MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ȘI
CERCETĂRII AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM PENTRU DISCIPLINA
OPŢIONALĂSCRIEREA CREATIVĂ
(gimnaziu)
Aprobat: Proces-verbal nr. 17 din 10.05.2018 alConsiliului Național pentru Curriculum,
Ordinul nr. 792 din 25.05.2018
Recenzenți:1. Angela Grama-Tomiţă, Liceul Teoretic “Mihai
Eminescu”, Chişinău
2. Liubovi Cibotaru, UPSC “Ion Creangă”

1

UNIVERSITATEA PEDAGOGICĂ DE STATION CREANGĂ din CHIŞINĂU
FACULTATEA DE FILOLOGIECATEDRA DE LIMBĂ ROMÂNĂ ŞI FILOLOGIE
CLASICĂ
DIDACTICA STUDIULUI INTEGRATPROIECTUL DE CERCETARE„DEZVOLTAREA CURRICULARĂ A CURSURILOR
OPŢIONALE PE ARIA LIMBĂ ŞI COMUNICARE
ÎN GIMNAZIU ŞI LICEU”
CURRICULUM OPŢIONAL PENTRU GIMNAZIUTITLUL DISCIPLINEI SCRIEREA CREATIVĂ
ARIA CURRICULARĂ LIMBĂ ŞI COMUNICAREAUTOR
TATIANA CARTALEANU

2

Cuprins
I. Preliminarii .............................................
4
II. Repere conceptuale ale disciplinei .......
5
III. Competenţe-cheie/transversale dezvoltate în cadrul
disciplinei ...........................................................
5
IV. Competenţa generală şi competenţele specifice ale
disciplinei ............................................................
7
V. Conţinuturi recomandate (tabel, teme + număr
orientativ ore) ..........................................
8
VI. Sugestii metodologice.............................
13
VII. Bibliografie.............................................
173

I. Preliminarii
O societate care stimulează creativitatea
asigură cetăţenilor săi patru libertăţi de bază:libertatea de studiu şi pregătire,libertatea de explorare şi investigare,libertatea de exprimare
şi libertatea de a fi ei înşişi.
Morris Stein
Prezentul curriculum se adresează profesorilor care vor
preda cursul opţional Scrierea creativă în baza auxiliarului
didactic omonim. Disciplina numită Scrierea creativă sesituează, în această viziune, pe aria curriculară limbă şi
comunicare şi profesorii de materiile respective sunt cei pe acăror pregătire în domeniu contăm plenar, elaborândconţinuturile cursului şi sugestiile metodologice.
Interesul curent pentru scrierea creativă este atât de mare,încât cursul este prezent în foarte multe ţări – cu statut diferit,în diferite forme şi la diferite niveluri de şcolarizare
obligatorie, iar cele mai cotate universităţi din lume propun
formare iniţială şi specializare în acest domeniu, în ideea
dezvoltării creativităţii personale, nu neapărat a pregătirii unor
promoţii întregi de scriitori de ficţiune. Şi pentru că ar fi târziusă începem formarea deprinderilor de scriere creativă în aulele
universităţii, propunem un curs adaptat pentru elevii degimnaziu.
Această viziune asupra formării personalităţii elevuluiprin descătuşarea scrisului şi a comunicării în general,
explorând texte de diferite structuri şi abordând diverse teme,este una integratoare. Formarea şi dezvoltarea capacităţii de aprivi şi a reflecta lumea din jur fără a reproduce şi a urma
modele nu urmăreşte educarea artiştilor de profesie, ci
eliberarea gândirii, emanciparea spiritului creativ, gestionarea

