MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM PENTRU DISCIPLINA
OPŢIONALĂEDUCAŢIE PENTRU MEDIA(clasa X / XI)Chişinău, 20191

Aprobat:
Proces-verbal nr. 23 din 20.08.2019 al şedinţei Consiliului Naţional pentru
Curriculum
Ordinul MECC nr.1110 din 06.09 2019

ECHIPA DE LUCRU
Loretta HANDRABURA, dr. în filologie, conf. univ.
Natalia GRÎU, consultantă principală la Ministerul Educaţiei, Culturii şi Cercetării al RM
Consultanţi
Viorica Zaharia, preşedinta Consiliului de Presă şi lectoră universitară
Aneta Gonţa, dr. în politologie, cercetătoare media şi lectoră universitară
Sylvia Bräsel, expertă Deutsche Welle Akademie
Thomas Podhostnik, expert Deutsche Welle Akademie
Recenzente
Diana Răileanu, jurnalistă Radio Europa Liberă
Nadejda Iacob, profesoară de limba şi literatura română, gr. didactic I, Liceul „Ion
Vatamanu”, or. Străşeni
Mariana Ciobanu, profesoară de informatică, grad didactic superior, Liceul „Gh. Asachi”,
mun. Chişinău

2

CUPRINS

Introducere………………………………………………………………………………..4
I. Concepţia didactică a disciplinei opţionale….………………………………………..5
II. Competenţe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opţională.......................5
III. Competenţe specifice disciplinei opţionale .........…………………………………...6
IV. Repartizarea temelor pe clase şi unităţi de timp ……….……….…………………6
V. Subcompetenţe, conţinuturi, activităţi de învăţare şi evaluare ……..……………..6
VI. Sugestii metodologice ……………….………….………………………..……..…..11
VI. Strategii de evaluare ……………………………………………….……………....13
Referinţe bibliografice şi resurse online ………………………………………………14

3

INTRODUCERE
La începutul mileniului al III-lea, în era tehnologiilor performante şi a vitezei, trăim
un proces de recuperare şi ardere a etapelor progresului tehnico-ştiinţific. Preluăm şi învăţăm
din practicile şi experienţele ţărilor europene, care deţin o experienţă solidă şi demonstrează
că, atunci când domeniul educaţiei pentru media este realizat calitativ, holistic şi cu
responsabilitate, atât la nivelul sistemului educaţional, prin prisma educaţiei formale, cât şi în
afara sistemului, nonformal, inclusiv de către mass media, rezultatele sunt palpabile şi
vizibile. Achiziţii care se măsoară, în ultima instanţă, prin gradul de democraţie şi
responsabilitate civică a cetăţeanului global.
Scopul disciplinei opţionale Educaţia pentru media este creşterea nivelului deconştientizare a tinerilor/-elor cu privire la provocările lumii de azi şi problemele sociale
actuale, formarea gândirii critice a acestora, încă în mediul şcolar, începând cu treapta deeducaţie timpurie, în măsura în care aceste competenţe pot să-i ajute să devină consumatori/oare avizaţi/-te de media. Este demonstrat faptul că, după familie, şcoală şi mediul
comunităţii în care cresc elevii/-ele, media este al patrulea factor cu impact major asupraformării iniţiale a personalităţii acestora şi, implicit, a patra putere în stat care contribuie ladevenirea lor profesională, civică şi întru cultură..
Curriculumul pentru disciplina opţională Educaţia pentru media este propus pentru
clasa X / XI din treapta liceală, într-o continuitate logică cu cele din treptele primară şi
gimnazială. Acesta se integrează firesc în demersul instructiv-educativ complex, inter- plurişi transdisciplinar al şcolii de astăzi care trebuie să-i motiveze pe subiecţii învăţării să-şi
dezvolte competenţa media în procesul de ghidare în carieră, inserţie profesională şi educaţie
pe tot parcursul vieţi etc., stipulată expres în Agenda de la Paris (UNESCO, 2007) şi în
Rezoluţia Parlamentului european privind educaţia în domeniul mass-media într-o lume
digitală (2008).

