Preliminarii

CZU 57 (073.3)
B 53
Aprobat: la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces-verbal nr. 9 din 23 februarie 2010;
prin Ordinul Ministerului Educaţiei nr. 121 din 26 februarie 2010.
Elaborat în cadrul Proiectului „Modernizarea şi implementarea curriculumului din învăţămîntul secundar general şi dezvoltarea standardelor educaţionale din perspectiva şcolii prietenoase copilului”, finanţat de Reprezentanţa UNICEF în Republica Moldova.
Editat în cadrul Proiectului „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”, finanţat de Banca Mondială.
Curriculumul modernizat (2010): Bîrnaz Nina, doctor în pedagogie, lector superior, Universitatea deStat din Moldova, coordonator; Gînju Stela, droctor în biologie., conf. univ., Universitatea Pedagogică de
Stat; Subotin Constantin, grad didactic I, specialist principal-metodist biologie şi chimie, DGETS, Chişinău; Rotaru Maria, profesor, grad didactic superior, Liceul Teoretic „V. Alecsandri”, Chişinău; Cotruţă
Maria, profesor, grad didactic superior, Liceul Teoretic „M. Eliade”, Chişinău; Brumă Eugenia, profesor,
grad didactic superior, Liceul Teoretic „M. Eminescu”, Chişinău; Călugăru Ana, profesor, grad didactic
superior, Liceul Teoretic „Gh. Asachi”, Chişinău; Chiriac Agnesa, profesor, grad didactic I, Liceul Teoretic„Spiru Haret”, Chişinău.
Ediţia a II-a (2006): Leşanu Mihai, doctor, conf. univ., Universitatea de Stat din Moldova; Bîrnaz Nina,
profesor, grad didactic superior, Liceul Teoretic „Spiru Haret”, Chişinău; Gînju Stela, doctor, conf. univ.,
Universitatea Pedagogică de Stat; Botnaru Oleg, profesor, grad didactic I, Liceul „Prometeu”, Chişinău.
I-a ediţie (1999):
Cristea Iurie, specialist principal, Ministerul Educaţiei şi Ştiinţei; Cemortan Marcela, profesoară, Liceul
român-francez „Gh. Asachi”, Chişinău; Rotaru Maria, profesoară, Liceul „V. Alecsandri”, Chişinău; Moşanu Lora, doctor, Universitatea de Stat din Tiraspol; Granaci Vera, doctor, Universitatea Agrară din Moldova; Crivoi Aurelia, prof., dr. habilitat, Universitatea de Stat din Moldova; Grati Vasile, prof., dr. habilitat,
Universitatea de Stat din Tiraspol; Leşanu Mihai, doctor, Universitatea de Stat din Moldova; Macoveev
Vladimir, doctor, Universitatea de Stat din Tiraspol.
Redactor: Mihai Papuc
Corectori: Mariana Belenciuc, Maria Cornesco
Redactor tehnic: Nina Duduciuc
Machetare computerizată: Anatol Andriţchi
Copertă: Vitalie Ichim

Curriculumul liceal la Biologie este un document de tip proiectiv care orientează şi
monitorizează proiectarea, organizarea şi desfăşurarea eficientă a procesului de învăţămînt la biologie.
Curriculumul liceal la Biologie are următoarele funcţii:• reprezintă actul normativ al procesului de predare–învăţare–evaluare a biologiei încontextul unei pedagogii axate pe competenţe;• asigură repere privind proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului educaţional
din perspectiva unei pedagogii axate pe competenţe;• reprezintă baza elaborării strategiei de evaluare la biologie;• orientează procesul educaţional spre formare de competenţe la elevi;• asigură baza privind elaborarea manualelor şcolare, a ghidurilor metodologice, atestelor de evaluare.
Curriculumul este destinat profesorilor de biologie din instituţiile preuniversitare, specialiştilor principali la disciplină, autorilor de manuale şi ghiduri metodologice, elevilor.
Administrarea disciplinei:
Statutul
Aria
Nr. de unităţi
Nr.
Clasa
disciplinei curriculară
de conţinut pe clase de ore pe an
Disciplină Matematică a X-aobligatorie şi Ştiinţe
– profil real
32
68
– profil umanist
30
34
a XI-a– profil real48
102
– profil umanist
30
34
a XII-a– profil real
35
102
– profil umanist
30
34Întreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa,str. Academiei, nr. 3; MD-2028, Chişinău, Republica Moldova;
tel.: (+373 22) 73-96-16; fax: (+373 22) 73-96-27;
e-mail: prini@stiinta.asm.md
Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii
Biologia: Curriculum pentru cl. a 10-a–a 12-a / Min. Educaţiei al Rep. Moldova. – Ch.:
Î.E.P. Ştiinţa, 2010 (Tipografia „Elena V.I.” SRL). – 28 p. – (Curriculum naţional)
Bibliogr.: p. 28 (10 tit.)
ISBN 978-9975-67-686-1
57(073.3)
Imprimare la Tipografia „Elena V.I.” SRL, str. Academiei, 3;
MD-2028, Chişinău, Republica Moldova

ISBN 978-9975-67-686-1© Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. 2010© Întreprinderea Editorial-Poligrafică Ştiinţa. 2010

I. Concepţia didactică a disciplinei
Biologia este ştiinţa care studiază organismele vii, relaţiile dintre organisme şi relaţiile lor cu mediul înconjurător.
La treapta liceală biologia se studiază în calitate de disciplină obligatorie în claselea X-a–a XII-a.
Valoarea formativă a disciplinei constă în:– formarea unor competenţe cognitive care vizează utilizarea teoriilor şi a noţiunilor achiziţionate în cadrul educaţiei formale, precum şi a cunoştinţelor dobîndite prinexperienţa de viaţă;– formarea competenţelor funcţionale care reprezintă aplicarea cunoştinţelor, priceperilor şi a deprinderilor în domeniul de activitate educaţional şi social;– formarea unei conduite care vizează prezenţa valorilor personale referitoare la protecţia mediului ambiant, la menţinerea propriei stări de sănătate şi a celor din jur, competenţe
care contribuie la integrarea elevului la condiţiile reale, mereu în schimbare ale vieţii.
3

Astfel, Curriculumul liceal la Biologie orientează proiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional în contextul unei pedagogii axate pe competenţe.
Competenţa reprezintă un ansamblu de cunoştinţe, capacităţi şi abilităţi, organizate
pentru a rezolva o sarcină sau un ansamblu de sarcini corespunzătoare exigenţelor sociale.
Curriculumul liceal la Biologie propune un model de studiu modular care contribuie la formarea la elevi a unei viziuni complexe despre unitatea naturii.
În acest context se conturează următoarele principii care contribuie la eficientizarea demersului educaţional la disciplina Biologie:
1. Principiul abordării modulare a disciplinei – structurarea conţinuturilor într-o viziune modulară, urmărindu-se dezvoltarea competenţelor de investigaţie
complexă a naturii.
2. Principiul perspectivei integrării profesionale presupune saturarea activităţilor educaţionale cu situaţii de problemă, care contribuie la ghidarea elevilor în
proiectarea carierei.
2. Principiul centrării activităţii/demersului didactic pe elev – adaptarea unuidemers de învăţare activă, prin propunerea unor activităţi individuale sau în
grup, în care elevii să-şi dezvolte independenţa de acţiune, originalitatea şi creativitatea, realizînd/desfăşurînd activităţile în ritm propriu fiecăruia.
3. Principiul funcţionalităţii/utilităţii sociale a procesului didactic presupune elaborarea unor situaţii de problemă, rezolvarea cărora contribuie la autoactualizare.
4. Principiul lateralizării echilibrate a informaţiei presupune propunerea unuiset de sarcini didactice pentru dezvoltarea echilibrată a emisferelor cerebrale(stîngă şi dreaptă).
5. Principiul corelaţiei interdisciplinare presupune abordarea unui demers didactic interdisciplinar cu geografia, fizica, chimia, matematica, desenul, literatura etc., care motivează şi condiţionează caracterul sistemic al învăţării.
Curriculumul liceal la Biologie este astfel conceput încît să permită profesorilor
libertatea de a-şi elabora o strategie eficientă de proiectare/organizare a demersului
educaţional în vederea formării la elevi a unor valori şi atitudini în contextul cerinţelor
societăţii contemporane.

9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori).
10. Competenţe antreprenoriale.
III. Competenţe-cheie/ transversale şi competenţe
transdisciplinare pentru treapta liceală de învăţămînt

Sistemul de competenţe-cheie/transversale stabilit pentru sistemul de învăţămînt
din Republica Moldova a fost definit pe baza competenţelor-cheie determinate de Comisia Europeană şi a profilului absolventului, după cum urmează:1. Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi.
2. Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat.
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
4. Competenţe acţional-strategice.
5. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
6. Competenţe interpersonale, civice, morale.
7. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
8. Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC).

Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţe de a stăpîni metodologia de integrare a cunoştinţelor de bază despre
natură, om şi societate în scopul satisfacerii nevoilor şi acţionării pentru îmbunătăţirea calităţii vieţii personale şi sociale.
Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat
• Competenţe de a comunica argumentat în limba maternă/limba de stat în situaţii
reale ale vieţii.
• Competenţe de a comunica într-un limbaj ştiinţific coerent.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
• Competenţe de a cominica argumentat într-o limbă străină în situaţii reale alevieţii.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a organiza activitatea personală în condiţiile tehnologiilor aflateîn permanentă schimbare.
• Competenţe de a dobîndi şi a stăpîni cunoştinţe fundamentale din domeniile
Matematică, Ştiinţe ale naturii şi Tehnologii în coraport cu nevoile sale.
• Competenţe de a propune idei noi în domeniul ştiinţific.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a-şi proiecta activitatea, de a vedea rezultatul final, de a propunesoluţii de rezolvare a situaţiilor-problemă din diverse domenii.
• Competenţe de a acţiona autonom şi creativ în diferite situaţii de viaţă pentru
protecţia mediului ambiant.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC)• Competenţe de a utiliza în situaţii reale instrumentele cu acţiune digitală.
• Competenţe de a crea documente în domeniul comunicativ şi informaţional şi autiliza serviciile electronice, inclusiv reţeaua Internet, în situaţii reale.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a colabora în grup/echipă, a preveni situaţiile de conflict şi a respecta opiniile semenilor săi.
• Competenţe de a manifesta o poziţie activă civică, solidaritate şi coeziune socială
pentru o societate nondiscriminatorie.
• Competenţe de a acţiona în diferite situaţii de viaţă în baza normelor şi valorilor
moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de gîndire critică asupra activităţii sale în scopul autodezvoltării
continue şi autorealizării personale.

45

II. Competenţe-cheie/transversale• Competenţe de a-şi asuma responsabilităţi pentru un mod sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii şi situaţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de a se orienta în valorile culturii naţionale şi ale culturilor altor
etnii în scopul aplicării lor creative şi autorealizării personale.
• Competenţe de toleranţă în receptarea valorilor interculturale.
Competenţe antreprenoriale• Competenţe de a stăpîni cunoştinţe şi abilităţi de antreprenoriat în condiţiile economiei de piaţă în scopul autorealizării în domeniul antreprenorial.
• Competenţe de a-şi alege conştient viitoarea arie de activitate profesională.

VIII. Excreţia
IX. Sistemul reproducător şi reproducerea la oma XII-a I. Bazele geneticii
II. Ameliorarea organismelor. Biotehnologii
III. Evoluţia organismelor pe Terra. Evoluţia omului
IV. Ecologia şi protecţia mediului

V.	Repartizarea orientativă a unităţilor de conţinut şi aunităţilor de timp pe clase
ClasaUnităţi de conţinut

Ştiinţe biologiceI. Însuşiri generale ale organismelor
II. Organizarea celulară a organismelor
III. Sistematica organismelora XI-a I. Sistemul nervos
II. Recepţia senzorială
III. Reglarea umorală
IV. Sistemul locomotor şi locomoţia
V. Circulaţia substanţelor în organism
VI. Respiraţia
VII. Nutriţia
a X-a

6

Nr. de ore
Profil real Profil umanist22
10 ore6 ore
14 ore6 ore
42 ore20 ore14 ore5 ore
12 ore5 ore
12 ore2 ore
10 ore4 ore
16 ore5 ore
10 ore2 ore
10 ore
3 ore

3 ore
5 ore
15 ore
5 ore
5 ore
9 ore

VI.	Subcompetenţe, unităţi de conţinut, activităţi de învăţare şi
evaluare pe clase

IV. Competenţe specifice ale disciplinei Biologie
1. Competenţa de a utiliza cunoştinţe de bază din domeniul biologiei în diverse
situaţii de comunicare referitoare la: structuri morfoanatomice, procese şi fenomene vitale, legităţi biologice şi la rolul acestora în supravieţuirea organismelor.
2. Competenţa de a investiga procese biologice cu ajutorul aparatelor şi ustensilelor de laborator.
3. Competenţa de a aplica tehnici interactive de acumulare, înregistrare, reprezentare, interpretare şi comunicare a informaţiei referitoare la organisme, proceseşi fenomene biologice şi a corelaţiei dintre ele.
4. Competenţa de a proiecta acţiuni de ocrotire a biodiversităţii şi a ecosistemelor.
5. Competenţa de a se implica personal în activităţi de menţinere a propriei stări
de sănătate şi a celor din jur.

8 ore
10 ore45 ore10 ore19 ore28 oreProfil real

Subcompetenţe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)

CLASA a X-aŞtiinţe biologice• Identificarea ramurilor • Diversitatea ştiinţelor bio- • Prezentarea ramurilor biologibiologiei.
logice.
ei în scheme corelative.
• Stabilirea relaţiilor din- • Dezvoltarea ştiinţelor biolo- • Elaborarea unor prezentări retre ramurile biologiei.
gice în Republica Moldova. feritoare la realizările ştiinţelor
biologice în R. Moldova.
• Elaborarea unui glosar-dicţionar biologic personal.
I. Însuşiri generale• Reprezentarea grafică a metaale organismelor• Descrierea însuşirilor generale ale organis- • Însuşiri generale ale orga- bolismului ca proces ge­neral.
nismelor: metabolismul, re- • Realizarea experimentului
melor.
• Utilizarea instrumen- producerea, creşterea, dezvol- pentru evidenţierea fotosintezei
ca metabolism plastic.
tarului şi a tehnicilor de tarea, sensibilitatea.
• Efectuarea unor experimentelaborator în procesul depentru evidenţierea excitabilităinvestigaţie a însuşirilor
ţii, iritabilităţii, creşterii şi dezgenerale ale organismelor.
voltării organismelor.
• Interpretarea datelor• Efectuarea unor experimenreferitoare la însuşirite pentru dirijarea proceselor dele generale ale organiscreştere şi dezvoltare la plante.
melor.
• Realizarea unor lucrări prac• Proiectarea acţiunilor
tice de reproducere asexuată
de investigaţie aşi sexuată la plantele angioînsuşirilor generale ale
sperme.
organismelor.
• Elaborarea proiectelor de reproducere a unor plante şi valorificarea eficientă a acestora.
7II. Organizarea celulară
• Realizarea experimentelora organismelor• Identificarea postulate• Compoziţia chimică a celu- pentru determinarea compoziţilor teoriei celulare.
• Identificarea substanţe- lei: substanţe anorganice: apă, ei chimice a celulei.
lor anorganice şi organi- săruri minerale şi substanţe • Observarea la microscop ace caracteristice celulei. organice: hidraţi de carbon, structurii celulei şi a ţesuturilor.
• Realizarea unor lucrări practi• Recunoaşterea diferi- lipide, proteine, ATP.
tor tipuri de celule şi ţe- • Structura celulei procariote ce pentru obţinerea unor prepaşi a celulei eucariote: micoti- rate microscopice.
suturi.
• Modelarea structurii unor ti• Diferenţierea funcţiilor că, vegetală, animală.
principale ale organitelor • Organizarea celulelor în ţe- puri de celule.
celulare, ale celulei şi ale suturi: ţesuturi vegetale şi ţe- • Realizarea reprezentărilor grafice pentru evidenţierea corelasuturi animale.
ţesuturilor.
• Compararea structurii • Organizarea ţesuturilor în ţiei celule–ţesuturi–organe–sisdiferitor tipuri de orga- organe şi sisteme de organe. teme de organe.
• Elaborarea meniurilor/raţiilor
nite celulare, celule, ţealimentare referitoare la unele
suturi.
afecţiuni metabolice la om.
• Stabilirea corelaţiei în• Proiectarea unor acţiuni detre nivelele de organizamenţinere a propriului echilibru
re a viului: celule–ţesumetabolic.
turi–organe–sisteme deorgane.
• Argumentarea semnificaţiei vitale a substanţelor anorganice şi organice pentru organism.
• Planificarea unui modsănătos de viaţă individual şi social.
III. Sistematica organismelor• Propunerea unor crite- • Sistematica organismelor* • Clasificarea organismelor pe
rii de clasificare a orga- la nivel de regn, filum/încren- baza diferitor criterii. Elaborarea unor scheme ierarhice refegătură şi clasă.
nismelor.
ritoare la sistematica organis• Identificarea principa- • Virusuri (Virales).
melor.
lelor unităţi taxonomice. • Bacterii (Bacteria).
• Aplicarea unităţilor ta- • Regnul Protiste (Protista). • Observarea la microscop axonomice în clasificarea Încrengături: Rizopode (Rizo- particularităţilor structurale alepoda); Flagelate (Zoomastigo- unor organisme.
organismelor.
• Elaborarea unor colecţii de• Diferenţierea caractere- phora); Ciliate (Ciliophora);
lor generale/trăsăturilor Filumuri: Alge verzi (Chloro- materiale naturale.
• Redactarea şi prezentarea unor
distinctive ale organis- phyta); Alge brune (Phaeomelor la nivel de regn, phyta); Alge roşii (Rhodophyta). referate, rapoarte, fişe informa• Regnul Ciuperci (Fungi). Fi- ţionale referitoare la particulafilum/încrengătură şi
lumuri: Zigomicete (Zygomyco- rităţile organismelor la nivel declasă.
• Utilizarea fişelor de ob- ta); Ascomicete (Ascomycota); regn, încrengătură, clasă şi reservaţie, a atlaselor şi a Bazidiomicete (Basidiomycota). prezentant.

