exerciţii deinterpretare a hărţii;Explicarea relaţiilor dintre
elementele climatice;
Utilizarea algoritmului la descrierea unei zone climatice;
Utilizarea itemilor perechi laevaluare; Completarea tabelului incomplet;
Utilizarea hărţii fizice la descrierea particularităţilor reţelei hidrografice.
Completarea schemelor, tabelelor;
Reprezentarea grafică şi explicarea dependenţei rîurilor
de relief şi climă; Identificarea pe hartă a zonelor naturale;
Demonstrarea imaginilor,care reflectă peisaje din diferite zone naturale; Utilizarea
algoritmului la descrierea
unei zone naturale;
Utilizarea
reprezentărilor
grafice la explicare relaţiilor
interreciproce dintre componentele unei zone naturale;• Completarea tabelului decaracteristici al indicilor
populaţiei.
Compararea hărţilor tematice;
Citirea şi interpretarea hărţii
populaţiei;Completarea tabelelor;
Demonstrarea la calculator
a tradiţiilor naţionale ale popoarelor;
Diferenţierea statelor pe
continente după gradul dedezvoltare economică, poziţia geografică;• să numească cele mai dezvoltate state din punct devedere economic ale continentelor şi capitalele lor.

Antarctida(1 oră)Completarea de tabele, aschemelor, a organizatorilor
grafici;

Particularităţile naturii• Citirea şi interpretarea
8. Caracterizarea OceanuOceanul Indianhărţii fizice a Oceanului
lui Indian.
(2 ore)Indian;• să descrie poziţia fizicoUtilizarea tabelului simgeografică a Oceanului• Poziţia fizico-geografică. bolic;
Indian;Relieful bazinului
Completarea tabelului de• să caracterizeze particulaoceanic. Clima. Curenţii
caracteristici;rităţile naturii Oceanului
oceanici. Lumea organică. Utilizarea calculatorului;
Indian;Importanţa economică a
Analizarea imaginilor din• să aprecieze importanţa
oceanului.
manual şi din alte surse;
Oceanului Indian pentru
Emiterea ideilor; Evaluare
natură şi societate.
reciprocă;Autoevaluare.
Principalele denumiri geografice.
Africa:Extremităţi: c. Blanc, c. Acelor, Capul Verde, c. Guardafui.
Insule: Madagascar, Canare.
Peninsule: Somalia.
Strîmtori: Mozambic.
Canaluri: Suez.
Munţi: Atlas, Capului, Scorpiei (Dragonului).
Vulcani: Kenya, Kilimanjaro, Camerun.
Podişuri: Etiopiei, Africii de Est, Saharei.
Depresiuni: Kalahari, Congo, Niger, Ciad.
Cîmpii: Guineei, Senegal, Mozambic.
Rîuri: Nil, Congo, Niger, Zambezi, Orange, Limpopo.
Lacuri: Tanganyika, Victoria, Ciad.
America de Sud:
Extremităţi: c.Gallinas, c.Horn, c.Branco, c.Parinas.
Strîmtori: Drake, Magellan.
Munţi: Anzi cu vîrful Aconcagua.
Vulcani: Chimborazo, Cotopaxi.
Podişuri: Braziliei, Guyanei, Patagoniei.
Cîmpii: Amazonului, Orinoco, La-Plata: Gran Chaco, Entre Rios.
Rîuri: Amazon, Parana, Orinoco.
Lacuri: Maracaibo, Titicaca.
Australia:
Extremităţi: c.York, c.Wilson, c.Steep Point, c.Byron.
Insule: Noua Guinee, Tasmania.
Peninsule: Arnhem, Cape York.
Golfuri: Carpentaria, Marele Golf Australian.

21Munţi: Marei Cumpene de Ape, Alpii Australiei, Vîrful Kosciusko.
Cîmpii: Marea Cîmpie a Australiei.
Rîuri: Murray, Darling.
Lacuri:Eyre.
Marea Barieră de Corali.
Antarctida:
Peninsule: Antarctică.
Mări: Marea Weddell, Marea Ross, Marea Amundsen.
Munţi: Transantarctici, vîrful Vinson.
Vulcanul activ Erebus.
Oceanul Indian:Strîmtori: Malacca, Torres, Bass.
Mări: Marea Roşie, Marea Arabiei.
Golfuri: Bengal.
GEOGRAFIA CONTINENTELOR ŞI OCEANELOR,

clasa a VII-a
Subcompetenţe.

Conţinuturi

1. Comunicarea corectă în
limba maternă cu utilizarea adecvată a termenilor
geografici;
Notă: Subcompetenţa este
universală, pentru toate unităţile de învăţare la disciplinadată.
• să identifice termenii specifici în textele din manual şi
din alte surse de literatură;• să definească termenii noi;• să efectueze în scris o descriere geografică coerentă,cursivă, lizibilă în limba
maternă;• să utilizeze termenii specifici în comunicările geografice orale.

Caracterizarea
continentelor(27 ore)Activităţi recomandate deînvăţare şi evaluare•

Selectarea
termenilor
specifici din text;
Definirea termenilor noi; Formularea de idei cu utilizareaNoţiuni-cheie: estuar, deltă, termenilor specifici;
Elaborarea textelor mici, afiord, morene, regiune clicomunicărilor geografice;matică, factori climatogeni, Tehnica Careul întrebărilor,
alizee, muson, tornade,
Tehnica Revizuirea circularegim hidrologic, cădereară;rîului, cumpăna apelor, lac
Tehnica SINELG;
natural, lac de acumulare,
Tehnica Comentaţi imaginea;mlaştină, zonalitate deTehnica Scriere reflexivă;altitudine, parc natural, reTehnica Brainstorming-ul,
zervaţie naturală, mulatru,
Tehnica Maratonul de scriemetis, zambos.
re;Tehnica de evaluare Hexagonul.

America de Nord
• Utilizarea
algoritmului
2. Examinarea hărţii la(9 ore)la caracterizarea poziţiei
caracterizarea poziţiei
• Poziţia fizico-geografică.
fizico-geografice a contifizico-geografice a contiEvoluţia cunoaşterii
nentelor;
nentului;continentului. Unităţile Completarea tabelului Parti• să caracterizeze poziţia
fizico –geografică a constructurale ale scoarţei
cularităţi, consecinţe;tinentelor conform unuiterestre.
algoritm;22• să explice relaţia cauzală Substanţele minerale utile.
Relieful.
dintre poziţia geografică
Lucrare practică
şi condiţiile naturale ale
Descrierea  unei unităţi
continentelor;de relief.
• să compare poziţia geografică a continentelor• Clima.Particularităţile
generale. Zonele clima• 3. Utilizarea posterului,tice. Apele de suprafaproiectului şi a altor
ţă. Zonele naturale ale
metode complexe la caAmerici de Nord.
racterizarea particularităţilor componentelor• Populaţia şi statele connaturii continentelor;• să selecteze informaţii
tinentului America degeografice noi din diferiNord.
te surse de literatură, dininternet pentru caracteriEurasia
zarea componentelor na(18 ore)turii;• să caracterizeze particularităţile componentelor • Poziţia fizico-geografică. Evoluţia cunoaşterii
naturii;
continentului.
• să compare particularităţile componentelor naturii;• să citească /interpreteze • Unităţile structurale ale
scoarţei terestre. Subhărţile tematice, materistanţele minerale utile.
alele grafice şi imaginile din manual şi din alte
Relieful.
surse;• să exprime corect denu- • Clima.Particularităţi generale. Zonele climatice.
mirile geografice, numele
proprii;• să arate corect pe harta
murală denumirile geografice;• să caracterizeze zonele
Lucrare practică
climatice;
Descrierea unei zone
• să compare două regiuni
climaticeclimatice;• să descrie zonele naturale
conform algoritmului;• să utilizeze posterul şialte metode complexe lacaracterizarea regiunilor
fizico-geografice ale continentului Eurasia.
4. Argumentarea relaţii• Apele de suprafaţă.
lor dintre componentele
Zonele naturale alenaturii;
Eurasiei.
• să explice procesele, fenomenele naturii, relaţiile
cauză-efect;23

Tehnica Haicul;
Tabelul Avantaje-dezavantaje;  
Tabelul comparativ.