Administrarea disciplinei opţionale Educaţie pentru media
Statutul
disciplineiOpţională

Arii curriculare
Educaţie
socioumanisticăClasa

X / XI
4

Nr. de unităţi Nr. de ore pe ande conţinuturi
434

Limbă şi comunicare
Arte şi Tehnologii
I . CONCEPŢIA DISCIPLINEI OPŢIONALE
Scopul demersului didactic, proiectat prin actualul curriculum, este de a consolida
gradul de înţelegere, de utilizare raţională şi creativă a media de către eleve/-i, de a forma
un/o cetăţean/-ă consumator/-oare şi creator/-oare de media, avizat/-ă şi responsabil/-ă prin
formarea competenţei socioculturale de cunoaştere, înţelegere şi apreciere a valorilornaţionale şi a normelor sociale transmise de media într-un context global.
Procesul de predare-învăţare-evaluare a disciplinei opţionale Educaţie pentru media
se va axa pe formarea următoarelor valori şi atitudini: libertatea de expresie, libertatea
opiniilor, spiritul critic şi de autoevaluare, evaluare reciprocă obiectivă, valorificarea optimă apotenţialului intelectual al elevului/-ei în receptarea, crearea şi utilizarea produselor media în
experienţa profesională şi relaţionarea pozitivă şi constructivă cu ceilalţi.
Formarea unei culturi media presupune dezvoltarea continuă a capacităţii individuluide valorificare a fluxului informaţional imens şi eterogen prin varii mijloace de comunicareîn masă (presă, radio, televiziune, internet, complexele multimedia) şi conştientizarea
pericolelor inerente mediului virtual.
Finalităţile disciplinei rezonează cu recomandările celor 17 Obiective de Dezvoltare
Durabilă (ODD) enunţate la nivel global. Cultura media este o platformă prin care se
promovează valorile importante pentru societate, cum ar fi dezvoltarea durabilă şi stilul deviaţă durabil, drepturile omului, egalitatea de gen, o economie verde, cultura pentru pace şinonviolenţă, cetăţenia globală şi aprecierea diversităţii culturale, integrate firesc la nivelul
programelor de studii naţionale.
Disciplina se va preda la clasa a X-a sau la clasa a XI-a, în funcţie de opţiunea
elevilor.

II. COMPETENŢE TRANSDISCIPLINARE PRIORITARE PENTRU DISCIPLINA
OPŢIONALĂ
 Competenţe de comunicare şi relaţionare constructivă, prin mijlocirea noilor media,
cu semenii şi adulţii din diverse spaţii socioculturale; Competenţe de a aplica abilităţile de bază integratoare în procesul de ghidare în
carieră, inserţie profesională şi educaţie pe tot parcursul vieţi; Competenţe de a respecta diversitatea dorinţelor şi posibilităţilor oamenilor,
recunoaşterea drepturilor persoanelor reprezentante ale diferitor culturi.

5III. COMPETENŢE SPECIFICE DISCIPLINEI OPŢIONALE
 Selectarea şi analiza critică a conţinuturilor media utile pentru dezvoltarea personală
şi profesională, consolidând relaţiile interpersonale prin noile medii;
 Recunoaşterea informaţiilor media virale şi a situaţiilor de manipulare în variicontexte mediatice, manifestând gândire critică; Conştientizarea pericolelor mediului virtual prin adoptarea unui comportament
responsabil în raport cu sine şi ceilalţi, utilizând conştient tehnicile de securizare şi
siguranţă online;
IV. REPARTIZAREA TEMELOR PE CLASE ŞI UNITĂŢI DE TIMP
Clasa

X / XIUnităţi de învăţare
I. Media – puterea a patra în societatea
democratică
II. Calitatea şi diversitatea informaţiei
III. Mediul virtual şi efectele acestuia

11

Total

SUBCOMPETENŢE,CONŢINUTURI,

8
8

IV. Creatorul de media în era digitalăV.

Nr. de ore
7

34 oreACTIVITĂŢI

DEÎNVĂŢAREŞIEVALUARE RECOMANDATEUnităţi de competenţă

Unităţi de conţinut

Activităţi de învăţare şi evaluare(recomandate)

I. Media – puterea a
1.1 Cunoaşterea surselor depatra în societatea

informare şi evoluţia lor în

democratică

timp.