• Aplicarea fişelor de observaţie
altor materiale docu• Licheni (Lichenes).
mentare în recunoaşte- • Regnul Plante (Plantae). Fi- pentru recunoaşterea organislumuri: Muşchi (Bryophyta); melor ce aparţin diferitor regrea organismelor.
Ferigi (Polypodiophyta); Gim- nuri, filumuri/încrengături şi• Recunoaşterea organismelor ce aparţin di- nosperme (Pinophyta); An- clase.
feritor clase de plante şi giosperme (Magnoliophyta): • Elaborarea unor reprezentări grafice: conspecte de reper,
animale.
Clase: Monocotiledonate• Compararea diferitor (Liliopsida), Dicotiledonate scheme structurate logic etc.
pentru clasificarea organismeregnuri, încrengături şi (Magnoliopsida).
• Regnul Animale (Anima- lor.
clase de organisme.
• Argumentarea rolului lia). Încrengături: Celentera- • Elaborarea tabelelor compaorganismelor în natură şi te (Cnidaria): Clase: Hidro- rative referitoare la particulariîn viaţa omului.
zoare (Hydroyoa), Antozoare tăţile grupurilor sistematice de• Proiectarea acţiunilor (Anthozoa), Scifozoare (Scy­ organisme.
• Elaborarea afişelor publicitare,phozoa); Viermi laţi (Plade ocrotire a organistyhelmintes): Clase: Turbela- revistelor biologice, posterelor
melor.
riate (Turbellaria), Trematode etc. referitoare la importanţa or(Trematoda), Cestode (Ces- ganismelor în natură şi în viaţatoda); Viermi cilindrici (Ne- omului.
matoda); Viermi inelaţi (An- Proiectarea şi realizarea unoracţiuni de protecţie a organisnelida): Clase: Oligochete(Oligochaeta), Hirudinee (Hi- melor.
rudinea); Moluşte (Mollusca):
Clase: Gasteropode (Gastropoda), Lamelibranchiate (Bivalvia); Artropode (Arthropoda): Clase: Insecte (Insecta),
Arahnide (Arachnida), Crustacee (Crustacea); Cordate(Chordata): Clase: Peşti osoşi
(Osteichthyes), Amfibieni(Amphibia), Reptile (Reptilia), Păsări (Aves), Mamifere(Mammalia).
* Neil A. Campbell, Jane B.
Reece „Biology” (Seventh
Edition), 2009.
CLASA a XI-a
I. Sistemul nervos• Interpretarea funcţiei • Structura şi funcţiile neu- • Observarea unor tipuri de neuroni pe preparate microscopice.
ronului.
sistemului nervos.
• Efectuarea unor experimente• Definirea noţiunilor de • Sinapsa.
neuron, sinapsă, reflexe. • Sistemul nervos central şi pentru evidenţierea unor reflexe la om.
• Identificarea compo- sistemul nervos periferic.
nentelor neuronului, a • Sistemul nervos somatic şi • Elaborarea unor tabele compaarcului reflex.
vegetativ.
rative pentru evidenţierea

89deosebirilor dintre arcul reflex• Clasificarea neuronilor, • Procese corticale fundamentale: învăţarea, memo- somatic şi cel vegetativ.
a nervilor.
• Elaborarea unor referate pen• Diferenţierea elemen- ria etc.
tru evidenţierea importanţei
telor constitutive ale sis- • Reflexe.
formării reflexelor condiţionate
temului nervos central şi • Afecţiuni ale sistemuluiîn viaţa organismelor.
ale sistemului nervos pe- nervos.
• Igiena sistemului nervos.
• Aplicarea unor exerciţii/tesriferic la om.
te pentru identificarea emisferei• Compararea tipurilor
cerebrale predominante la omde neuroni, a reflexelor
şi valorificarea acestui aspect încondiţionate şi necondiorientarea profesională.
ţionate, a activităţii siste• Redactarea unor recomandări
mului nervos somatic şireferitoare la eficientizarea provegetativ, simpatic şi paceselor de percepţie, memorare,
rasimpatic.
învăţare la om.
• Propunerea activităţilor
• Întocmirea unui program opde îmbunătăţire a stării
tim de activitate pentru perioaproceselor corticale funde de suprasolicitare a sistemudamentale la om.
lui nervos la om.
• Planificarea programelorde activitate pentru menţinerea stării de sănătate asistemului nervos la om.
II. Recepţia senzorială
• Recunoaşterea sistemelor sen• Organe senzoriale şi sti• Interpretarea rolului
zoriale la om pe planşe, mulaje.
muli.
recepţiei senzoriale în• Structura şi funcţiile anali- • Realizarea unor experimenviaţa organismului.
te pentru punerea în evidenţă a• Recunoaşterea analiza- zatorilor la om:
percepţiei senzoriale şi a relaţiitorilor ca sisteme de co- – analizatorul vizual;lor între simţuri la om.
municare între organism – analizatorul auditiv;• Utilizarea tabelului Golovinşi mediul înconjurător. – analizatorul vestibular;
pentru determinarea acuităţii
• Diferenţierea structurii – analizatorul cutanat;
vizuale la om.
organelor senzoriale şi a – analizatorul olfactiv;• Prezentarea unor filme didac– analizatorul gustativ.
analizatorilor la om.
• Analiza acuităţii unor • Afecţiuni ale analizatorilor tice referitoare la importanţa
analizatorilor în viaţa omului.
procese senzoriale la om. la om.
• Respectarea regulilor de igienă
• Argumentarea necesităţii • Igiena organelor de simţ.
pentru menţinerea stării de sărespectării regulilor de iginătate a organelor de simţ.
enă pentru activitatea optimă a analizatorilor la om.
III. Reglarea umorală
• Schiţarea topografiei glandelor• Determinarea particu- • Sistemul endocrin la om.
larităţilor reglării umora- • Glande endocrine: hipofiza, endocrine la om.
epifiza, tiroida, paratiroidele, • Citirea analizelor medicale rele la om.
• Recunoaşterea topo- suprarenalele, timusul, pan- feritoare la conţinutul hormonilor.
grafiei glandelor endo- creasul, gonadele.
• Maladii endocrine la om.
crine la om.
10• Descrierea structurii glandelor endocrinela om.
• Argumentarea roluluireglării umorale la om.
• Analiza maladiilor endocrine la om.
• Elaborarea recomandărilor pentru profilaxia unor
boli endocrine la om.

• Redactarea unor recomandări
referitoare la funcţionarea optimă a sistemului endocrin la om.

IV. Sistemul locomotor• Recunoaşterea pe planşe, muşi locomoţia
• Recunoaşterea tipurilorde oase şi articulaţii, gru- • Sistemul locomotor la om. laje a structurilor locomotoare
pe de muşchi şi pîrghii. • Fiziologia sistemului loco- la om.
• Elaborarea unor tabele compamotor la om.
• Interpretarea relaţiei dintre sistemul osos şi • Afecţiuni ale sistemului lo- rative ale structurilor locomotoare.
sistemul muscular pen- comotor la om.
tru realizarea locomoţiei. • Igiena sistemului locomo- • Demonstrarea unor exerciţii
fizice pentru evidenţierea activi• Compararea tipurilor tor.
tăţii antagoniste a muşchilor.
de oase, muşchi, pîrghii.
• Realizarea unor exerciţii pen• Demonstrarea exerciţitru demonstrarea poziţiei corecilor de acordare a primute a corpului în timpul diferitor
lui ajutor în caz de luxaactivităţi fizice.
ţii, entorse, fracturi.
• Exerciţii de acordare a primu• Propunerea unor reţelui ajutor în caz de luxaţii, ente alimentare pentru a
torse, fracturi.
asigura dezvoltarea nor• Alcătuirea unor raţii alimentamală a sistemului osos şire care să contribuie la creşterea
muscular la om.
şi dezvoltarea normală a siste• Elaborarea recomanmului locomotor la om.
dărilor pentru profilaxiaafecţiunilor sistemului
locomotor la om.
V. Circulaţia substanţelor
• Recunoaşterea pe planşe, muîn organism• Recunoaşterea structurilor, sistemelor de orga- • Sistemul circulator la om: laje a organelor circulatorii.
• Observarea la microscop a elene care asigură circulaţia vasele sangvine, inima.
substanţelor prin corpul • Compoziţia sîngelui, grupe- mentelor figurate ale sîngelui.
• Identificarea grupelor sangvine,le sangvine.
omului.
• Descrierea circulaţiei • Sistemul circulator limfatic. în funcţie de interacţiunea anticorpilor cu antigenele din sînge.
• Imunitatea.
sangvine la om.
• Diferenţierea grupelor • Afecţiuni ale sistemului cir- • Schiţarea elementelor sangvine ale sîngelui.
sangvine la om, a tipuri- culator la om.
• Igiena sistemului circulator. • Redactarea referatelor referilor de imunitate.
toare la rolul imunităţii în viaţa
organismului.
11• Măsurarea tensiunii arteriale,a pulsului în diverse si­tuaţii: activitate, boală, stres.
• Interpretarea rezultatelor unor
analize sangvine.
• Redactarea unor fişe informaţionale referitoare la consecinţele acţiunii fumatului, alcoolului,
drogurilor asupra cordului.
• Demonstrarea exerciţiilor deprim ajutor în caz de hemoragii.
• Elaborarea regimurilor alimentare pentru persoane ce suferă de anumite afecţiuni ale sistemului cardiovascular.
• Realizări de interviuri referitoare la cauzele unor boli provocate de modul de trai.