• Conversaţia euristică;Descrierea; Completarea tabelelor, schemelor, organizatorilor grafici la caracterizarea componentelor naturii;
Rezolvarea exerciţiilor, a situaţiilor-probleme cu utilizarea suportului cartografic;
Compararea hărţilor tematicela stabilirea relaţiilor cauzale
dintre unităţile structurale
tectonice unităţile mari derelief şi substanţele minerale
utile;
Citirea şi interpretarea hărţii
fizice în identificarea particularităţilor fizice ale reliefului; Utilizarea tabelelor,schemelor, organizatorilor
grafici la caracterizarea reliefului;
Utilizarea itemilor perechi
la evaluare;
Citirea hărţii climatice a continentelor.
Caracterizarea zonelor climatice conform unui algoritm.
Tehnica “Călătorie prin zonele climatice“.

Compararea a două regiuni
climatice;
Reprezentarea grafică a particularităţilor rîurilor, caredepind de relief şi climă;Descrierea vegetaţiei, lumii
animale, a solurilor. Utilizarea tabelului incomplet.
Tabelul caracteristicilor.
Tabelul simbolic. Posterul.
Haicul. Portofoliul elevului.
Evaluarea reciprocă. Autoevaluarea.

• să exploreze informaţii
ştiinţifice noi pentru completarea portofoliului;• sa aprecieze rolul componentelor naturii pentru
natură şi viaţa omului.
5. Aprecierea gradului deasigurare cu resurse naturale pentru fiecare continent;• să identifice pe hartă fizică repartiţia substanţelor
minerale utile;• să aprecieze gradul de asigurare a continentelor cu
substanţe minerale utile şialte resurse naturale.

Explicarea fenomenelorgeologice climatice, hidrologice;
Explicaţia relaţiilor cauzale;
Descrierea componentelorzonei naturale conform unuialgoritm; Utilizarea itemilor
duali şi perechi la evaluare.
Grila de evaluare.

6.Rezolvarea problemelor,a situaţiilor probleme, ceţin de explicarea fenomenelor şi proceselor naturii
continentelor;• să rezolve situaţii-probleme, diferite tipuri de exerciţii, utilizînd suportul
cartografic al hărţii.
• Populaţia Asiei. Regio7. Respectarea culturii
narea fizico-geografică.
popoarelor lumii;
Statele.
• să caracterizeze populaţia
continentelor;• să diferenţieze statele
continentelor după regiunile geografice;• să aprecieze aspectele
sociale, civice şi culturale
ale spaţiilor geografice ale
continentelor;• să numească cele mai dezvoltate state din punct devedere economic ale continentelor şi capitalele lor;• să selecteze informaţii dindiferite surse despre tradiţiile, obiceiurile popoarelor.

24• Examinarea hărţii tematice, a materialelor graficela caracterizarea populaţiei.
Interpretarea hărţii populaţiei; Compararea hărţilor
tematice la explicarea factorilor repartiţiei spaţiale a
populaţiei. Utilizarea hărţii
politice la diferenţierea statelor conform regiunilor geografice.
Demonstrarea imaginilor cu
obiceiuri, tradiţii ale popoarelor;
Completarea portofoliului;Elaborarea unui referat.
Utilizarea posterului.

8. Citirea şi interpretarea
Caracterizarea Oceanelorhărţii la caracterizarea(5 ore)oceanelor• să descrie poziţia fizico- • Oceanul Arctic. Poziţia
fizico-geografică. Religeografică a oceanelor;eful fundului oceanic.
• să caracterizeze compoClima. Curenţii oceanentele naturii oceanelor;nici. Lumea organică.
• să aplice suportul cartoProblemele ecologice.
grafic al hărţii la măsu- • Oceanul Atlantic. Pozirarea distanţelor, la deţia fizico-geografică. Reterminarea coordonatelor
lieful fundului oceanic.
geografice;Clima. Curenţii oceanici. Lumea organică.
• să aprecieze resursele naProblemele ecologice.
turale ale oceanelor.
• Oceanul Pacific. Poziţia
fizico-geografică. Relieful fundului oceanic.
Clima. Curenţii oceanici. Lumea organică.
Problemele ecologice.

• Utilizarea tabelului simbolicla caracterizarea
oceanelor;
Descrierea condiţiilor naturale ale oceanelor; Completarea portofoliului. Haicul;
La evaluare poate fi utilizat
hexagonul, cubul, posterul,
grila de evaluare.

Principalele denumiri geograficeAmerica de Nord
Extremităţi: c. Murchison, c. Mariato, c. Prinţului de Wales, c. Saint Charles.
Strîmtori: Bering.
Peninsule: Florida, California, Labrador.
Munţi: Appalaşi, Coastei, Cascadelor, Stîncoşi, Mackenzie, Brooks, Sierra Nevada.
Vulcani: Popocatepetl.
Cîmpii: Marele Cîmpii, Cîmpiile Centrale.
Podişuri: Laurenţian, Preriilor, Colorado, Marelui Bazin.
Rîuri: Mississippi şi Missouri, Colorado, Mackenzie, Yukon.
Lacuri: Marile Lacuri, Marele Lac Sărat, Marele Lac al Ursului.
Eurasia
Extremităţi: c. Roca, c. Celiuskin, c. Piai, c. Dejnev.
Insule: Novaia Zemlea, Islanda, Irlanda, Sahalin.
Strîmtori: Gibraltar, Bosfor, Dardanele.
Peninsule: Kola, Iberică, Apenină, Crimeea, India, Indochina.
Munţi: Alpi, Apenini, Dinarici, Carpaţi, Caucaz, Zagros, Pamir, Himalaya cu v.Everest,
Verhoiansk, Tian-Shan.
Podişuri: Transilvaniei, Volînic-Podolic, Masivul Central, Central Rus, Valdai, Siberiei
Centrale, Deccan.
Cîmpii: Română, Padului, Europei de Est, Niprului, Germano-Polonă, Bazinul Londrei,
bazinul Parisului, Mesopotamiei, Indo-Gangetică, Marea Cîmpie Chineză, Siberiei de Vest.
Rîuri: Volga, Dunărea, Ural, Nipru, Peciora, Nistru, Rin, Enisei(cu Angara), Obi(cu Irtîş),Huang He, Mekong, Amur, Lena.
Lacuri: Balaton, Sf.Ana, Ladoga, Onega, Marea Caspică, Aral, Baikal, Balhaş, Issîk-Kul,
Marea Moartă.
Oceanul Arctic
Mări: Groenlanadei, Norvegiei, Barents, Albă, Kara, Laptev, Siberiei de Est.
Insule: Groenlanda, Novaia Zemlea.

25

Oceanul Atlantic
Mări: Nordului, Norvegiei, Caraibilor.
Insule: Antilele Mari.
Golfuri: Mexic, Biscaya.
Strîmtori: Davis.
Fose: Puerto-Rico.
Oceanul PacificMări: Ohotsk, Marea Japoniei, Chinei de Est, Chinei de Sud.
Strîmtori: Bering, Drake.
Insule: Sondele mari şi Sondele mici, Filipine.
Fose: Marianelor, Filipinelor.
Dorsale: Pacificului de Est şi Pacificului de Sud.
GEOGRAFIA FIZICĂ A REPUBLICII MOLDOVA, clasa a VIII-a

Subcompetenţe

Conţinuturi

Activităţi recomandate deînvăţare şi evaluare

1. Comunicarea corectă în
Republica Moldova.
limba maternă cu utilizaParticularităţi generale
rea adecvată a termenilor(3 ore)geografici;
Notă: Subcompetenţa este Noţiuni cheie: poziţie fizicouniversală, pentru toate unităţile de învăţare la disciplina geografică a ţării.
dată.
• să identifice termenii specifici în textele din manual şi
din alte surse de literatură;• să definească termenii noi;• să efectueze în scris o descriere geografică coerentă, cursivă, lizibilă în limba
maternă;• să utilizeze termenii specifici în comunicările geografice orale.