1.2. Recunoaşterea aspectului
pozitiv/negativ şi educativ alMedia. Concept şievoluţie.



Mediile: de lamediilor.

informare, la

1.3 Identificarea funcţiilor

educarea şi

media şi a impactului

formareaacestora în devenireaconştiinţei civice.

profesională, civică şi întru



Pluralismul de6

Exerciţii de:- descriere a mijloacelor de informareîn masă accesate, analizate şi evaluate
critic;- relatare prin exemple proprii a
informaţiilor, despre produsele media
utilizate frecvent, practic şi creativ, din
mediile naţionale şi internaţionale;- argumentare a importanţei mediilor
independente, necontrolate asupraformării conştiinţei civice;- analiză şi reflecţie asupra propriilor
experienţe mediatice pozitive şinegative, precum şi raportare critică laconţinuturile următoarelor tutoriale

cultură a individului.

idei.


Rolul

1.4 Delimitarea conceptelor

jurnalistului/-ei şipluralism de idei şi control

al cetăţeanului/-ei

informaţional.

în edificarea
democraţiei

1.5 Înţelegerea rolului

participative.

jurnaliştilor/-elor în
gestionarea corectă a puterii
de influenţă pe care o au în

Activităţi de evaluare:
I. Proiect în perechi/echipe: Impactulfuncţiei deeducare/divertisment/formare a
opiniei/informare/ (la alegere) a massmedia asupra „generaţiei Z”.
II. Sondajul de opinie: Există în
Republica Moldova control
informaţional?
III. Fişa de autoevaluare şi evaluare
reciprocă.
IV. Portofoliul media.

edificarea democraţiei
participative.

II.

Calitatea

2.1 Identificarea informaţiei

diversitatea

de calitate în bază deinformaţiei

algoritm.

şi

Informaţia.
Calitatea

2.2 Analiza şi interpretarea
critică a produselor media.

informaţiei.


Influenţatorii şirolul acestora în

2.3 Recunoaşterea

informarea si

influenţatorilor şi acomunicarea

informaţiei pe care oonline.

furnizează aceştia.



Identificarea
manipulării şi a

2.3 Cunoaşterea şi aplicarea

digitale recomandate, surse RED:
 Din ce este compusă mass-media?
 Ce vor… cititorii şi ce aşteptări au
ei de la jurnalişti?
 Будь информированным ипотребляй только
качественные новости!
- dezbatere cu jurnalişti/-e despre rolul
pe care îl au în gestionarea corectă aputerii de influenţă într-o societatea
democratică.

propagandei în era

instrumentelor utile, pentru a
7

Exerciţii de:- accesare, selectare critică ainformaţiilor, imaginilor, surselor
media;- analiză obiectivă a informaţiilor
media (titlu, date factologice, cifre);- identificare a influenţatorilor- analiză a modului cum influenţatorii
pot determina o schimbare de opinie,
de comportament sau o decizie;- verificare a arhetipului imaginii cu
ajutorul instrumentelor online;- identificare a elementelor demanipulare, propagandă princomparare cu originalul informaţiei,imaginii;- selectare judicioasă a diferitor
produse media (dicţionare şidigitală.

verifica autenticitatea
informaţiilor, imaginilor.

Imaginea trucată
ca formă de

2.4 Interpretarea situaţiilor,
tehnicilor de manipulare.

manipulare.


Sursele şi
instrumentele

2.5 Argumentare a rolului

veridice deconsumatorului responsabil în

documentaretransmiterea mesajelor media

online:într-o lume digitalizată.

enciclopedii,
dicţionare.
Resursele deschiseşi copyrightul.