• Compararea vaselor sangvine, a celulelor sangvine, a grupelor
sangvine.
• Argumentarea rolului
imunităţii în viaţa organismului.
• Clasificarea afecţiunilor
sistemului circulator.
• Demonstrarea acţiunilor de acordare a prim
ajutorului în caz de lipotemie, sincopă, hemoragie.
• Propunerea regulilor
de igienă a sistemului
circulator.

VI. Respiraţia
• Recunoaşterea organe- • Sistemul respirator la om. • Prezentarea în Power Point sauîn alte programe computerizate
lor sistemului respirator • Mecanismul respiraţiei.
• Afecţiuni ale sistemului res- a particularităţilor respiraţiei.
la om.
• Confecţionarea modelului• Descrierea mecanismu- pirator.
• Igiena sistemului respirator. Donders pentru evidenţierea
lui respiraţiei la om.
mecanismului respiraţiei.
• Determinarea capacită• Calcularea capacităţii vitale aţii vitale a plămînilor.
plămînilor la om.
• Analiza particularităţi• Măsurarea ritmului respirator
lor unor boli respiratorii.
în diferite activităţi.
• Analiza impactului ac• Organizarea unor dezbateriţiunii factorilor nocivi
referitoare la dauna alcoolului,asupra sistemului respitutunului, drogurilor.
rator la om.
• Elaborarea unor postere, fişe in• Argumentarea necesiformaţionale, prezentări computăţii respectării igienei
terizate referitoare la consecinţele
sistemului respirator.
nocive ale unor factori poluanţi
asupra sistemului respirator.
• Exerciţii de acordare a primului
ajutor: în caz de înec, electrocutare, şoc hipo- şi hipertermic etc.
VII. Nutriţia
• Sistemul digestiv şi digestia • Recunoaşterea pe planşe, mu• Recunoaşterea orgalaje a organelor sistemului dinelor sistemului digestiv la om.
• Afecţiuni ale sistemului di- gestiv la om.
la om.
• Redactarea unor referate legate• Descrierea digestiei la gestiv.
om.
• Igiena sistemului digestiv. de obiceiurile alimentare la om.
12• Identificarea unor boli
digestive.
• Argumentarea necesităţii respectării igienei
cavităţii bucale.
• Propunerea modalităţilor de profilaxie a bolilor
sistemului digestiv.
• Alcătuirea unor regimuri alimentare pentru persoane de diferitevîrste.

• Realizarea unor sondaje şi reportaje despre boli digestive şi
obiceiuri alimentare.
• Demonstrarea exerciţiilor deacordare a primului ajutor în
caz de intoxicaţie şi indigestie.
• Redactarea regimurilor alimentare pentru persoane cuafecţiuni ale sistemului digestiv.

VIII. Excreţia
• Recunoaşterea organe- • Sistemul excretor şi excre- • Observarea structurii rinichiului pe mulaje, planşe, material
ţia la om.
lor sistemului excretor• Afecţiuni ale sistemului ex- naturalizat.
la om.
• Realizarea unor postere, refe• Identificarea elemente- cretor.
lor principale ale nefro- • Igiena sistemului excretor. rate, proiecte despre bolile renale şi mij­loacele contemporane
nului.
de tratament.
• Descrierea mecanismu• Redactarea unor recomandări
lui excreţiei la om.
referitoare la profilaxia bolilor• Identificarea unor boli
sistemului excretor.
ale sistemului excretor laom.
• Analiza consecinţelor
dereglării funcţionării rinichilor la om.
• Propunerea modalităţilor de profilaxie a bolilor sistemului excretor
la om.
IX. Sistemul reproducător
• Recunoaşterea pe planşe a orşi reproducerea la om• Recunoaşterea organeganelor sistemului reproducălor sistemului reproducă- • Sistemul reproducător la
tor la om.
om.
tor la om.
• Fecundaţia, gestaţia şi naş- • Realizarea unor diagrame cu:• Descrierea etapelor
durata gestaţiei, peri­oada deprincipale ale ontogene- terea la om.
ovulaţie etc.
• Dezvoltarea postnatală lazei la om.
• Dezbateri referitoare la planifi• Identificarea unor ma- om.
ladii sexual-transmisi- • Afecţiuni ale sistemului re- carea familiei.
• Elaborarea unor prezentări
producător.
bile.
• Propunerea unor mo- • Igiena sistemului reprodu- în programe computerizate aparticularităţilor ontogenezeicător.
dalităţi de profilaxie ala om.
maladiilor sexual-transmisibile
13

CLASA a XII-a
I. Bazele geneticii• Bazele moleculare ale ere- • Modelarea structurii molecu• Definirea noţiunilor
lelor de acizi nucleici.
de genă, genotip, fenotip, dităţii.
• Observarea la microscop şi pe
cromozom, organism ho- • Acizi nucleici. Gene.
planşe a diviziunii ce­lulare.
mozigot, organism hete- • Replicarea, transcripţia,• Compararea pe imagini a unortranslaţia.
rozigot.
• Descrierea particula- • Bazele materiale ale eredi- cariotipuri normale şi patologice la om.
tăţii.
rităţilor structurale şi• Caracterizarea tipurilor defuncţionale ale acizilor • Cromozomii.
• Reproducerea celulară: ami- cromozomi din cariotipul
nucleici.
uman.
• Descrierea proceselor toza, mitoza, meioza.
• Rezolvarea unor situaţii dede replicare, transcripţie, • Gametogeneza.
• Legile mendeliene de trans- problemă referitoare la transmitranslaţie.
• Identificarea tipurilor mitere a caracterelor eredi- terea caracterelor ereditare.
• Observarea unor mutaţii înde reproducere celula- tare.
• Moştenirea înlănţuită a ca- natură.
ră, a tipurilor de cro• Realizarea referatelor pentru
mozomi, a tipurilor de racterelor.
• Moştenirea caracterelor cu- elucidarea efectului mutagen almutaţii.
unor factori de mediu: radiaţie,• Recunoaşterea fazelor plate cu sexul.
• Moştenirea grupelor sang- poluanţi chimici şi biologici etc.
mitozei şi meiozei.
• Dezbateri referitoare la clo• Descrierea procesului vine.
• Variabilitatea neereditară şi nări, grefe, transplante, transfer
de gametogeneză.
de gene.
ereditară a organismelor.
• Interpretarea mecanismelor principale de • Mutaţii şi factori mutageni.
moştenire a caracterelor • Genetica umană. Metode destudiu a eredităţii umane.
ereditare.
• Aplicarea legilor eredi- • Ereditatea normală şi patotăţii la rezolvarea proble- logică la om.
melor de genetică.
• Clasificarea mutaţiilor
şi a factorilor mutageni.
• Compararea mitozei
şi meiozei, a variabilităţii ereditare şi neereditare.
• Analiza impactului
unor factori mutageni
asupra organismelor.
• Argumentarea necesităţii utilizării metodelor
speciale în studiul geneticii umane.
• Propunerea modalităţilor pentru profilaxia bolilor ereditare.