• Elaborarea în scris a unui
text coerent, a unei comunicări, în care să utilizeze
termenii specifici;
Dictare geografică;Completarea tabelului deconcepte;
Identificarea termenilor în
alte surse de literatură. Tehnica Interviul.
Interpretarea imaginilor în
care să utilizeze termenii
specifici;
Tehnica Scrisoare geografică;Tehnica Revizuirea circulară:2. Examinarea şi interpre- • Poziţia fizico-geografică.
tarea hărţilor tematice la
Din istoria cercetărilor
descrierea poziţiei fizico-gegeografice a teritoriului;ografice, a unităţilor structurale, a evoluţiei geologiceşi a componentelor naturii
Republicii Moldova;• să identifice pe harta fizică particularităţile poziţiei
fizico-geografice a ţării;• Descrierea, Conversaţia;Lucrul cu harta fizică la identificarea
particularităţilor
fizice a poziţiei fizico-geografice;Tehnica Graficul T;
Reprezentarea schematică aparticularităţilor poziţiei fizico-geografice a Republicii
Moldova;

26

Citirea şi interpretarea hărţii
• să aprecieze rolul poziţiei
tectonice la descrierea unităfizico-geografice asupraţilor structurale;
condiţiilor naturale ale ţăExaminarea materialelor carrii noastre;
tografice la descrierea etape• să descrie cercetările geoEvoluţia teritoriului şilor de evoluţie geologică agrafice ale teritoriului;
structura geologică
teritoriului;• să descrie unităţile structu(3 ore)
Compararea hărţilor tematicerale ale teritoriului;în stabilirea relaţiilor cauzale• să analizeze principalele Noţiuni-cheie:
dintre unităţile structurale,
caracteristici ale evoluţiei platformă, scut, regiune deunităţile de relief şi substangeologice a teritoriului ţă- orogen.
ţele minerale utile.
rii noastre;• să compare hărţile tectoni- • Unităţile structurale ale
teritoriului.
că cu cea fizică;Evoluţia geologică a teri• să identifice pe hartă subtoriului. Substanţele mistanţele minerale utile;nerale utile.
• Identificarea particulari3.Caracterizarea compotăţilor reliefului pe harta
Caracterizarea
nentelor naturii (relieful,componentelor naturii
fizică;clima, apele, vegetaţia,(23 ore)Completarea de tabele, schelumea animală, solurile);me;• să caracterizeze particuNoţiuni-cheie: procese
Analizarea materialelor gralarităţile componentelor endogene, procese exogefice şi cartografice la explinaturii;ne, platou, cîmpie, colină,• să efectueze observaţii hîrtop, silvostepă, stepă, arii carea proceselor endogene şi
exogene;proprii asupra componen- protejate, rezervaţii ştiinţitelor naturii;
fice, rezervaţii peisagistice, Explicarea proceselor exogene în baza observaţiilor• să analizeze materiale monumente ale naturii.
proprii;
cartografice şi grafice laStudiu de caz;caracterizarea componen- • Relieful.
Particularităţi generale.
Rezolvarea situaţiilor-probletelor naturii;
mă, a exerciţiilor;• să selecteze informaţii ge- Procesele endogene.
Caracterizarea elementelorografice noi din diferite Unităţile de relief.
climatice în baza examinării
surse de literatură, din in- Procese exogene.
hărţilor tematice, a analizării
ternet pentru caracterizarea Forme de relief.
Importanţa reliefului înclimogramelor, rozei vînturicomponentelor naturii.;lor, a observaţiilor proprii în• să descrie comparativ zo- natură şi în viaţa omului.
natură;nele naturale;
Demonstrarea imaginilor la• să exploreze informaţii şti- • Clima.
explicarea fenomenelor cliinţifice noi pentru comple- Factorii climatogeni.
Elementele climatice.
matice;tarea portofoliului;• sa aprecieze rolul compo- Caracterizarea anotimpu- Lucrul cu harta fizică la identificarea particularităţilor renentelor naturii pentru na- rilor.
Protecţia aerului atmosfe- ţelei hidrografice: Descriereatură şi viaţa omului.
ric.
unui obiect hidrografic conform unui algoritm;
4. Exprimarea corectă adenumirilor geografice• să citească /interpretezehărţile tematice;27• să exprime corect denu- • Apele.
mirile geografice, numele Particularităţile generale.
Apele curgătoare.
proprii;• să arate corect pe hartă mu- Apele stătătoare.
rală denumirile geografice.

Demonstrarea imaginilor
la explicarea fenomenelorhidrologice;Reprezentarea grafică afactorilor de dezvoltare avegetaţiei.
Lucrarepractică
5. Utilizarea informaţiilor
Examinarea hărţii vegetaţiDescrierea unui obiect
din internet şi din alte surhidrografic
ei, a imaginilor din manual
se la explicarea proceselor
la descrierea tipurilor deşi fenomenelor naturii;
Apele subterane.
vegetaţie;• să explice proceseProtecţia apelor.
Completarea tabelului dele cauzate de factorii
endogeni,exogeni, fenome- • Vegetaţia naturală. Par- caracteristici;
nele climatice, hidrologice;ticularităţi generale. Ti- Caracterizarea lumii ani• să manifeste interes faţăpurile de vegetaţie. Pro- male în baza observaţiilor
de procesele şi fenomeneletecţia lumii vegetale.
proprii, a examinării hărţii
naturii;
tematice;• Lumea animală. Particu- Utilizarea itemilor perechi la
6. Argumentarea prinlarităţi generale. Compleevaluare;exemple concrete a relaxele faunistice. Protecţia
Elaborarea unui proiect deţiilor cauză – efect dintre
lumii animale.
protecţie a lumii vegetale
societate şi natură, a relaţiilor reciproce dintre com- • Solul. Factorii de for- şi animale din localitatea
ponentele naturii;mare a solului. Tipurile natală.
• să
argumenteze prinde sol (cernoziom, soluri Utilizarea reprezentărilor
exemple concrete relaţiile
cenuşii şi soluri brune). grafice la explicarea factoricauză-efect dintre societaProtecţia solului.
lor de formare a solurilor;te şi natură;Completarea tabelului• să explice relaţiile recisimbolic la caracterizarea
proce dintre componentele
tipurilor de sol;
naturii;
Emiterea de idei, studiu de• să explice consecinţele imcaz, propuneri de utilizare
pactului antropic în mediulraţională şi protecţie a solunatural;• să propună soluţii de amelui în localitatea natală;liorare a mediului natural.
Utilizarea reprezentărilor
grafice la explicaţia relaţiilor
7. Aplicarea unor elemenreciproce dintre componente din matematică, ştiinţe,tele unei zone naturale;tehnologii la studierea comDescrierea zonelor naturale;ponentelor naturii mediului
Elaborarea unui demers către
local, la rezolvarea probleautorităţile locale despre
melor, a situaţiilor-probleproblemele mediului natural;me;• să rezolve situaţii-probleExpunerea în panel a unuime, diferite tipuri de exerconţinut.
ciţii, utilizînd suportul carScrierea textului unui pliant
tografic al hărţii;pentru a fi publicat.

28• să construiască un demers • Zonele naturale.
geografic problematizat;
Lucrare practică
• să elaboreze exerciţii, întrebări problematizate, si- Caracterizarea unei zone
naturaletuaţii-probleme ce ţin decunoaşterea componentelor
naturii spaţiului nostru.

Documentarea în reţeaua internet.
Aplicarea grilei de evaluare.