Evaluarea
Portofoliului
media.

enciclopedii online etc.);- reflectare asupra canalelor personale
de informare, comunicare şi distribuire
a informaţiilor media, precum şiraportare critică la conţinuturileurmătoarelor tutoriale digitale
recomandate, surse RED: Cum evităm capcana imaginilor
trucate.
 Viralizarea falsurilor, un fenomen
tot mai prezent în mass-media.
Activităţi de evaluare:
I. Fişă de autoevaluare. Quiz, sursă
RED: Descoperă care sunt tehnicile
de manipulare la care apelează
jurnaliştii.
III. Fişă de evaluare reciprocă. Quiz,sursă RED: Alege ştirile corecte şi
depistează-le pe cele false!
III. Proiect de grup/perechi: Studiu de caz „Verificarea calităţii
informaţiei. Stop Fals!” Studiu de caz pe imagini din
mediul online naţional, care au
avut un impact colectiv derezonanţă.
IV. Completarea portofoliului media.

III. Mediul virtual şi
3.1 Cunoaşterea regulilor deefectele acestuia

explorare raţională şi
responsabilă a mediilor caProfilul social

activitate de recreare şi

online. Cultura

informare.

comunicării:autoprezentarea.

3.2 Utilizarea tehnicilor deHărţuirea online.

securizare în mediul online înTrollingul şi

situaţiile de hărţuire online,
trolling şi abuz sexual virtual.

trollii.
Abuzul sexual înspaţiul virtual.

8

Exerciţii de:- delimitare a indicilor decomportament care definesc situaţiile
de dependenţă în spaţiul online;- memorare a tehnicilor de securizareîn mediul virtual;- verificare a propriului personal pe
Facebook, Instagram sau Twitter;- aplicare a tehnicilor de securizare
online;- elaborare a regulilor pentru netichetaclasei sau a unui grup de interese;- recunoaştere a situaţiilor decyberbullying, trolling, flaming, abuzsexual, sexting, sex-chat, grooming,

3.3 Recunoaşterea flamerilor,Comportamentul

trollilor prin analiza critică aetic în online

informaţiei pe care o(neticheta).

furnizează aceştia.

3.4 Asumarea unuicomportament responsabil în
situaţiile de intimidare,hărţuire, ameninţare şi/sauşantaj sexual.

sextortion, pornografie din răzbunare,precum şi raportare critică laconţinuturile următoarelor tutoriale
digitale recomandate, surse RED: Parola: o cheie care trebuie să fie
doar a ta
 Profilul social online: cât spui şi
cât laşi… în minte Profilurile false: cum să ne ferimde ele Hărţuirea online, sau
cyberbullying.
 Sexting: corpul tău nu este
„informaţie publică”
Activităţi de evaluare:
I. Proiect individual: Gândesc înainte
de a distribui şi plasa online
informaţii, imagini!
II. Fişa de autoevaluare şi evaluare
reciprocă.
III. Completarea portofoliului media.

IV. Creatorul de
4.1 Aplicarea tehnicilor deselectare a unor conţinuturi
media pentru documentare şirelaţionare constructivă cu
semenii.

4.2 Utilizarea instrumentelor
Web 2.0 în activităţi deînvăţare şi odihnă.



4.3 Valorizarea reţelelorsociale în procesul de creare a
produselor media.
4.4 Distribuirea produselor

Exerciţii de:- identificare a oportunităţilor deînvăţare prin creare de produse media;Cetăţeanul digital. -utilizare a instrumentelor Web înrealizarea produselor media;
Instrumente de-proiectare a activităţilor de consum
productivitate.
mediatic de calitate;
Mesajul meu- memorare a tehnicilor de elaborare a
media. Text, social unor produse media;-creare a produselor scrise,
media post.
fotografice, video cu conţinut
Bloguleducaţional, social, cultural, dedivertisment;
Fotografia. Noi- distribuire de produse media;
formate de social- analiză a tutorialelor digitale:
media: life-urile, New media vs. jurnalismul clasic Vloggerii şi bloggerii: jurnalişti
GIF-urile.
sau formatori de opinie?
Evaluaremedia în era digitală



9sumativă.

media în perspectiva
promovării conştiente a unor
valori colective şi personale.