II. Ameliorarea• Definirea noţiunilor de organismelor. Biotehnologii • Reprezentări grafice ale metosoi, rasă, suşă, biotehno- • Ameliorarea plantelor.
delor utilizate în ameliorarea orlogii.
• Ameliorarea animalelor.
ganismelor.
• Descrierea metodelor • Ameliorarea microorganis- • Elaborarea proiectelor de valode ameliorare a organis- melor.
rificare a potenţialului economic
melor.
• Biotehnologii tradiţionale şi al unor soiuri de plante, rase de• Compararea biotehmoderne.
animale şi tulpini de microornologiilor tradiţionale şi
ganisme.
moderne.
• Dezbateri referitoare la• Argumentarea necesităposibile riscuri şi beneficii aleţii obţinerii de noi rase deorganismelor modificate geneanimale, soiuri de plantic.
te şi suşe de microorganisme.
• Argumentarea rolului
biotehnologiilor tradiţionale şi moderne pentrusoluţionarea anumitor
probleme ale societăţii.
III. Evoluţia organismelorpe Terra. Evoluţia omului• Interpretarea princi• Ipoteze de bază ale origi• Dezbateri referitoare la ipotepiilor evoluţiei biologi- nii vieţii.
zele de bază ale originii vieţii.
ce şi a ipotezelor originii • Principiile evoluţiei biolo- • Reprezentare grafică a factorivieţii.
gice.
lor sociali şi biologici în evoluţia
• Analiza dovezilor: ana- • Dovezile evoluţiei: anato- omului.
tomiei comparate, em- mia comparată, paleontolo- • Dezbateri cu referinţă la dobriologiei, paleontologiei gia, embriologia, biologia
vezile unor ştiinţe referitoare laşi biologiei moleculare în moleculară.
evoluţia organismelor.
evoluţia lumii organice. • Factorii evoluţiei: variabili- • Redactarea unor comunicări
• Interpretarea factorilor tatea ereditară, selecţia natu- cu referinţă la originea omului.
evoluţiei lumii organice. rală, relaţia cu mediul încon- • Formularea unei concepţii• Descrierea etapelorjurător.
proprii despre evoluţia organisprincipale ale apariţiei • Direcţiile evoluţiei: aromor- melor pe Terra.
omului.
foze, ideoadaptări, degene- • Dezbateri referitoare la ipote• Clasificarea factorilor rări.
zele de bază ale originii vieţii.
antropogenezei.
• Originea omului.
• Reprezentare grafică a factorilor sociali şi biologici în evoluţia
omului.
• Dezbateri cu referinţă la dovezile unor ştiinţe referitoare laevoluţia organismelor.
• Elaborarea unor comunicări
cu referinţă la originea omului.

14

15

IV. Ecologia şi protecţia
mediului• Reprezentări grafice ale nive• Identificarea nivelurilor
de integrare şi organizare • Niveluri de integrare şi or- lurilor de integrare şi organizare
ganizare a materiei vii.
a materiei vii.
a viului.
• Definirea noţiunilor de • Organizarea viului la nivel • Alcătuirea unor lanţuri trofide individ, populaţie, bioce- ce, reţele trofice, piramide ecopopulaţie, biocenoză,logice.
biosferă, ecosistem, lanţ noză şi biosferă.
trofic, reţea trofică, pira- • Ecosisteme naturale şi arti- • Modelarea unui ecosistem.
ficiale.
• Elaborarea unor prezentări
midă ecologică.
• Descrierea particulari- • Relaţii trofice: lanţuri şi re- referitoare la succesiunea unuităţilor diferitor niveluri ţele trofice, piramide ecolo- ecosistem sub influenţa unor
factori: introducere de noi spede organizare a materi- gice.
• Echilibrul dinamic în cadrul cii, dispariţia unor specii, vînăei vii.
toare excesivă, poluare, cataclis• Clasificarea ecosiste- ecosistemului.
• Poluarea ecosistemelor: te- me etc.
melor.
• Compararea diferitor restru-aerian şi acvatic şi pro- • Observarea şi înregistrarea astecţia lor.
pectelor de degradare a mediutipuri de ecosisteme.
lui din localitate.
• Reprezentarea sche• Iniţierea de acţiuni ecoprotecmatică a relaţiilor trofice
tive: elaborarea afişelor, actividin diverse ecosisteme;tăţi de plantare a copacilor, dea succesiunii unui ecoocrotire a păsărilor etc.
sistem.
• Utilizarea instrumentarului• Analiza factoriilor poluanţi ai ecosistemului/
pentru colectarea materi­alului
biologic din diverse ecosisteme.
mediului.
• Elaborarea de referate, diagra• Proiectarea acţiunilor
me despre starea eco­sistemelor,de conservare a biodiverdispariţia unor specii de plansităţii vegetale şi animalete şi anima­le, protecţia mediudin diverse ecosisteme.
lui etc.
• Planificarea activităţi• Realizarea unor experimenlor de salubrizare a mete de evidenţiere a calităţii apei,
diului.
a so­lului.
• Comunicarea unor rezultate
legate de bioacumulări.
• Investigaţia stării ecologice a
ecosistemelor din localitate.
• Formularea unor recomandări
de igienă personală şi de ocrotire a mediului.
• Participarea la acţiuni de salubrizare a mediului.

16

Profil umanist

Subcompetenţe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare
şi evaluare (recomandate)

CLASA a X-aŞtiinţe biologice• Identificarea ramurilor • Diversitatea ştiinţelor bio- • Prezentarea ramurilor biologibiologiei.
logice.
ei în scheme corelative.
• Stabilirea relaţiilor din- • Dezvoltarea ştiinţelor biolo- • Elaborarea unor prezentări retre ramurile biologiei.
gice în Republica Moldova. feritoare la realizările ştiinţelor
biologice în Republica Moldova.
• Alcătuirea unui glosar-dicţionar biologic personal.
I. Însuşiri generale• Descrierea însuşiriale organismelor• Efectuarea unor experimente
lor generale ale organis- • Însuşiri generale ale organis- pentru evidenţierea excitabilitămelor.
melor: metabolismul, repro- ţii, iritabilităţii, creşterii şi dez• Utilizarea instrumen- ducerea, creşterea, dezvolta- voltării organismelor.
tarului şi a tehnicilor de rea, sensibilitatea.
• Reprezentarea grafică a metalaborator în procesul debolismului ca proces ge­neral.
investigaţie a însuşiri• Realizarea unor lucrări practilor generale ale organisce de reproducere a plantelor.
melor.
• Elaborarea proiectelor de re• Interpretarea datelor
producere a unor plante şi valoreferitoare la însuşiririficarea eficientă a acestora.
le generale ale organismelor.
• Proiectarea acţiunilor
de investigaţie aînsuşirilor generale aleorganismelor.
II. Organizarea celulară
• Identificarea postulatea organismelor• Realizarea experimentelor
lor teoriei celulare.
• Compoziţia chimică a celu- pentru determinarea compoziţi• Identificarea substanţe- lei: substanţe anorganice: apă, ei chimice a celulei.
lor anorganice şi organi- săruri minerale şi substanţe • Observarea la microscop ace caracteristice celulei. organice: hidraţi de carbon, li- structurii celulei şi a ţesutu• Recunoaşterea diferi- pide, proteine, ATP.
rilor.
tor tipuri de celule şi ţe- • Structura celulei procario- • Realizarea unor lucrări practisuturi.
te şi a celulei eucariote: celula ce pentru obţinerea unor prepa• Diferenţierea funcţiilor vegetală şi celula animală.
rate microscopice.
principale ale organitelor • Organizarea celulelor în ţe- • Modelarea structurii unor ticelulare, ale celulei şi ale suturi: ţesuturi vegetale şi ţe- puri de celule, molecule deţesuturilor.
suturi animale.
ADN, proteine etc.
• Compararea structurii • Organizarea ţesuturilor în • Realizarea reprezentărilor gradiferitor tipuri de orga- organe şi sisteme de organe. fice pentru evidenţierea corelaţi17

nite celulare, celule, ţesuturi.
• Stabilirea corelaţiei între nivelele de organizare a viului: celule–ţesuturi–organe–sisteme deorgane.
• Argumentarea semnificaţiei vitale a substanţelor anorganice şi organice pentru organism.
• Planificarea unui modsănătos de viaţă individual şi social.

ei celule–ţesuturi–organe–sisteme de organe.
• Alcătuirea meniurilor/raţiilor
alimentare referitoare la uneleafecţiuni metabolice la om.
• Proiectarea unor acţiuni demenţinere a propriului echilibru
metabolic.

Artropode (Arthropoda); Cor- • Proiectarea şi realizarea unor
date (Chordata): Peşti osoşi
acţiuni de protecţie a organis(Osteichthyes), Amfibieni (Am- melor.
phibia), Reptile (Reptilia), Păsări (Aves), Mamifere (Mammalia).
* Neil A. Campbell, Jane B.
Reece „Biology” (Seventh Edition), 2009.
CLASA a XI-a
I. Sistemul nervos• Interpretarea funcţiei • Structura şi funcţiile neuro- • Observarea unor tipuri de nesistemului nervos.
uroni pe preparate microsconului.
• Definirea noţiunilor de • Sistemul nervos central şi
pice.
neuron, reflexe.
• Efectuarea unor experimente
sistemul nervos periferic la• Identificarea compo- om.
pentru evidenţierea unor reflenentelor neuronului, a • Reflexe.
xe la om.
arcului reflex.
• Afecţiuni ale sistemului ner- • Elaborarea unor referate pen• Clasificarea neuronilor, vos.
tru evidenţierea importanţei
a nervilor.
formării reflexelor condiţionate• Igiena sistemului nervos.
• Diferenţierea elemenîn viaţa organismelor.
telor constitutive ale sis• Aplicarea unor exerciţii/testemului nervos central şite pentru identificarea emisferei
ale sistemului nervos pecerebrale predominante la om
riferic la om.
şi valorificarea acestui aspect în• Compararea tipurilor
orientarea profesională.
de neuroni, a reflexelor• Redactarea unor recomandări
condiţionate şi necondireferitoare la eficientizarea proţionate.
ceselor de percepţie, memorare,• Planificarea programeînvăţare la om.
lor de activitate pentru• Întocmirea unui program opmenţinerea stării de sănătim de activitate pentru perioatate a sistemului nervosde de suprasolicitare a sistemula om.
lui nervos la om.