• Argumentări,dezbateri,
8. Autoformarea prin întocProblemele ecologiceemiterea de idei, propuneri
mirea portofoliului, proiec(3ore)de ameliorarea a mediului
telor în procesul de studierenatural în ţara noastră;a componentelor naturii;• Problemele ecologice ale
Elaborarea proiectelor de pro• să efectueze investigaţii ale
Republicii Moldova.
tecţie a naturii;
componentelor naturii în
localitatea natală şi în plan • Ariile naturale protejate. Utilizarea calculatorului în demonstrarea stării ecologice a
regional;
Rezervaţii ştiinţifice.
componentelor naturii.
• să esenţializeze problemeScrierea unui rezumat pentru ale ecologice ale Republicii
Rezervaţii peisagistice.
fi publicat.
Moldova;
Rezolvarea unui chestionar.
• să elaboreze un proiect deMonumente ale naturii. Argumentarea pro şi contra
investigaţie a apelor, a vealternativelor ideilor, soluţiilor,getaţiei, a lumii animale din
informaţiilor.
localitate;
Aplicarea grilei de evaluare.
• să propună căi de soluţionare a problemelor ecologice;• să aprecieze importanţa ariilor protejate în Republica
Moldova;• să prezinte rezultatele investigării la conferinţe ştiinţifice.
Principalele denumiri geografice

Puncte extreme: Giurgiuleşti, Naslavcea, Criva, Palanca.
Podişuri: Moldovei de Nord, Podoliei, Nistrului, Codrilor.
Coline: Tigheci, Ciulucurilor.
Dealuri: Bălăneşti, Veveriţa, Măgura, Vădeni, Rediul, Rădoaia, Lărguţa.
Cîmpii: Bălţilor, Prutului de Mijloc, Prutului Inferior, Nistrului Inferior, Moldovei
de Sud.
Rîuri: Dunărea, Prut, Nistru, Răut, Cogîlnic, Bîc, Botna, Ialpug, Camenca, Ichel.
Lacuri naturale: Beleu, Manta, Cahul, Dracele, Foltane, Bîc (Sălaş).
Lacuri de acumulare:Dubăsari, Costeşti-Stînca, Ialoveni, Ghidighici, Cuciurgan.
Rezervaţii ştiinţifice: ,,Codrii”, ,,Plaiul Fagului”, ,,Pădurea Domnească”, ,,Prutul deJos”, ,,Iagorlîc”.
29

GEOGRAFIA UMANĂ A REPUBLICII MOLDOVA,
clasa a IX-a

Subcompetenţe

ConţinuturiPoziţia
1. Comunicarea corectă în
economico-geograﬁcălimba maternă cu utilizaşi organizarea teritorea adecvată a termenilor
riuluigeografici;(2 ore)Notă: Subcompetenţa este
univerasală pentru toateunităţile de învăţare ale dis- Noţiuni-cheie: poziţie
economico-geografică,ciplinei date;• să identifice termenii spe- comună, oraş, municicifici în textele din ma- piu, unitate administranual şi din alte surse de tiv-teritorială.
literatură;• să definească termenii noi;• să efectueze în scris o
descriere geografică coerentă, cursivă, lizibilă în
limba maternă;• să utilizeze termenii specifici în comunicările geografice orale.
2. Caracterizarea particula- • Teritoriul şipoziţia economicorităţilor poziţiei economicogeograﬁcă a Repugeograﬁce a Republicii
blicii Moldova.
Moldova;• să caracterizeze particu- • Organizarea administrativ-teritorială.
larităţile poziţiei economico-geografice a Republicii Moldova;• să aprecieze avantajele
şi dezavantajele poziţiei
economico-geografice aţării noastre.
• să aprecieze aspectele
geopolitice ale poziţiei
ţării noastre.

30

Activităţi recomandate deînvăţare şi evaluare• Elaborarea unui text coerent
scris cu utilizarea termenilor
specifici, a comunicărilor orale;
Descifrarea termenilor cu ajutoruldicţionarului geografic;
Dictare geografică.
Evaluare reciprocă. Autoevaluare.
Scrierea unui rezumat, a unui pliant pentru o prezentare.
Identificarea erorilor în învăţare.
Aplicarea unei grile de evaluare.
Tabelul de concepte.

• Completarea tabelului „Particularităţi şi consecinţe” la aprecierea poziţiei economico-geografice;Utilizarea hărţilor tematice laaprecierea aspectelor geopolitice apoziţiei ţării noastre.
Tabelul Avantaje-dezavantaje.
Autoevaluare.
Elaborarea în echipă a unui poster.
Aplicarea unei grile de evaluare.

3. Interpretarea hărţii
administrativ-teritoriale;• să descrie organizarea administrativă a teritoriului
Republicii Moldova;• să specifice unităţile administrativ-teritoriale;• să interpreteze harta administrativ-teritorială.

• Utilizarea organizatorilor grafici, completare de tabele, lucrul
cu harta-contur la citirea şi interpretarea hărţii administrativteritoriale, dezbateri cu referire
la problemele organizării administrativ- teritoriale a Republicii
Moldova.

• Examinarea hărţii resurselor naResursele naturale
4. Evaluarea gradului deturale, a textului din manual la(5 ore)asigurare a teritoriului
evaluarea gradului de asigurareNoţiuni-cheie:ţării cu diferite tipuri dea ţării cu resurse naturale;
condiţii naturale, resurse
resurse naturale;
Emiterea de idei proprii.
naturale,• să clasifice resursele natu- resurse agroclimatice.
Completare de tabele. Rezolvarearale după diferite criterii; • Clasiﬁcarea resurse- unor probleme.
• să aprecieze gradul deDocumentarea în reţeaua internet.
lor naturale.
asigurare a spaţiului nos- • Resursele minerale Elaborarea referatului.
Analiza unor căi de rezolvare autile.
tru cu diferite tipuri de• Resursele climatice. problemelor.
resurse naturale;
Utilizarea reprezentărilor grafice• să interpreteze hărţile te- • Resursele de apă.
la clasificarea şi descrierea tipumatice, materialele statis- • Resursele de sol.
• Resursele biologice. rilor de resurse naturale;tice şi grafice;Elaborarea proiectelor de valorifi• să manifeste un comporcare raţională a resurselor naturaletament critic şi util faţăîn localitatea natală, în Republica
de utilizarea resurselor
Moldova.
naturale.
Evaluare reciprocă.
Aplicarea unei grile de evaluare.
Argumentarea alegerii soluţiei.
Chestionar.
Populaţia
• Examinarea materialelor statis5. Analiza materialelor(7 ore)statistice, grafice şi cartotice, a materialelor grafice dingrafice la caracterizarea
manual.
indicilor demografici;Noţiuni geograﬁce:
Analiza, sinteza, deduceri de• să identifice factorii ce natalitate, mortalitate,concluzii.
determină evoluţia nume- bilanţ natural al popuExerciţii de comparare a indicatorică a populaţiei;laţiei,migraţia
popularilor demografici ai diferitor regi• să analizeze graficul evouni ale republicii. Brainstorming.
luţiei numărului popu- ţiei, resurse umane demuncă,
urbanizare.
Completarea de tabele, examilaţiei pe o anumită perioa• Evoluţia numerică a narea materialelor cartografice,dă de timp;
populaţiei.
reprezentarea prin scheme.
• să deducă cauzele variaţiei indicatorilor demogra- • Mişcarea naturală apopulaţiei.
fici în diferite regiuni ale• Repartiţia şi densitaţării;tea populaţiei.
• Migraţia populaţiei.
• Structura populaţiei.

31• să prognozeze evoluţia
numerică a populaţiei;• să identifice factorii ce
influenţează mişcarea naturală a populaţiei;• să deducă concluzii referitor la mişcarea naturală
a populaţiei;• să evalueze situaţia demografică actuală din ţară.
• să deducă cauzele ce determină migraţia populaţiei;• să clasifice migraţiile conform diferitor criterii;• să analizeze evoluţia proceselor migraţioniste dinrepublică.