4.5 Conştientizarea
impactului pozitiv al
explorării mediilor în
formarea propriei

Activităţi de evaluare:
I. Proiect de grup. Realizarea unuiPortofoliul meu
produs de publicitate (la alegere):media
1. A. Sursa mediatică credibilă/preferată
pe care o recomand.
2. B. Codul de reguli pentru utilizarea
noilor medii.
II. Galeria foto tematică.
III. Fişa de autoevaluare şi evaluare
reciprocă.

personalităţi.

VI. SUGESTII METODOLOGICE
Proiectarea-predarea-învăţarea
Curriculumul la disciplina opţională Educaţie pentru media pentru clasa X / XI se va
realiza prin utilizarea Auxiliarului didactic pentru profesori şi elevi, care va fi elaborat şi
va include Ghidul profesorului şi Fişe didactice. Metodologia de predare se va axa pe
abordarea integrată, în perspectivă interdisciplinară, a conţinuturilor, valorificând şi
integrând, în egală măsură, pre-achiziţiile tuturor ariilor curriculare specifice. Se va ţine contde faptul că actualul curriculumul este construit în baza a patru module: Media – puterea apatra în societatea democratică, Fluxul informaţional şi manipularea, Mediul virtual şi
capcanele acestuia, Creatorul de media în era digitală, concepute într-o succesiune logică.
Astfel, se va asigura creşterea gradului de dificultate pentru elevul/-a care a beneficiat deacest curs la ciclul primar şi/sau gimnazial, precum şi alte curricula opţionale din acelaşi
domeniu. În vederea accesibilizării procesului de formare a competenţelor specificedisciplinei elevului/-ei care pentru prima dată va studia această disciplină, se recomandă
consultarea curricula şi valorificarea judicioasă de către cadrul didactic a auxiliarelor pentru
ciclurile primar şi liceal.
În vederea realizării calitative a demersului educaţional prin dezvoltarea sistemului decompetenţe propus, recomandăm a se acorda câte două lecţii la următoarele teme: Mediile: dela informare, la educarea şi formarea conştiinţei civice, Pluralismul de idei; Rolul
jurnalistului şi al cetăţeanului în edificarea democraţiei participative; Informaţia. Calitatea
informaţiei; Influenţatorii şi rolul acestora în informarea si comunicarea online;
Identificarea manipulării, a propagandei în era digitală; Imaginea trucată ca formă de10

manipulare; Sursele şi instrumentele veridice de documentare online: enciclopedii,
dicţionare. Resursele deschise şi Copyrightul; Hărţuirea online; Trollingul şi trollii; Abuzul
sexual în spaţiul virtual; Cetăţeanul digital. Instrumente de productivitate; Mesajul meu
media. Text, Social Media Post; Fotografia. Noi formate de social media: life-urile, gifturile.
Cadrul didactic va construi un design constructivist al unităţii de învăţare, încurajândelevul/-a să observe critic diferite puncte de vedere asupra situaţiei, să caute informaţia, să se
informeze, să analizeze, să compare, să evalueze, tratând critic informaţia, indiferent de sursa
de provenienţă a acesteia. Prin urmare, instrumentarul didactic aplicat de către cadrul didactic
va stimula abordarea activ-participativ prin utilizarea tehnicilor de formare a gândirii criticecare contribuie plenar la formarea spiritului analitico-reflexiv, a atitudinii de responsabilitate
şi vigilenţă în raport cu oricare tip de impact şi influenţă media. Va fi încurajată activitatea decolaborare, lucru în perechi şi în echipe. În acest sens, la nivelul fiecărui modul, profesorul/-ava respecta cei cinci paşi de dezvoltare/formare a competenţei media (Acces, Analiză, Creare,
Reflecţie şi Acţiune), în conformitate cu recomandările Comisiei Europene.
Prima etapă – Accesul – se va realiza prin căutarea de informaţii relevante, accesareadiferitor surse, axarea pe situaţii concrete de învăţare, cu exemple relevante din spaţiul media(reţelele sociale, filme, reviste tipărite şi online, articole de ziar, ştiri, interviuri, emisiuni
televizate, capturi audio şi video, reportaje etc.), din mediul familial, social şi cel şcolar. Se
vor proiecta activităţi practice în care se vor accesa surse media, cu articole sau ştiri concrete
din fluxul informaţional, se vor valorifica contexte de comunicare digitală prin utilizarea
resurselor multimedia.
Etapa a doua – Analiza – va implica interpretarea şi evaluarea diferitor forme demesaj prin întrebări deschise, cu centrare pe tehnicile gândirii critice. La această etapă,principiul „Non multa, sed multum”, este oportun, întrucât este valoros să-i oferimtânărului/tinerei posibilitatea de a conştientiza şi de a percepe în profunzime conţinuturile
complexe. La această etapă, se vor oferi tutorialele disponibile (RED), recomandate la rubrica
Activităţi de învăţare şi evaluare. Aceste tutoriale sunt disponibile pe Mediacritica
http://mediacritica.md/ro/, primul portal de educaţie mediatică din ţară, lansat în martie 2018.
Produsele sunt în corespundere cu particularităţile de vârstă ale beneficiarilor prezentului
curriculum şi pot contribui eficient la crearea contextului educaţional necesar demarării
procesului de analiză.
Etapa a treia – Creare – va presupune elaborarea, individual sau în grup, a produselor
multimedia, texte, articole, interviuri, produse video, fotografii, filme, bloguri, galerii foto11