III. Sistematica• Clasificarea organismelor peorganismelor• Propunerea unor criterii de clasificare a orga- • Sistematica organismelor* la baza diferitor criterii.
nivel de regn şi filum/încren- • Alcătuirea unor scheme ierarnismelor.
hice referitoare la sistematica or• Identificarea principa- gătură.
ganismelor.
lelor unităţi taxonomice. • Virusuri (Virales).
• Observarea la microscop a• Aplicarea unităţilor ta- • Bacterii (Bacteria).
xonomice în clasificarea • Regnul Protiste (Protista). particularităţilor structurale aleÎncrengături: Rizopode (Rizo- unor organisme.
organismelor.
• Diferenţierea caractere- poda); Flagelate (Zoomastigo- • Colectarea unor materiale nalor generale/trăsăturilor phora); Ciliate (Ciliophora); turale.
• Redactarea şi prezentarea unor
distinctive ale organis- Filumuri: Alge verzi (Chlomelor la nivel de regn şi rophyta); Alge brune (Phae- referate, rapoarte, fişe informaţionale referitoare la particularităophyta); Alge roşii (Rhodofilum/încrengătură.
ţile organismelor la nivel de regn,• Utilizarea fişelor de ob- phyta).
servaţie, a atlaselor şi a • Regnul Ciuperci (Fungi). Fi- încrengătură şi reprezentant.
lumuri: Zigomicete (Zygomy- • Aplicarea fişelor de observaţie
altor materiale docupentru recunoaşterea organismentare în recunoaşte- cota); Ascomicete (Asmelor ce aparţin diferitor regcomycota); Bazidiomicete
rea organismelor.
nuri, filumuri/încrengături.
• Recunoaşterea organis- (Basidiomycota).
• Elaborarea unor reprezenmelor ce aparţin diferi- • Licheni (Lichenes).
tor regnuri şi filumuri/ • Regnul Plante (Plantae). Fi- tări grafice: conspecte de reper,
lumuri: Muşchi (Bryophyta); scheme structurate logic etc.
încrengături.
• Compararea diferitor Ferigi (Polypodiophyta); Gim- pentru clasificarea organismelor.
regnuri, filumuri/încren- nosperme (Pinophyta); Angi- • Alcătuirea tabelelor comparative referitoare la particulariosperme (Magnoliophyta).
gături.
tăţile grupurilor sistematice de• Argumentarea rolului • Regnul Animale (Animaorganismelor în natură şi lia). Încrengături: Celenterate organisme.
• Redactarea afişelor publicita(Cnidaria); Viermi laţi (Plaîn viaţa omului.
• Proiectarea acţiunilor tyhelmintes); Viermi cilindrici re referitoare la importanţa organismelor în natură şi în viaţa
(Nematoda); Viermi inelaţi
de ocrotire a organis(Annelida); Moluşte (Mollusca); omului.
melor.

II. Recepţia senzorială
• Interpretarea rolului • Organe senzoriale şi stimuli. • Recunoaşterea sistemelor senpercepţiei senzoriale în • Structura şi funcţiile analiza- zoriale la om pe planşe, mulaje.
viaţa organismului.
torilor la om:• Realizarea unor experimen• Recunoaşterea analiza- – analizatorul vizual;te pentru punerea în evidenţă atorilor ca sisteme de co- – analizatorul auditiv;
percepţiei senzoriale şi a relaţiimunicare între organism – analizatorul cutanat;lor între simţuri la om.
şi mediul înconjurător. – analizatorul olfactiv;• Utilizarea tabelului Golovin• Diferenţierea structurii – analizatorul gustativ.
pentru determinarea acuităţii
organelor senzoriale şi a • Afecţiuni ale analizatorilor vizuale la om.
analizatorilor la om.
la om.

18

19

• Analiza acuităţii unor • Igiena organelor de simţ.
• Demonstrarea unor filme diprocese senzoriale ladactice referitoare la importanţa
om.
analizatorilor în viaţa omului şi• Argumentarea necesia animalelor.
tăţii respectării regulilor• Respectarea regulilor de igienă
de igienă pentru activitapentru menţinerea stării de sătea optimă a analizatorilornătate a organelor de simţ.
la om.
III. Reglarea umorală
• Schiţarea topografiei glandelor• Determinarea particu- • Sistemul endocrin la om.
larităţilor reglării umo- Glande endocrine: hipofiza, endocrine la om.
epifiza, tiroida, paratiroidele, • Citirea analizelor medicale rerale la om.
• Recunoaşterea topo- suprarenalele, timusul, pan- feritoare la conţinutul hormonilor.
grafiei glandelor endo- creasul, gonadele.
• Maladii endocrine la om.
• Redactarea unor recomandări
crine la om.
referitoare la funcţionarea opti• Descrierea structumă a sistemului endocrin la om.
rii glandelor endocrinela om.
• Argumentarea roluluireglării umorale la om.
• Analizarea maladiilor  
endocrine la om.
• Elaborarea recomandărilor pentru profilaxia unor boli endocrinela om.
IV. Sistemul locomotor• Recunoaşterea tipurilor
şi locomoţia
• Recunoaşterea pe planşe, mude oase, articulaţii, grupe • Sistemul locomotor la om. laje a structurilor locomotoarede muşchi.
• Afecţiuni ale sistemului lo- la om.
• Compararea tipurilor comotor.
• Demonstrarea unor exerciţii
de oase şi muşchi.
• Igiena sistemului locomotor. fizice pentru evidenţierea activi• Demonstrarea exerciţităţii antagoniste a muşchilor.
ilor de acordare a primu• Realizarea unor exerciţii penlui ajutor în caz de luxatru demonstrarea poziţiei corecţii, entorse, fracturi.
te a corpului în timpul diferitor• Propunerea unor reţeactivităţi fizice.
te alimentare pentru a• Exerciţii de acordare a primuasigura dezvoltarea norlui ajutor în caz de luxaţii, entormală a sistemelor osos şise, fracturi.
muscular la om.
• Alcătuirea unor raţii alimenta• Alcătuirea recomanre care să contribuie la creştereadărilor pentru profilaxia
şi dezvoltarea normală a sisteafecţiunilor sistemului
mului locomotor la om.
locomotor la om.

V. Circulaţia substanţelor
în organism• Recunoaşterea pe planşe, mu• Recunoaşterea structurilor, sistemelor de orga- • Sistemul circulator la om: laje a organelor circulatorii.
• Observarea la microscop a elene care asigură circulaţia vasele sangvine, inima.
substanţelor prin corpul • Compoziţia sîngelui, grupele mentelor figurate ale sîngelui.
sangvine, imunitatea.
• Identificarea grupelor sangviomului.
• Descrierea circulatiei • Afecţiuni ale sistemului cir- ne, în funcţie de interacţiunea
culator la om.
anticorpilor cu antigenele dinsangvine la om.
• Diferenţierea grupelor • Igiena sistemului circulator. sînge.
• Schiţarea elementelor sangvine
sangvine la om, a tipuriale sîngelui.
lor de imunitate.
• Redactarea referatelor referi• Compararea vaselor
toare la rolul imunităţii în viaţa
sangvine, a celulelor san­organismului.
gvine, a grupelor sang• Măsurarea tensiunii arteriale, avine.
pulsului în diverse si­tuaţii: acti• Argumentarea rolului
vitate, boală, stres.
imunităţii în viaţa orga• Interpretarea rezultatelor unor
nismului.
analize sangvine.
• Clasificarea afecţiunilor• Redactarea unor fişe informasistemului circulator.
ţionale referitoare la consecinţe• Demonstrarea acţiunile acţiunii fumatului, alcoolului,lor de acordare a primua drogurilor asupra cordului.
lui ajutor în caz de lipo• Demonstrarea exerciţiilor detemie, sincopă, hemoprim ajutor în caz de hemoragii.
ragie.
• Alcătuirea regimurilor alimen• Alcătuirea regulilor detare pentru persoane ce suferă
igienă a sistemului cirde anumite afecţiuni ale sisteculator.
mului cardiovascular.
• Realizări de interviuri referitoare la cauzele unor boli cauzate de modul de trai.
VI. Respiraţia
• Recunoaşterea organe- • Sistemul respirator la om. • Măsurarea ritmului respirator
lor sistemului respirator • Afecţiuni ale sistemului res- în diferite activităţi.
pirator la om.
• Organizarea unor dezbateri rela om.
• Analiza particularităţi- • Igiena sistemului respirator. feritoare la dauna alcoolului, tutunului, a drogurilor.
lor unor boli respiratorii.
• Elaborarea unor postere, în• Analiza impactului accare să se elucideze consecinţele
ţiunii factorilor nocivi
nocive ale fumatului asupra sisasupra sistemului respitemului respirator.
rator la om.
• Exerciţii de acordare a primu• Argumentarea necesilui ajutor: în caz de înec, electăţii respectării igienei
trocutare, şoc hipo- şi hipertersistemului respirator.
mic etc.