4inteligenţei emoţionale, cunoaşterea de sine şi cultivarea
personalităţii.
Dezvoltarea comunicării în masă, interesul crescut pentru
schimbul de mesaje şi implicarea oricui în reţelele desocializare face scrierea creativă mai necesară ca oricând,pentru că oamenii care ştiu să comunice eficient deja deţin
cheia succesului personal şi profesional.
II.
Repere conceptuale ale disciplinei
Auxiliarul – fără de care profesorul ce a ales cursul s-ar
afla în dificultate – a fost elaborat pentru asigurarea cu suport
didactic explicit a disciplinei. Gama largă de strategii, metode,tehnici şi sarcini didactice pe care le conţine lucrarea îi va
permite oricărui profesor interesat să selecteze materialul
adecvat.
În baza aceluiaşi proiect de distribuire a orelor şi devalorificare a potenţialului formator foarte înalt al cursului,
profesorul ar putea să se adreseze şi elevilor din prima clasă
de gimnaziu, şi celor din ultima, dar noi îl recomandăm maiales elevilor din clasele a VII-a şi a VIII-a, care sunt deja
destul de instruiţi ca să se simtă liberi în apa limbii materne şiîncă suficient de receptivi la joc şi simulare – activităţi
formative şi formatoare de impact. Distribuirea orelor peunităţi didactice este pur orientativă; oferim un model flexibilşi uşor adaptabil la alte obiective şi competenţe specifice.
Competenţele specifice ale disciplinei urmăresc
dezvoltarea inteligenţei interpersonale şi intrapersonale,
contribuie la formarea caracterului, la dezvoltarea
personalităţii. Ele acoperă teritoriul pe care cele mai moderne
concepte curriculare îl plasează sub umbrela lui savoir-vivre
sau savoir-être.
III. Competenţe-cheie dezvoltate în cadrul disciplinei
Competenţa de comunicare în limba română
 Aplicarea în mod adecvat şi creativ a regulilor
generale ale comunicării şi interacţiunii sociale în
limba română.
5

Competenţe digitale Folosirea mediilor informaţionale şi comunicaţionaleîn mod eficient pentru interacţiune şi comunicare,apelând la mijloacele şi filosofia care stau la baza erei
digitale.
Competenţe de învăţare
 Folosirea resurselor potrivite pentru dezvoltarea
deplină a potenţialului individual.
 Realizarea unui echilibru corespunzător alcomponentelor
intelectuale,emoţionaleşimotivaţionaleale
personalităţii,consolidândîncrederea în sine şi stima de sine, motivarea pozitivă
şi capacitatea de a le utiliza în mod corect.
 Corelarea cunoştinţelor teoretice cu activităţile
practice, demonstrând o atitudine pozitivă faţă deînvăţare.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare
 Valorificarea competenţelor dobândite în studii
ulterioare, în muncă, precum şi în viaţa publică şi
privată.
Competenţe interpersonale, civice, morale Recunoaşterea şi gestionarea propriilor emoţii.
 Cooperarea cu, raportarea la şi empatizarea cu ceilalţi.
 Manifestarea compasiunii şi a toleranţei faţă deceilalţi.
 Manifestarea respectului pentru drepturile proprii şiale celorlalţi, indiferent de etnia, limba, cultura,
religia, genul, vârsta, originea sau statutul social şi
cultural al acestora.
Competenţe culturale şi interculturale
 Demonstrarea respectului faţă de valorile culturale,faţă de părinţi, familie, comunitate, şcoală şi
profesori, societate, înţelegându-le valorile şi
tradiţiile.
6Îmbogăţirea identităţii personale, înţelegând alte
culturi şi valori ca parte a identităţii lor globale;asumarea unui concept mai larg al identităţii ca
oportunitate pentru îmbogăţire personală şi colectivă.
Competenţe antreprenoriale
 Lucrul constructiv în echipă.
 Utilizarea în interes propriu a informaţiilor despre
dezvoltarea profesională şi luarea în considerare aschimbărilor contextuale, individuale şi sociale în
planificarea şi implementarea planului de dezvoltare a
propriei cariere.