etc. Se va ţine cont de faptul că, în corespundere cu exigenţele impuse de Standardele decompetenţe digitale pentru cadrele didactice din învăţământul general, cât şi cele pentru
elevi/-e, implicarea cadrului didactic şi a elevilor/-elor nu doar în calitate de utilizator/-oare aresurselor digitale, dar şi în postura acestora de creatori/-oare de conţinuturi educaţionale
digitale este un imperativ al şcolii de azi. La această etapă de formare a competenţei media aelevilor/-elor, la nivel metodic, sunt salutabile proiectele educaţionale realizate princooperarea profesorilor/-oarelor de diferite discipline (informatică, limba şi literatura română,limba străină), cât şi parteneriatele externe (jurnalişti/-ste, actori/-riţe, scriitori/-oare,
bloggeri/-e ONG-uri etc).
Etapa a patra – Reflecţia– se va construi pe achiziţiile etapelor precedente şi va fi
orientată spre evaluarea impactului pe care produsele media îl au asupra elevilor/-elor în
calitatea lor de consumatori/-oare şi de creatori/-oare de produse media. Este important săorientăm demersul didactic spre comunicarea autentică, deschisă, spre dialog, dar şi contexte
de autoanaliză (jurnal reflexiv), de comparare şi evaluare critică a produselor media.
Raportarea la propriile experienţe ale elevilor/-elor, în calitatea lor de consumatori/oare şi
producători/-oare media, se impune.
Etapa a cincea – Acţiune – va presupune motivarea elevilor/-elor pentru implicare în
varia activităţi: proiecte de grup, proiecte de cercetare, conferinţe, videoconferinţe, dezbateri
cu soluţionarea unor probleme concrete din şcoală sau comunitate. În acest mod, elevii/-ele
vor face un transfer de cunoaştere în situaţii de integrare autentice, dezvoltându-şi
competenţa media.

VII. STRATEGII DE EVALUARE
Evaluarea va avea funcţia de motivare şi implicare a elevilor/-elor. Evaluarea va fi
centrată pe tehnici şi strategii didactice activ-participative, fapt ce va permite orientarea
rezultatelor şcolare spre latura metaformativă. Se va urmări ca prin evaluare să se poată
observa achiziţiile elevilor/-elor la nivel de atitudini, convingeri, conduite personale.
În mod obligatoriu, se vor realiza evaluări sumative la sfârşitul fiecărui semestru.
Acestea pot fi scrise, orale sau practice, astfel încât să asigure caracterul multifuncţional alevaluării şi personalizarea acestui proces, în funcţie de obiectivele urmărite. Aceasta poate fi
realizată prin diferite metode: proiectul individual, în perechi sau de grup, portofoliul,
jurnalul reflexiv etc.). Profesorul/-oara va ghida activitatea elevilor/-elor de elaborare aportofoliului media, structura căruia va fi stabilită de comun acord cu ei/ele. Acesta poate fi