Rezolvarea situaţiilor –problemă.
Studiu de caz la stabilirea cauzelor, care determină migraţia populaţiei.
Argumentarea consecinţelor migraţiei populaţiei.
Conversaţie euristică.
Rezolvarea situaţiilor-problemă cu
referire la consecinţele migraţiei
populaţiei.
Argumentarea alternativelor, ideilor, soluţiilor, căilor de rezolvare a
problemelor.
Elaborarea grilei de evaluare, aportofoliului.

Lucrare practică
• Utilizarea reprezentărilor grafice
6. Utilizarea schemelor,la clasificarea populaţiei dupătabelelor, organizatorilor Evaluarea dinamicii
şi structurii populaţiei
diferite criterii;
grafici la clasificarea
din localitate în baza
Analiza unor fragmente de text;
populaţiei după diferite
algoritmului.
Examinarea materialelor grafice,criterii;
datelor statistice la analiza compo• să clasifice populaţia dupănenţei etnice a populaţiei, deduceri
diferite criterii;• să descrie structura po- • Resursele umane de de concluzii;muncă.
Elaborarea comunicărilor cu refepulaţiei după diferite cririre la tradiţiile diferitor etnii conterii;locuitoare.
• să explice evoluţia structurii etnice a populaţiei;• să manifeste atitudine
de respect faţă de etniile
conlocuitoare;• să argumenteze căile deutilizare raţională a resurselor umane de muncă din
republică.
7. Interpretarea hărţii po- • Aşezările umane:pulaţiei Republicii MoldoAşezările urbane.
va; Caracterizarea aşezăAşezările rurale.
rilor urbane şi rurale;• să identifice deosebirile
regionale în repartiţia teritorială a populaţiei;• să recunoască poziţia pehartă a principalelor oraşe;• să caracterizeze reţeaua deaşezări rurale şi urbane;• să proiecteze măsuri deprotecţie a mediului înaşezările urbane şi rurale.

32• Examinarea hărţii populaţiei ţării noastre, analiza, sinteza, deduceri de concluzii.
Documentarea în reţeaua internet.
Localizarea obiectelor geograficepe harta-contur; Caracterizareaaşezărilor urbane şi rurale.
Exerciţii de studiere a diagramelor/schemelor;Elaborarea unui proiect cu referire
la problemele ecologice din localitate.
Utilizarea fişelor de evaluare.

8. Caracterizarea econoEconomia naţională • Reprezentarea schematică a fac(15 ore)
torilor care au influenţă asupramiei naţionale;economiei;• Să argumenteze factorii, Noţiuni-cheie: econoEmitere de idei, argumentarea opicare au influenţă asupra mie naţională, produs
intern brut, traﬁc deniilor;economiei;mărfuri, traﬁc de călăCompletare de scheme, tabele la• Să clasifice ramurile eco- tori, nod de transport,
clasificarea ramurilor economiei
nomiei naţionale;
export, import.
naţionale;• Să deducă concluzii în • Noţiuni generale des- Examinarea hărţilor tematice labaza analizei materialepre economia naţio- stabilirea şi explicarea factorilor
lor grafice şi cartograficenală.
de dezvoltare şi repartiţie spaţială
despre factorii de dezvol- • Structura pe sectoa- a culturilor agricole;
re a economiei naţi- Întocmirea materialelor grafice,tare şi repartiţia spaţială aonale.
examinarea materialelor statistice,culturilor agricole;• să interpreteze harta eco- • Agricultura şi in- selectarea informaţiilor la caractedustria alimentară: rizarea ramurilor industriale;
nomică;factorii de dezvoltare Rezolvarea situaţiilor-problemă,• să argumenteze principişi de repartiţie.
argumentarea ideilor despre amile de amplasare a între- • Cultura cerealelor şi plasarea întreprinderilor industriaprinderilor industriale;
industriile de prelu- le Descrierea; conversaţia, studiu• să descrie ramurile sferei
crare.
de caz pot fi utilizate la descrierea• Cultura
plantelor ramurilor sferei de servicii; Examiserviciilor;
tehnice şi industriile narea materialelor statistice, a ma• să caracterizeze tipurile
de prelucrare.
terialelor grafice la caracterizarea
de transport.
• Legumicultura, po- ramurilor de transport.
micultura şi industria conservelor.
• Viticultura şi industria vinicolă.
• Creşterea animalelorşi industriile producţiei animaliere.
• Industria energetică.
• Industria construc- • Analiza materialelor grafice şicartografice din manual şi alte
toare de maşini şi desurse;
prelucrare a metaleElaborarea unui crochiu geografic.
lor.
Elaborare de referate, a comunică• Industria chimică.
• Industria de prelu- rilor geografice.
Elaborarea unui pliant pentru precrare a lemnului.
• Industria materiale- zentare. Realizarea în grup a unuiposter. Completare de tabele. Elalor de construcţie.
borare de scheme. Stabilirea listei• Industria uşoară.
de priorităţi.
Lucrare practică – Ca- Tabelul comparativ. Rezolvarea
9. Specificarea formelor
racterizarea unei unităţi unui chestionar.
de relaţii economice;
Analizarea unor observaţii, infor• să exemplifice formele de economice din localitate maţii date, alternative, aspecte,
în baza algoritmului.
relaţii economice externe. • Sectorul serviciilor. idei, soluţii, căi de rezolvare a pro• să aprecieze rolul relaţiiTransportul şi căile blemelor. Interpretarea
comparativă a datelor, a ideilor, alor externe pentru econode comunicaţie.
mia naţională;• Relaţiile economice perspectivelor. Argumentarea alternativelor. Evaluarea reciprocă.
• să prognozeze perspectiexterne.
Autoevaluare.
vele relaţiilor economice.

33

Caracteristicile
10. Analiza materialelor• Utilizarea hărţilor tematice laeconomico-geograﬁce
statistice, grafice şi cartodescrierea particularităţilor reregionale
grafice la caracterizarea
giunilor economico-geografice;(3 ore)particularităţilor specificeCompletarea posterului. Elaboraale regiunilor economicorea referatelor.
• Regiunea economico- Tabelul incomplet. Tabelul simbogeografice;geograﬁcă de Nord. lic. Tabelul comparativ.
• sî interpreteze hărţile tematice la caracterizarea • Regiunea economico- Tabelul de caracteristici.
geograﬁcă Centrală. Prelucrarea datelor statistice.
regiunilor econiomico• Regiunea economico- Analiza matereialelor grafice.
geografce;
geograﬁcă de Sud.
• să caracterizeze particuElaborare de scheme. Rezolvalarităţile naturii şi socio- • Regiunea economico- rea unui chestionar. Clasificarea
geograﬁcă de Sud- informaţiilor după diferite criterii.
economice ale regiunilor
Est.
economico-geografice;Dezbatere. Documentarea în• să aprecize gradul de asireţeaua internet, cu diferite surse
gurare a regiunilor econobibliografice. Analiza. Sinteza.
mico-geografice cu resurArgumentarea alegerii soluţiei.
se naturale.
Formularea unei decizii.