Competenţa generală a disciplinei
Producerea de mesaje scrise, folosind strategii specificede redactare şi diferite forme de reprezentare, într-o varietate
de contexte, manifestându-şi flexibilitatea şi creativitatea.
IV. Competenţele specifice ale disciplinei
1) Elaborarea mesajelor scrise, folosind strategii
specifice, respectând algoritmi şi scheme şi urmărind
obiectivele scrierii creative.
2) Construirea/generarea textelor în parametrii ceruţi,valorificând posibilităţile expresive ale unităţilor devocabular şi atribuindu-le semnificaţii noi.
3) Producerea textelor proprii, ţinând cont de datele
pragmatice ale situaţiilor de comunicare.
V. Conţinuturi recomandate
Nr. Temele
recomandate
pentruNr.
UD unitatea didactică (UD)de ore1) Scrierea în baza cuvântului.
72) Scrierea ghidată de imagine.
63) Scrierea inspirată de obiect.
64) Scrierea în baza textului.
85) Scrierea care valorifică experienţa
8
proprie.
7VI. Sugestii metodologice
Dezvoltarea creativităţii elevilor, de la cele mai mici
vârste de şcolarizare, nu cade întru totul pe umerii profesorilor
şi nu derivă din orice curriculum oficial disciplinar, deoarece
multe dintre îndeletnicirile cu adevărat eficiente se desfăşoară
în activităţile extracurriculare sau sunt rezervate
curriculumului nonformal şi informal. Competenţele-cheie aleformării gimnaziale în spaţiul european vizează aspecte ale
personalităţii pe care nu le-am putea atinge fără a valorifica
potenţialul creativ al copiilor şi fără a dezvolta ceea ce va
constitui ulterior un atu al adultului bine-instruit. Creativitatea
nu poate fi impusă, altoită, controlată – dar ea poate fi
stimulată, încurajată, ghidată, îndreptată în direcţia necesară.
Elevul trebuie ajutat să vadă lucrurile din jurul său într-o
optică nouă, călăuzit spre descoperiri şi invenţii, şi acest lucru
nu se referă doar la domeniul artistic sau tehnic (desen, dans,
muzică, modelare). Şi materia predată la disciplinele
filologice se pretează unei abordări creative, contribuind, înmâinile iscusite ale unui pedagog, la dezvoltarea competenţei
de comunicare – o comunicare liberă de tipare, degajată,personalizată.
Citind cu atenţie curriculumul disciplinar la materiile dinaria „limbă şi comunicare”, constatăm că, de fapt,
creativitatea în producerea textului propriu nu se regăseşte
nici printre obiectivele profesorului,1 nici printre competenţele
formate/dezvoltate elevului.2
Prescripţiile curriculare la limba română vizează
tangenţial anumite aspecte ale scrierii creative, mai ales în
forma deja gata de produse evaluabile, fără a repera
activităţile şi oportunităţile de învăţare şi fără a marca explicit
traseele prin care se poate ajunge la elaborarea acestora, iar lalimbile moderne noţiunea apare doar la „Strategii de1

În Curriculum 2006 atestăm un singur episod: 2.10. Să dezvolte creativ
fenomene ale operei literare.
2
În Curriculum 2010 nu figurează.

8

evaluare”. Deşi curriculumul, în comparaţie cu programele
tradiţionale, a extins mult lista de texte pe care le scrie elevul,
şi nu ne mai limităm la compunere după tablou, compunerecu temă liberă sau, mai nou, eseu, textele care solicită cuadevărat creativitate depăşesc cadrul normativ-legal şi îi
reclamă în primul rând profesorului competenţe profesionale
peste medie. Care este trama formării unei anumitecompetenţe: de exemplu, a acelei de a improviza în baza unei
imagini, a alcătui texte narative? Ce urmează să întreprindă
profesorul pentru a trata blancofobia şi tracul în preajma unuidiscurs public? Sau pentru a-i cultiva elevului încrederea înforţele proprii atunci când sarcina îi solicită idei şi forme
inedite?
Viziunea generală asupra cursului limitează sau tinde să
excludă utilizarea modelelor de texte pe care elevul va învăţa
să le imite, chiar dacă strategia didactică presupune
examinarea acestora şi formarea capacităţii de a alege
structura adecvată conţinutului şi situaţiei de comunicare.
Altfel spus, scrierea ca proces va câştiga teren în faţa scrierii
ca rezultat şi formarea competenţelor, chiar disparate poate,va conta mai mult decât capacitatea de a prezenta un produs
perfect. În acest sens, elevii vor parcurge ghidat trei etape:pregătirea pentru scriere – elaborarea primei variante,
respectând anumiţi paşi sau urmând un algoritm–,
revizuirea şi redactarea variantei finale.
Un aspect inovator al predării va ţine de dialogism: elevul
va primi şi va acorda replici la textele colegilor, va adapta
textul la diferite categorii de cititori, va învăţa să interpreteze
feedbackul şi să dea sugestii de redactare. Prin analiza textelorscrise, dar mai ales a probelor de evaluare, profesorul va
implementa un model de gândire critică şi constructivă în
raport cu propria lucrare.
N.B.! Prezentul curs este adresat elevilor din ciclul
gimnazial şi concepţia sa se limitează la limba de instruire,însă îl considerăm valabil şi pentru elevii de liceu, dacă se va
9