12realizat în variantă hârtie şi digitală şi va însuma toate produsele activităţii elevilor/-elor peparcursul anului. La finalul fiecărei unităţi tematice se va realiza câte un produs care va
demonstra evoluţia gradului de înţelegere şi utilizare raţională şi creativă a media. Produsele
elaborate vor fi evaluate în baza criteriilor stabilite şi negociate, de asemenea, împreună cu
elevii/-ele, fapt ce va contribui la motivarea acestora pentru învăţare conştientă şi
responsabilă. Aceste produse vor deveni parte a portofoliului media al elevului/-ei care poatefi realizat şi în format digital. Evaluarea portofoliului media al elevului/-ei poate fi realizată
semestrial sau anual.
Recomandăm utilizarea chestionarelor de autoevaluare, precum şi a fişei deautoevaluare, care permit eleveului/-ei să-şi observe propriul comportament, atitudine în
situaţii de învăţare structurate cooperativ.

REFERINŢE BIBLIOGRAFICE
Documente normative:
1. Codul Educaţiei al Republicii Moldova. Chişinău, 2014, nr. 152 din 17.07.2014.
Publicat în Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 319-324, art. nr. 634 din
24.10.2014
2. Strategia de dezvoltare a educaţiei pentru anii 2014-2020 „Educaţia-2020”.
Hotărârea guvernului Republicii Moldova nr. 944 din 14.11.2014. Publicat în
Monitorul Oficial, nr. 345-351din21.11.2014.
3. Standardele de competenţe digitale pentru cadrele didactice din învăţământul
general, aprobate prin ordinul Ministerului Educaţiei nr. 862 din 07 septembrie 2015.
Referinţe ştiinţifice şi metodice:
1. Albulescu I. Educaţia şi mass-media. Comunicare şi învăţare în societatea
informaţională. Cluj-Napoca: Dacia, 2003, p. 81-122.
2. Balaban D.- Cr. PR, publicitate şi new media. Bucureşti: Triton, 2009.
3. Челышева И. В. Медиаобразование для родителей: освоение семейной
медиаграмотности. Научно-популярное
издание.
Таганрог:Изд-во
Южного Федерального ун-та, 2008.
4. Coman M. Introducere în sistemul mass-media. Iaşi: Polirom, 2007.
5. Craia S. Dictionar de Comunicare, Mass-Media şi Ştiinţa Informării. Bucuresti:
Meronia, 2008.
6. *** Dicţionar de media. Larousse. Editura Univers Enciclopedic Gold, 2005.
7. Decaigny Th. Communication audio-visuelle et pedagogie. Bruxelles-Paris: LaborNathan, 1976.
8. Drăgan I. Media şi violenţa. În: Sociologie Româneasca vol. IV nr.2, 2006. Bucureşti:Editura Asociaţia Română de Sociologie, Institutul Social Român şi Facultatea deSociologie şi Asistenţă Socială.
9. Fedorov A. V. Media Education and Media Literacy: Russian Point ofView. LAMBERT Academic Publishing, 2010.
13