20

21

VII. Nutriţia
• Recunoaşterea orga- • Sistemul digestiv şi digestia • Recunoaşterea pe planşe, mulaje a organelor sistemului dinelor sistemului digestiv la om.
• Afecţiuni ale sistemului di- gestiv la om.
la om.
• Descrierea digestiei la gestiv.
• Redactarea unor referate legate• Igiena sistemului digestiv. de obiceiurile alimentare la om.
om.
• Identificarea unor boli
• Realizarea unor sondaje şi reportaje despre boli digestive şidigestive.
obiceiuri alimentare.
• Argumentarea necesităţii respectării igienei• Demonstrarea exerciţiilor deacordare a primului ajutor în cazcavităţii bucale.
de intoxicaţie şi indigestie.
• Propunerea modalităţilor de profilaxie a bolilor
sistemului digestiv.
• Alcătuirea unor regimuri alimentare pentru persoane de diferitevîrste.
VIII. Excreţia
• Recunoaşterea organe- • Sistemul excretor la om.
• Observarea structurii rinichiulor sistemului excretor• Afecţiuni ale sistemului ex- lui pe mulaje, planşe, material
la om.
cretor.
naturalizat.
• Identificarea unor boli • Igiena sistemului excretor. • Realizarea unor postere, refeale sistemului excretor
rate, proiecte despre bolile rela om.
nale• Analiza consecinţelor
şi mij­loacele contemporane dedereglării funcţionării ritratament.
nichilor la om.
• Redactarea unor recomandări
• Propunerea modalităreferitoare la profilaxia bolilorţilor de profilaxie a bosistemului excretor.
lilor sistemului excretor
la om.
IX. Sistemul reproducător
• Recunoaşterea organeşi reproducerea la om• Recunoaşterea pe planşe a orlor sistemului reprodu- • Sistemul reproducător la
ganelor sistemului reproducăcător la om.
om.
tor la om.
• Descrierea etapelor• Fecundaţia, gestaţia şi naşte- • Realizarea unor diagrame cu:
principale ale ontogene- rea la om.
durata gestaţiei, peri­oada dezei la om.
• Dezvoltarea postnatală laovulaţie etc.
• Identificarea unor ma- om.
• Dezbateri referitoare la planifiladii sexual-transmisi- • Afecţiuni ale sistemuluicarea familiei.
bile.
reproducător.
• Elaborarea unor prezentări în• Propunerea unor moda- • Igiena sistemului reprodu- programe computerizate a parlităţi de profilaxie a ma- cător.
ticularităţilor ontogenezei la om.
ladiilor sexual-transmisibile.

CLASA a XII-a
I. Bazele geneticii• Bazele moleculare ale eredi- • Observarea la microscop şi pe• Definirea noţiunilorplanşe a diviziunii ce­lulare.
de genă, genotip, fenotip, tăţii. Acizi nucleici. Gene.
cromozom, organism ho- • Bazele materiale ale eredită- • Compararea imaginilor unor
cariotipuri normale şi patologimozigot, organism hete- ţii. Cromozomii.
ce la om.
• Gametogeneza.
rozigot.
• Descrierea particula- • Legile mendeliene de trans- • Caracterizarea tipurilor demitere a caracterelor ereditare. cromozomi din cariotipul norrităţilor structurale şifuncţionale ale acizilor • Moştenirea caracterelor cu- mal uman.
• Realizarea unor predicţii deplate cu sexul.
nucleici.
• Identificarea tipurilor • Moştenirea grupelor sang- apariţie a urmaşilor pe baza legilor transmiterii ereditare.
de cromozomi, a tipuri- vine.
• Variabilitatea neereditară şi • Rezolvarea unor situaţii delor de mutaţii.
• Descrierea procesului ereditară a organismelor. Mu- problemă referitoare la transmiterea caracterelor ereditare.
taţii şi factori mutageni.
de gametogeneză.
• Genetica umană. Metode de • Observarea unor mutaţii în• Interpretarea mecanatură.
nismelor principale de studiu a eredităţii umane.
moştenire a caracterelor • Ereditatea normală şi pato- • Redactarea referatelor pentru
elucidarea efectului mutagen al
logică la om.
ereditare.
unor factori de mediu: radiaţie,• Aplicarea legilor eredipoluanţi chimici şi biologici etc.
tăţii la rezolvarea proble• Dezbateri referitoare la clomelor de genetică.
nări, grefe, transplante, transfer• Clasificarea mutaţiilor
de gene.
şi a factorilor mutageni.
• Compararea variabilităţii ereditare şi neereditare.
• Analiza impactului
unor factori mutageni
asupra organismelor.
• Argumentarea necesităţii utilizării metodelor
speciale în studiul geneticii umane.
• Propunerea modalităţilor pentru profilaxia bolilor ereditare.
II. Ameliorarea organismelor. Biotehnologii• Reprezentări grafice ale meto• Definirea noţiunilor de • Ameliorarea plantelor.
delor utilizate în ameliorarea orsoi, rasă, suşă, biotehno- • Ameliorarea animalelor.
• Ameliorarea microorganis- ganismelor.
logii.
• Elaborarea proiectelor de valo• Descrierea metodelor melor.
de ameliorare a organis- • Biotehnologii tradiţionale şi   rificare a potenţialului economic
moderne.
al unor soiuri de plante, rase demelor.

22

23

• Compararea biotehnologiilor tradiţionale şi
moderne.
• Argumentarea necesităţii obţinerii de noi rasede animale, soiuri deplante şi suşe de microorganisme.
• Argumentarea rolului
biotehnologiilor tradiţionale şi moderne pentrusoluţionarea anumitor
probleme ale societăţii.

animale şi tulpini de microorganisme.

III. Evoluţia organismelor• Interpretarea ipotezelor pe Terra. Evoluţia omului • Dezbateri referitoare la ipote• Ipoteze de bază ale originii zele de bază ale originii vieţii.
originii vieţii.
• Reprezentare grafică a factori• Analiza dovezilor ana- vieţii.
tomiei comparate şi ale • Dovezile evoluţiei: anatomia lor sociali şi biologici în evoluţia
omului.
embriologiei în evoluţia comparată, embriologia.
• Dezbateri cu referinţă la dove• Factorii evoluţiei: selecţia
lumii organice.
• Identificarea factorilor naturală, relaţia cu mediul în- zile unor ştiinţe despre evoluţia
organismelor.
evoluţiei lumii organice. conjurător.
• Redactarea unor comunicări
• Originea omului.
• Descrierea etapelor
cu referinţă la originea omului.
principale ale apariţiei
omului.
• Clasificarea factorilor
antropogenezei.
IV. Ecologia şi protecţia
• Reprezentări grafice ale nivelumediului• Identificarea nivelurilor
de integrare şi organizare • Niveluri de integrare şi orga- rilor de integrare şi organizare amateriei vii.
nizare a materiei vii.
a viului.
• Definirea noţiunilor de • Organizarea viului la nivel • Alcătuirea unor lanţuri trofipopulaţie, biocenoză, bio- de populaţie, biocenoză şi bio­ ce, reţele trofice, piramide ecologice.
sferă, ecosistem, lanţ tro- sferă.
fic, reţea trofică, piramidă • Ecosisteme naturale şi arti- • Modelarea unui ecosistem.
• Elaborarea unor prezentări
ficiale.
ecologică.
• Descrierea particulari- • Relaţii trofice: lanţuri şi reţe- referitoare la evoluţia unui ecotăţilor diferitor niveluri le trofice, piramide ecologice. sistem sub influenţa unor facde organizare a materi- • Echilibrul dinamic în cadrul tori: introducere de noi specii,
dispariţia unor specii, vînătoaecosistemului.
ei vii.
• Clasificarea ecosiste- • Poluarea ecosistemelor: te- re excesivă, poluare, cataclisrestru-aerian şi acvatic şi pro- me etc.
melor.
• Observarea şi înregistrarea as• Compararea diferitor tecţia lor.
pectelor de degradare a mediutipuri de ecosisteme.
lui din localitate.
• Reprezentarea schematică a relaţiilor trofice24

din diverse ecosisteme,a succesiunii unui ecosistem.
• Analiza factoriilor poluanţi ai ecosistemului/
mediului. Proiectarea acţiunilor de conservare abiodiversităţii vegetale şi
animale din diferite ecosisteme.
• Planificarea activităţilor de salubrizare a mediului.