VII. Strategii didactice: orientări generale (metodologice)Această componentă a curriculumului modernizat are menirea de a realiza
sistemul de competenţe. Orientările generale ale strategiilor didactice sînt:• organizarea instruirii pe realizarea competenţelor;• centrarea învăţării pe activităţile şi achiziţiile elevilor;• posibilitatea realizării unor trasee educaţionale individualizate;• utilizarea unor activităţi de învăţare care fac posibilă realizarea competenţelor;• realizarea unui sistem de evaluare a atingerii competenţelor, utilizînd probe
care includ toate tipurile de itemi, precum şi instrumente complementare.
Activităţile de învăţare propuse în curriculumul modernizat sînt intercalate cu
metode dominante, procedee şi tehnici activizante şi sînt direcţionate în mare partespre realizarea competenţelor de a cerceta, a investiga, a efectua un studiu, a elabora un demers.
Cercetarea este un studiu amănunţit efectuat în mod sistematic cu scopul de a
cunoaşte ceva. A cerceta înseamnă a supune unei analize, a studia, a considera.
Ancheta este o investigaţie ştiinţifică efectuată în teren prin chestionare sau o cercetare efectuată pentru a clarifica împrejurările în care s-a produs un fapt. O anchetă
ar trebui să aibă un subiect sau o temă clară de actualitate.
O problemă înseamnă o disfuncţie din realitate care ar trebui dezvăluită sau esteo chestiune complicată, care ar trebui dezbătută.
34

Studiul este o cercetare, o examinare amănunţită şi aprofundată a unei probleme,a unui fenomen sau proces, a unui spaţiu etc.
Demersul este o acţiune întreprinsă către cineva în susţinerea unei cauze, ointervenţie în scopul obţinerii unui anumit rezultat, este o metodă de a conduce unraţionament, de a progresa către un scop.
Obţinerea achiziţiilor, a capacităţilor, a atitudinilor este o rezultantă utilă şinecesară în procesul de formare şi informare a elevilor şi totodată, o determinantă
pentru capacitătea de gîndire, de soluţionare a situaţiilor-problemă şi a problemelor,de realizare a competenţelor vizate de programa şcolară.
Pentru realizarea competenţelor se recomandă utilizarea aceluiaşi palier variat destrategii, metode şi procedee de instruire şi de autoinstruire cunoscut deja de cadrele
didactice, în care elevul este element activ şi nu pasiv.
Strategiile didactice sînt sisteme de metode, procedee, mijloace de învăţămînt
şi forme de organizare a activităţii de instruire şi autoinstruire, care sînt menite să
asigure o învăţare activă şi creatoare a cunoştinţelor şi abilităţilor şi să realizeze
procesul instruirii.
Pentru a proiecta lecţii care vizează dobîn­direa competenţelor, se alege ocompetenţă specificată în programa şcolară sau vizată de profesor, se listează
cunoştinţele declarative necesare pentru realizarea ei, se descriu etapele care vor fi
parcurse pentru învăţarea procedurilor şi se specifică atitudinile necesare. După procesul de derivare a competenţei realizat prin identificarea cunoştinţelor declarative, acunoştinţelor procedurale şi a cunoştinţelor atitudinale asociate competenţei vizate,
profesorul formulează obiective operaţionale cognitive – care vizează dobîndirea
informaţiilor teoretice –, obiective metodologice – care vizează învăţarea procedurilor – şi obiective atitudinale adecvate cunoştinţelor derivate anterior.
Subcompetenţele sînt corelate cu obiectivele operaţionale.
Exemplu: Corelarea subcompetenţelor şi a obiectivelor operaţionale
la secvenţa instrucţională „Mişcările Terrei”
Subcompetenţă

Obiectiv cognitiv Obiectiv procedural

Aprecierea
importanţei
proprietăţilor
specifice ale
Terrei.

Să specificenoţiunile:mişcarea de rotaţie
şi mişcarea derevoluţie a Terrei.

Obiectiv atitudinal

Să demonstrezemişcările TerreiSă aprecieze importanţa
cu ajutorul telumişcărilor Terrei pentru
riului, sau a globului viaţa pe Pămînt.
geografic.

35

În cadrul procesului educaţional, însuşirea metodelor şi tehnicilor de muncă intelectuală presupune dobîndirea a trei tipuri de competenţe:- competenţa informaţională – obţinerea informaţiilor este realizată prin utilizarea tehnicilor de lectură. În procesul instructiv-educativ elevii învaţă să asculte o informaţie şi să reţină conţinutul acesteia, învaţă tehnica observării şia utilizării diverselor materiale grafice, de asemenea tehnicile de consemnarea datelor obţinute în procesul documentării, de evidenţiere a ideilor importante dintr-un text;- competenţe operaţionale-presupune stăpînirea unei game largi de priceperi
şi deprinderi intelectuale, precum şi a tehnicilor de formare a acestora, desistematizare şi restructurare a sistemului de cunoştinţe, de elaborare a unor
planuri;- competenţe de comunicare – se cultivă prin exercitarea, de la organizarea
unui răspuns bine structurat pînă la realizarea unor referate.
Metodologia modernă a învăţării geografiei se axează pe munca independentă
a elevului. Deci, elevul devine un subiect al formării propriei sale personalităţi. În
spiritul acestei concepţii este necesară activizarea gîndirii elevilor prin metode şi
procedee euristice, care să le trezească curiozitatea ştiinţifică şi interesul pentru studiu. De aceea metodologia actuală nu exclude metodele tradiţionale, ci le orientează
într-un sens nou şi le imprimă acestora un caracter activ.
Metodele active sînt acelea care fac apel la capacitatea elevului de a gîndi şi de aacţiona, de a imagina şi de a crea în acelaşi timp; Aceste metode cer angajare efectivă proprie, trăire personală a acţiunii. Esenţialul este aici efortul autentic ce izvorăşte
din interiorul conştiinţei şi al gîndirii proprii a elevului. Participativă este acea metodologie care reuşeşte să atragă elevii la efectuarea unor studii, cercetări, activităţi,care cer un efort personal, care solicită angajarea întregii fiinţe a acestora. Aceasta
constituie adevărata metodologie activă în măsură să favorizeze concomitent atîtelaborarea noilor cunoştinţe prin eforturi proprii, cît şi construirea operaţiilor mintale corespunzătoare pe care vrem să le formăm.
Pentru realizarea unui învăţămînt formativ este necesar nu numai aplicarea metodelor ca atare, ci şi îmbinarea lor în cadrul diferitelor tipuri de lecţii. Astfel sepoate vedea modul în care acestea se intercondiţionează unele cu altele, precum şifelul cum ele depind de utilizarea diferitor mijloace şi materiale didactice în cursullecţiilor.
Practic la lecţiile de geografie trebuie să folosim o gamă de metode şi procedee,
tradiţionale şi moderne, îmbinate şi corelate sub forma unor modalităţi metodologice
variate. În funcţie de conţinut şi de tipologia lecţiei, metodele de învăţămînt se îmbină sub diferite forme şi se bazează pe mijloace şi materiale didactice adecvate, înanumite secvenţe ale lecţiei, pe măsura structurării ei logice.
Numai îmbinarea reuşită a metodelor de învăţămînt la lecţii dezvoltă la eleviînsuşirile proprii ale gîndirii: mobilitatea, flexibilitatea, capacitatea de analiză şi sin36