10. Федоров А. В. Словарь терминов по медиаобразованию, медиапедагогике,медиаграмотности, медиакомпетентности. М.: МОО «Информация для всех»,2014. 64 c.
11. Ficea B. Tehnici de manipulare. Bucureşti: Nemira, 1997.
12. Guţu D. New media. Bucureşti: Tritonic, 2007.
13. Handrabura L., Grîu N., Şpac S. Educaţia pentru media (clasele a III-a – a IV-a).
Auxiliar didactic pentru învăţători şi elevi. Ch.: Tipografia Centrală, 2017, 140 p.
14. Handrabura L., Grîu N. Educaţia pentru media. Manual pentru clasele VII-VIII.
Chişinău: Tipografia Centrală, 2018, 151 p.
15. Kellner D. Cultura media. Iaşi: Institutul European, 2001.
16. Masterman L., Mariet Fr. Media Education in 1990’s Europe. A Teacher’s Guide.
Council of Europe Press, 1994.
17. Micaci Cr. I. Educaţia şi alfabetizarea media. Bucureşti: Galaxia Gutenberg, 2011.
18. Moeglin P. (coord.). Industriile educaţiei şi noile media. Iaşi: Polirom, 2003.
19. Ribble M. Digital Citizenship in School. Nine Elements All Students Should Know.
Third Edition, ISTE, 2015.
20. Rotaru I. Educaţia pentru comunicare şi mass-media. Reşiţa: Editura Eftimie Murgu,
2009.
21. Rusu A. Valenţe educative ale comunicării mediatice. Iaşi: Universitatea „Al.Ioan
Cuza”, 2004.
22. Schram W. Noile mass-media: un studiu în sprijinul planificării educaţiei. Bucureşti:
EDP, 1979, p. 39-125.
23. Спичкин А. В. Что такое медиаобразование: Книга для учителя. Курган, 1999.
24. Sălcudean M. New media, social media şi jurnalismul actual. Bucureşti: Tritonic,
2015.
25. Stănciugelu I. Măştile comunicării. De la etică la manipulare şi înapoi. Bucureşti:Tritonic, 2012.
26. Sterian M. Agresivitatea mediatică şi personalitatea. Bucureşti: Paideia. 2004.
27. Ţarină Ec. Bazele comunicării. Ediţia a II-a. Chişinău: Prut Internaţional, 2017.
28. Vasile A. Mass media şi gândire critică. Bucureşti: Tritonic, 2012.

Resurse online:
1. Educaţia informală şi mass-media. Coordonatori: Gh. Bunescu, El. Negreanu.
Bucureşti: Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei, Laboratorul Teoria Educaţiei,2005.https://dorinpopa.files.wordpress.com/.../educatia-informala-si-mass-med...
2. Educaţia în domeniul mass-media în mediul digital. Recomandarea, 2009.
http://europa.eu/ legislation_summaries/inform
3. European Parliament resolution of 16 December 2008 on media literacy in a digitalworld (2008/2129(INI)). 16 December 2008 – Strasbourg.
4. Ghidul de utilizare a internetului
http://mecc.gov.md/sites/default/files/ghid_utilizare_internet_ron.pdf
5. Handrabura, L. Dezvoltarea unei culturi media printr-o educaţie media adecvată.
Ch., 2016. Dezvoltarea unei culturi media printr-o educaţie media ... - Media Azi
media-azi.md/.../Dezvoltarea%20unei%20culturi%20media%20printro%20educatie%...
6. Morozan O. Asigurarea siguranţei copiilor şi a tinerilor în spaţiile virtuale prinprisma studiului politicilor publice de protecţie socială. Studiu de politici publice.

14

Ch., 2018. https://www.soros.md/files/publications/documents/Lucrare-

Siguran%C8%9Ba%20online-Olga%20Morozan%20PFI.pdf
7. Morozan O. Digital Deception: A Psycho-Social Phenomenon of Telling Lies Online
https://drive.google.com/file/d/0Bz51GZJLEOVccWxqYkRBa1diOW8/view?usp=sharing
8. Media education. Recommendation of Council of Europe (2000).
9. Paris Agenda or 12 Recommendations for Media Education (2007).
10. Parliamentary Assembly, Council of Europe. Doc. 8753, June 6, 2000 (Совет
Европы: Рекомендации Парламентской Ассамблеи по медиаобразованию
(2000) Перевод на русский язык).
11. Влияние средств массовой информации на воспитание подрастающего
поколения. http://bibliofond.ru/view.aspx?id=443951.
Platforme online recomandate:
1. www.amnestyusa.org
2. https://educatia.mediacritica.md/ro/
3. http://mediacritica.md/ro/category/abc-ul-presei/
4. https://www.google.com/search?q=Google+images+-Google+bilder&sa
5. http://n-ost.org/85-media-navigator
6. http://api.md/category/stop-fals
7. www.tineye.com

15