• Iniţierea de acţiuni ecoprotective: afişe, activităţi de plantare,de ocrotire a păsărilor etc.
• Utilizarea instrumentarului
pentru colectarea materi­alului
biologic din diverse ecosisteme.
• Elaborarea de referate, diagrame despre starea eco­sistemelor,
dispariţia unor specii de plante şi anima­le, protecţia mediului etc.
• Realizarea unor experimente deevidenţiere a calităţii apei, a so­lului.
• Comunicarea unor rezultate
legate de bioacumulare.
• Propunerea unor soluţii deameliorare a me­diului.
• Formularea unor recomandări
de igienă personală şi de ocrotire a mediului.
• Participarea la acţiuni de salubrizare a mediului.

VII. Strategii didactice: orientări generale
Curriculumul liceal la Biologie orientează proiectarea, organizarea şi desfăşurarea
demersului educaţional în contextul unei pedagogii axate pe competenţe. O astfel deabordare prevede proiectarea demersului didactic la biologie în vederea formării unor
competenţe la elevi care contribuie la integrarea/acomodarea elevilor la condiţiile reale, mereu în schimbare ale vieţii.
Modelul grafic de formare a unei competenţe este prezentat în figura de mai jos.

„Savoir être”„Savoir”„Savoir faire”„Savoir vivre”

25Prezentarea schematică a modelului formării competenţei demonstrează că ea nu
este o sumă adiativă a trei componente, ci reprezintă rezultanta acestora. În procesulde învăţămînt componentele date se formează prin sarcini didactice corespunzătoareşi prin adaptarea unei game de tehnici interactive care asigură o educaţie dinamică,formativă, motivantă, reflexivă, continuă.
• Componenta Savoir/cunoştinţe are scopul de a interioriza informaţia comunicată. În acest caz sînt implicate anumite procese psihice (percepţia, memoria şi unele
operaţii elementare de gîndire). La elaborarea sarcinilor didactice pentru acest nivel sefoloseşte pe larg taxonomia lui Bloom, orientată spre formarea la elevi a minimumului
intelectual necesar şi suficient.
Pentru asimilarea/interiorizarea conştientă a informaţiei se utilizează metode de
informare/documentare: SINELG, interviul pe trei trepte, lectura ghidată; observaţia.
• Componenta Savoir faire/priceperi şi deprinderi are scopul de a dezvolta la maximum capacităţile intelectuale şi cele psihomotorii ale elevilor, acestea determinînd
locul real al copilului în viitor. Pentru dezvoltarea potenţialului intelectual pot fi folosite taxonomiile: Tolingherova, Simpson, Dove etc.
În acest caz cele mai recomandate metode la lecţiile de biologie sînt observaţia,experimentul, lucrarea practică, lucrarea de laborator, modelarea, reprezentările grafice,scheme structurate logic, scheme corelative etc. – metode care au un caracter aplicativ şiformează la elevi priceperi şi deprinderi acţional practice.
În perioada postmodernă un rol deosebit le revine tehnologiilor informaţionale.
Din acest punct de vedere, elevii vor utiliza diferite programe computerizate pentru
selectarea, prelucrarea şi prezentarea informaţiei referitoare la particularităţile structurilor, proceselor, fenomenelor biologice.
• Componenta Savoir vivre/atitudini urmăreşte să formeze la elevi atitudini şi comportament în contextul condiţiilor sociale bine determinate. Acest scop poate fi atins încazul cînd la elaborarea sarcinilor didactice se va folosi taxonomia lui Krathwohl.
În acest context se vor aplica metode ce formează la elevi valori şi atitudini personale; astfel de metode sînt: studiul de caz, interviul, jocul de rol, dezbaterea etc.
Unele metode/tehnici utilizate în procesul de formare a competenţei se realizează
în cadrul activităţii în grup, iar altele – în cadrul activităţii individuale. Aceste forme deactivitate prezintă anumite valenţe formative: activitatea în grup contribuie la formarea
abilităţilor/competenţelor de comunicare, parteneriat, cooperare, colaborare, luare dedecizii etc.; activitatea individuală dezvoltă abilităţi de acţiune independentă/personalizată, autoinstruire, autoresponsabilitate etc.
• Savoir être este rezultanta a trei componente: savoir/cunoştinţe + savoir faire/
priceperi şi deprinderi + savoir vivre/atitudini şi reprezintă competenţa formată, manifestată prin comportament observabil şi măsurabil raportat la o situaţie concretă.
Abordarea unei astfel de strategii în procesul educaţional la biologie presupune
diversitate şi creativitate în educaţie, aspect important ce deschide noi perspective înformarea personalităţii elevului şi în transformarea societăţii.

26

VIII. Strategii de evaluare
Pedagogia axată pe competenţe orientează vectorul evaluării spre o evaluare continuă/formativă:– prin motivarea elevilor şi realizarea feedbackului;– prin stimularea la elevi a efortului de autoevaluare formativă (autoevaluarea formativă reprezintă procesul prin care elevul însuşi este pus să judece calitatea lucrului său în raport cu obiectivele definite şi cu criteriile de apreciere propuse);– prin formarea deprinderilor de evaluare reciprocă (evaluarea reciprocă constituie un proces de interacţiune evaluativă orientat spre emiterea unor judecăţi devaloare în baza unor criterii prestabilite);– prin evidenţierea succesului, realizînd astfel principiul centrării pe personalitatea
celui evaluat (educat).
Valoarea evaluării formative constă în formarea permanentă, continuă a competenţelor la elevi reflectate în standardele educaţionale.
În acest context, în activitatea didactică va reuşi acel profesor care va oferi la fiecarelecţie un set de sarcini didactice pe nivele, elaborate în contextul taxonomiilor corespunzătoare, fapt ce va permite valorificarea la maximum a potenţialului intelectual alfiecărui elev.
Prin sarcini didactice de divers nivel de dificultate, profesorul orientează şi dirijează
activitatea de studiere a elevilor, evidenţiază ce şi cum trebuie să înveţe, formîndu-le unstil de muncă intelectuală. Evaluarea realizată astfel evită caracterul de „surpriză” alrezultatelor. Ea nu se efectuează în scop de „sancţionare”, ci permite autoevaluarea rezultatelor obţinute, transformînd elevul în subiect al propriei formări.
În procesul de evaluare continuă la clasă în cadrul lecţiilor de biologie se vor folosiatît metode tradiţionale de evaluare: chestionare orale şi scrise, cît şi metode interactive:
investigaţii, lucrări practice, lucrări de laborator, portofoliul etc. utilizate în vederea evaluării capacităţii elevilor de a aplica anumite cunoştinţe teoretice, precum şi a graduluide stăpînire a priceperilor şi deprinderilor de ordin practic.
Pentru realizarea cu succes a unei activităţi practice, elevii trebuie să fie avizaţi decătre profesor asupra:– tematicii lucrărilor;– modului în care ele vor fi evaluate (baremele/grilele/criteriile de notare);– condiţiilor care le sînt oferite pentru a realiza aceste activităţi (aparate, ustensile
de laborator, materiale etc.).
Toate aceste metode permit profesorului să obţină puncte de reper şi să adune
informaţii asupra derulării activităţii elevului, oferindu-i astfel elevului posibilitatea
de a arăta ceea ce ştie într-o varietate de contexte şi situaţii. Pe baza acestor informaţii
profesorul îşi fundamentează judecata de valoare într-o apreciere obiectivă a achiziţiilor elevilor şi a progreselor înregistrate.
Evaluările realizate la finele anului de învăţămînt vor demonstra posedarea subcompetenţelor indicate în curriculum pentru clasa respectivă.

27

Referinţe bibliografice
1. Bîrnaz N. Formarea competenţelor la elevi – imperativul învăţămîntului de calitate. În:
Calitatea educaţiei: teorii, principii, realizări. Materialele Conferinţei Ştiinţifice Internaţionale,
30–31 octombrie 2008, Partea I, Chişinău: IŞE, (CEP USM), p. 103–107.
2. Bîrnaz N. Formarea de competenţe la lecţiile de biologie: de la cadrul general la cel particular. În: Didactica Pro..., 2008, nr. 4–5 (50–51), p. 90–94.
3. Bîrnaz N., Dandara O. Posibilităţi de diferenţiere şi individualizare a învăţămîntului. Sarcini didactice. Supliment al revistei Didactica Pro..., 2002, nr. 6, p. 68.
4. Cartaleanu T., Cosovan O., Goras-Postică V. şi alţii. Formare de competenţe prin strategii
didactice interactive. Chişinău: CE Pro Didactica, 2008.
5. Crişan A., Guţu V. Proiectarea curriculumului de bază. Ghid metodologic. Chişinău, 1997.
6. Curriculum de bază – documente reglatoare. Chişinău, 1996.
7. Guţu V. Cadrul de referinţă al Curriculumului Naţional. Ghid de implementare a curriculumului modernizat în învăţămîntul liceal. Chişinău, Editura Ştiinţa, 2007.
8. Guţu V., Chicu V., Dandara O. şi alţii. Psihopedagogia centrată pe copil. Chişinău: CEP
USM, 2008.
9. Minder M. Didactica funcţională. Chişinău, Editura Cartier, 2003.
10. Piajet J. Psihologia inteligenţei (trad.). Chişinău, Editura Ştiinţa, 1985.