teză, originalitatea gîndirii, spiritul de observaţie, imaginaţia, capacitatea de transfer
şi aplicarea cunoştinţelor la alte obiecte, asigurînd în felul acesta caracterul interdisciplinar al instruirii elevilor.
La alegerea metodelor de învăţămînt trebuie să se ţină cont de cîţiva factori:a) conţinutul şi forma de organizare a lecţiei: de exemplu, dacă fenomenul ce
se studiază poate fi observat direct, se va aplica demonstraţia pe baza intuiţiei
directe; în alt caz se poate utiliza demonstraţia bazată pe materialul didactic(ilustraţii, planşe, filme didactice ş.a.) sau se apelează la imaginaţia elevilor
în descrierea unui obiect, proces sau fenomen geografic;b) competenţa specifică a lecţiei: de exemplu dacă se pune accentul pe formareacompetenţei de orientare pe hartă, în acest caz se va aplica lucrarea practică,cu ajutorul căreia elevii îşi vor forma această competenţă;c) particularităţile de vîrstă a  elevilor.
Diversitatea de metode utilizate în desfăşurarea lecţiei prezintă avantaje în desfăşurarea procesului educaţional şi anume:- contribuie la activizarea elevilor;- oferă posibilitatea de a crea o punte de trecere dintre materia nouă şi cea dela lecţiile anterioare;- contribuie la o însuşire durabilă a conţinuturilor predate.
Pentru realizarea obiectivelor şi competenţelor planificate cadrele didactice pot
utiliza diverse tipuri de metode:
Metode de comunicare orală (bazate pe limbajul oral, pe cuvîntul rostit), caresînt subdivizate în:- metode expozitive: descrierea, explicaţia, conferinţa, instruirea prin înregistrări sonore ş.a.;-   metode interactive: conversaţie euristică, dezbaterile, dezbaterea Phillips 6/6,
asaltul de idei, metoda Delphi, jocul de rol, metoda acvariului, metoda mozaicului, sinectica, metoda cubului ş.a.
Metode de comunicare scrisă (învăţare prin lectură): lectură, analiza de text,
informarea şi documentarea etc.
Metode de explorare a realităţii (metode de învăţare prin cercetare): experimentul didactic, studiul de caz, investigaţia ş.a.;
Metode de învăţare prin acţiuni practice: metoda exerciţiului, metoda proiectelor, metoda lucrărilor practice, metoda instruirii pe simulare etc.
Metode de raţionalizare a procesului de învăţare-predare: activitate individuală cu ajutorul fişelor, instruire programată, instruire bazată pe calculator ş.a.
Un rol important îl au strategiile de dezvoltare a gîndirii critice, cum ar fi: Pînza
discuţiei; Problematizarea; Eu cercetez; Presupuneri şi consecinţe; Revizuirea circulară, Asocieri forţate; Scrierea reflexivă, Tabelul comparativ; Haicul; Avantaje– dezavantaje, Cauze efecte, brainstormingul; Maratonul de idei; Hexagonul; Interviul; Graficul T; Tabelul simbolic; Analiza SWOT; Ştiu – Vreau să ştiu – Am învăţat,Sistemul Cornell etc.
37

La învăţarea prin acţiuni practice sînt binevenite metodele complexe:proiectul,posterul, investigaţia, referatul ş.a.
Sarcina primordială a şcolii contemporane orientează activitatea educaţională
spre dezvoltarea de capacităţi şi formarea de competenţe şcolare.
VIII. Strategii de evaluare
Evaluarea rezultatelor şcolare reprezintă o activitate complexă care măsoară
eficacitatea şi eficienţa procesului de instruire, oferă informaţii privind rezultateleşcolare ale elevilor.
În procesul de evaluare poate fi aplicată o varietate mare de metode. În clasele
gimnaziale pot fi utilizate atît metode şi mijloace netradiţionale ca: elaborarea portofoliului, a proiectelor simple, autoevaluarea, studiul de caz, mici investigaţii, cît şi
tradiţionale: probe scrise, orale, practice.
Profesorul va selecta metodele optime de evaluare în dependenţă de nivelul depregătire a elevilor. Se va ţine cont de particularităţile de vîrstă a elevilor, se va faceo evaluare diferenţiată.
Se vor evalua capacităţile ce ţin de orientarea elevului în viaţă, de capacitatea
lui de a percepe corect procesele şi fenomenele naturii şi de formarea unei atitudini
corecte faţă de natura localităţii natale.
Este necesară o atenţie sporită din partea profesorului la evaluarea competenţelor
formate la elevi, exprimate prin capacitatea de a prezenta informaţii, de a completa
desene şi schiţe de hartă, de a participa activ la lecţie, de a investiga documente grafice şi cartografice, de a localiza elemente, fenomene, procese şi obiective geograficepe hartă, de a le citi şi de a le interpreta, de a-şi forma priceperi şi deprinderi în direcţia analizei metodelor informativ-demonstrative, în formarea de raţionamente, prin
trecerea de la învăţarea memorativă la învăţarea durabilă conştientă.
Evaluarea este o componentă distinctă a procesului didactic, care permite evidenţierea achiziţiilor de cunoştinţe şi abilităţi dobîndite în condiţiile unor probe orale, scrise sau practice. Evaluarea este procesul prin care se stabileşte dacă sistemul
educaţional îşi îndeplineşte funcţiile, dacă obiectivele propuse sînt realizate. Este
foarte important ca evaluarea să reflecte adecvat nivelul de cunoştinţe acumulate decătre elev, gradul de dezvoltare a capacităţilor şi atitudinilor lui formate în urma studierii geografiei. Succesul evaluării depinde de mai mulţi factori: obiectivele generale ale instruirii prin geografie, conţinutul cursului de geografie, conţinutul ştiinţific şistructura didactică a manualelor utilizate în şcoală, asigurarea elevilor cu materiale
didactice necesare, tehnologia realizării evaluării rezultatelor şcolare.
O atenţie deosebită este necesar de acordat evaluării achiziţiilor cognitive, a capacităţii de operare şi aplicare a competenţilor, a dezvoltării capacităţilor intelectuale, a conduitelor şi trăsăturilor de personalitate, la toate etapele de integrare a evaluării în procesul
didactic-educativ – iniţială, curentă şi sumativă.
38

- Evaluare iniţială, realizată la începutul demersurilor instructiv-educative, pentru a stabili nivelul la care se situează elevii; permite atît profesorului, cît şi elevuluisă-şi formeze o reprezentare cît mai corectă posibil asupra situaţiei existente şi asupra cerinţelor cărora urmează să le răspundă. Necesitatea realizării evaluării iniţiale
este determinată de:a) existenţa unei eterogenităţi în ceea ce priveşte pregătirea elevilor;b) asigurarea continuităţii în asimilarea unui conţinut;c) nevoia de a anticipa un proces de predare-învăţare adecvat posibilităţilor deînvăţare ale elevilor.
- Evaluare formativă sau dinamică (curentă), care însoţeşte întregul parcurs
didactic-educativ, organizînd verificări sistematice în rîndul tuturor elevilor
din toată materia; permite a înţelege modalităţile de învăţare ale elevului,
repararea greşelilor şi obstacolelor de învăţare; se realizează prin evaluări
formative continue şi evaluări punctuale sumative.
- Evaluarea normativă (sumativă), realizată la sfîrşitul unei perioade mari deînvăţămînt, după însuşirea unei unităţi mari de conţinut, în scopul stabilirii
nivelului de formare/dezvoltare a unor competenţe.
În realizarea evaluării pot fi aplicate diferite metode tradiţionale şi moderne. Mai
eficiente sînt metodele:a) dintre cele orale, în cadrul căreia profesorul interacţionează direct cu elevul - descrierea/explicarea/instructajul, susţinerea unor dialoguri incomplete, descrierea şi reconstituirea, evaluarea orală;b) dintre cele scrise – testarea, extemporalul, activitatea de muncă independentă,lucrarea de control (anunţată din timp), tema pentru acasă;c) dintre cele practice - lucrări practice, observări, întocmirea unor desene, schiţe, grafice, analiza hărţilor;d) dintre cele complementare - jurnalul reflexiv, observarea sistematică a activităţii
şi a comportamentului elevului, proiectul, portofoliul, jocul didactic evaluativ.
Notarea răspunsurilor elevilor se va face în dependenţă de tipul de evaluare şi demetoda aplicată, cu calificative, ori cu note. La fel este necesar de aplicat mai larg în
evaluarea rezultatelor şcolare hărţile geografice.
Tehnicile de evaluare sînt legate de instrumentele de evaluare. Au menirea dea declanşa şi a orienta obţinerea unor informaţii (răspunsuri) în corespundere cu
obiectivele stabilite şi sînt de două tipuri:- tehnici de evaluare formală: tehnica alegerii duale; tehnica perechilor, tehnica alegerii multiple, tehnica rearanjării (ordonării), tehnica răspunsului scurt,
tehnica întrebărilor structurate, tehnici de tip rezolvare de probleme, tehnica
eseului, tehnica sondajului de opinii, tehnica interviului formal;- tehnici de evaluare informală: tehnica întrebărilor şi răspunsurilor, tehnica
dialogului, disputa (dezbaterea), discuţia (pentru atingerea consensului), polemica, tehnica prezentării orale.
39

Un rol important în procesul educaţional îl are implicarea conştientă a elevilor în
evaluarea propriului proces de învăţare. Implicarea elevilor în aprecierea propriilor
rezultate, alături de aprecierea colegilor (interevaluare) are efecte benefice pe mai
multe planuri:• profesorul primeşte confirmarea aprecierilor sale în opinia elevilor referitoarela aspectele constatate;• elevul exercită rolul de subiect al acţiunii pedagogice şi de participant la propria formare;• elevul îşi cultivă motivaţia faţă de învăţare şi atitudinea responsabilă faţă depropria activitate;• elevul cooperează cu profesorul pentru a identifica lacunele şi dificultăţile cu
care se confruntă;• elevul îşi defineşte poziţia în cadrul unui grup;• elevul îşi stabileşte propriul ritm de învăţare;• elevul îşi dezvoltă spiritul de observaţie, capacitatea de analiză, de argumentare, de justificare;• elevul identifică strategiile şi tehnicile prin care îşi poate completa lacunele,
îşi poate corecta greşelile, îşi poate consolida sau îmbogăţi cunoştinţele şi
poate dobîndi un nivel de competenţa mai înalt;• elevul îşi îmbunătăţeşte stilul propriu de învăţare.
Pentru ca prin procesul de autoevaluare elevul să îşi îmbunătăţească propriaînvăţare este necesar ca el să fie împuternicit să fie autorul propriei formări prinefectuarea unui transfer de autoritate, control şi responsabilitate de la profesor spre
elev. Profesorul devine un antrenor care îl antrenează pe elev pentru a-şi dezvolta
capacităţile de autoevaluare, pentru a-şi identifica nevoile, interesele, trebuinţele şinecesităţile, pentru a-şi stabili cu claritate obiectivele şi scopurile personale, pentru
a-şi întocmi un plan pentru realizarea acestora. Rolul profesorului se modifică în
profunzime deoarece cedează elevilor o parte din rolul său de evaluator autoritar şiîi motivează pe elevi în jucarea lui. Pentru ca autoevaluarea şi interevaluarea să aibărol formativ, ele vor fi orientate spre mai multe direcţii.
Tehnologia de proiectare a evaluării va influenţa eficacitatea procesului de instruire. În scopul realizării evaluării rezultatelor şcolare, profesorul de geografie va acordaatenţie următoarelor aspecte:- formularea scopului evaluării;- alcătuirea obiectivelor de evaluare şi corelarea lor cu competenţele specifice;- identificarea performanţelor  pe care le pot atinge elevii, corelate cu curriculumul
de geografie;- selectarea conţinuturilor, diferitor metode şi instrumente de evaluare şi corelarea
lor cu activităţile de învăţare;- identificarea specificului clasei care va fi evaluată.
40

În procesul educaţional se vor evalua rezultate, cunoştinţe, competenţe, procese
conform raportului dintre competenţele, obiectivele proiectate şi rezultatele obţinutede elevi. Componenta evaluării calitative în învăţămîntul preuniversitar este mereu actuală. Evaluarea trebuie să examineze direct performanţa elevului prin sarcini
intelectuale adecvate, adică de la elev să se ceară îndeplinirea unor sarcini reale,folosind cunoştinţele, capacităţile însuşite de el. Evaluarea trebuie să includă sarcini
care ar pune elevii în situaţii asemănătoare celor din viaţă, ar contribui la conştientizarea de către elevi a faptului că însăşi munca este importantă, nu doar rezultatele,ar dezvolta capacitatea elevilor de autoevaluare. Aşa dar caracteristicile conceptului
evaluării subliniază ideea de a solicita elevului să-şi demonstreze potenţialul intelectual în situaţii similare din afara şcolii.
Evaluarea este o acţiune complexă, un ansamblu de operaţii mintale şi acţionare,
intelectuale şi afective, care are scopul de a eficientiza funcţionarea sistemului educaţional şi de a facilita reglarea şi autoreglarea procesului de învăţare.

41

Referinţe bibliografice
1. Achiri I. Evaluarea standardelor educaţionale. Chişinău, 2009.
2. Cartaleanu T., Cosovan O., Goraş-Postica V., Lîsenco S., Sclifos L. Formare decompetenţe prin strategii didactice interactive. ProDidactica, Chişinău, 2008.
3. Cerghit I. Metode de învăţămînt, Editura Didactică şi Pedagogică, Bucureşti,1980.
4. Ciaşcai L., Dulamă M. E., Ilovan O.-R. Învăţarea eficientă: Actualitate şi perspective. Studii şi cercetări. Cluj: Presa Universitară Clujeană, 2009.
5. Creţu D. Psihopedagogie. Elemente de formare a profesorilor Sibiu: Editura
Imago, 1999.
6. Cristea S. Dicţionar de termeni pedagogici. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică, 1998.
7. Cucoş C. Pedagogie (ed.I şi a II-a). Iaşi: Editura Polirom,1996, 2002.
8. Curriculumul pentru învăţămîntul gimnazial. Geografie. Ministerul Educaţiei şitineretului. Chişinău, 2006.
9. Dulamă E. Cum îi învăţăm pe alţii să înveţe, Cluj-Napoca: Editura Clusium,2009.
10. Dulamă E. Metodologia didactică, teorie şi practică, Cluj-Napoca: Editura Clusium, 2008.
11. Dulamă E. Modelul învăţării depline a geografiei. Cluj-Napoca: Editura Clusium, 2002.
12. Dulama E., Roşcovan S.. Didactica geografiei, Chişinău: Editura Bons Offices,2007.
13. Guţu V. Evaluarea curriculumului şcolar. Ghid metodologic. Chişinău, 2009.
14. Ilinca N., Mîndruţ O. Elemente de didactică aplicată a geografiei, Bucureşti: cd.
Press, 2006.
15. Ionescu M. Instrucţie şi educaţie. Paradigme, strategii, orientări, modele, ClujNapoca, 2003.
16. Mîndruţ O., Apostol G. Ghid metodologic. Bucureşti: Editura Corint, 1998.
17. Mîndruţ O. Renovarea calitativă a geografiei în învăţămîntul preuniversitar. Bucureşti, 2009.
42

18. Mîtcu M., Sochirca V. Geografia Umană a Republicii Moldova. Manual pentru
cl. a IX-a. Chişinău: Arc, 2003.
19. Pâslaru Vl., Cabac V. Evaluarea în învăţămînt. Orientări conceptuale. Chişinău,2002.
20. Postelnicu C. Fundamente ale didacticii şcolare. Bucureşti: Editura Aramis,
2002.
21. Primenciuc M., Calanda Z., Mironov I. Geografia continentelor. Manual pentru
cl. a VII-a. Chişinău, 2007.
22. Prunici P., Roşcovan S. Geografia continentelor şi oceanelor, manual pentru cl.
a VI-a. Chişinău: Lumina 2006.
23. Radu I.T., Evaluarea în procesul didactic.
Pedagogică, 2000.

Bucureşti: Editura Didactică şi

24. Rîmbu N., Odoleanu N., Volontir N. Geografie generală. Manual pentru clasa aV-a. Chişinău: Lumina, 2005.
25. Rîmbu N. Geografia fizică a Republicii Moldova. Manual pentru clasa a VIII-a.
Chişinău: Litera 2008.
26. Sochircă V., Odoleanu N., Boboc N., Mihailescu C. Geografia fizică a Republicii
Moldova, manual pentru cl. a 8-a. Chişinău: Ştiinţa, 2008.
27. Sochircă V., Volontir N. Standarde educaţionale la Geografie. Chişinău: Univers
Pedagogic, 2008. p. 45, 56.
28. Stoica A. Creativitatea elevilor. Bucureşti: E.D.P., 1983.

43

44