preda în una dintre limbile străine studiate, dar cu o condiţie:ca elevii să posede la nivelul necesar, B1-B2, acea limbă
străină.
Deoarece cursul este însoţit de un ghid adresat
profesorului, vom limita sugestiile metodologice dincurriculum la o proiectare didactică minuţioasă.
Proiectarea orientativă a orelor
Tema lecţiei
EvocareRealizare a Reflecţie
Extinderesensului
Unitatea didactică 1: Scrierea în baza cuvântului
1)TehnicaJocul SMS
Exerciţiu
Comentarii
Cuvinte şi idei Asalt
deasociatividei
O piatră în(Tricouri)
lac
2)
Jocul
Jocul
Tehnica
TextÎnrudirea
Locatarii
Bagheta
Ipotezepublicitar
cuvintelorcasei
magică
3)
TehnicaTehnicaTehnica
Colaj
Cuvântul şi
Atribute/
Scrierea
Sublimarea
contextul
Tehnicaliberă/Asocieri
Scrierealibereghidată/Martorioculari/Hartaempatiei
4)TehnicaJocul
TehnicaTehnica
Asocierea
Turul
Curcubeul de Solidarităţi Cinquain
cuvintelor
galeriei
cuvinte5)
Tehnica
Descriere
Tehnica
Imaginaţia
Puterea
Metafore
Ilustrează
ghidată
cuvintelor
un concept!
6)
Scrierea ghidată în baza unui cuvânt-titlu
Evaluare7)
Analiza probelor de evaluare
10Unitatea didactică 2: Scrierea ghidată de imagine
8)
TehnicaTehnicaTehnica
Cercetarea
Expunerea în
Schimbă
Consultaţii
Graficul T
imaginii
baza imaginii
perechea!
în grup9)
TehnicaJocul
TehnicaBlazonIlustrarea
Bliţ
Cuvinteşi G.P.P.
textelorobiecte10)
TehnicaTehnicaTehnica
Scriereîn
Ghidarea
Generaliza R.A.I.
Pagina de parametrii
imaginaţiei
rea
jurnaldaţi
prin desen
categorială
11)
TehnicaTehnica
Eseu de 5’
Analiza
Imaginea ca
Din fotoliul Biografii
imaginii
suport pentru
autoruluiscrierea
narativă
12)
Prezentarea Tehnica
Cercetarea Analiza
Scriereatemeide împărtăşită
panouluiprocesată
acasă
13)
Evalu Susţinerea publică a lucrărilor
are orală
Unitatea didactică 3: Scrierea în baza obiectelor
14)
Istoria Tehnica
Tehnica
Joc
de Argument înunui obiect
Brainstorm Trecereîn simulare:patru paşiing de grup revistă
excursie la
muzeu
15)
TehnicaTehnicaTehnica
Simbolica
Transformarea Discuţia la Inimă. Mână. 6 De ce?
obiectelor
obiectului în
manej
Minte
simbol16)
Prezentare
Jocul
Tehnica
Eseu
Valoareade grup
Cutia
Cubul
structurat
unui obiect
veveriţei
17)
Jocul
Tehnica
Povestirea
Redactarea
Istoria
VorbeştePiramidaorală
textului11

inventată ami despre... naraţiunii
unui obiect
18)
TehnicaTehnica
Eseu
Prezentare deObiecte şi
BrainGeneralizare argumentati grup
cuvintewritinga categorială v
19)
Evaluarea prezentării de poster
Unitatea didactică 4: Scrierea în baza textului
20)
TehnicaTehnicaTehnica
Text
Scrierea
Acumulare Lectura
Benzi
meditativ
narativă înîmpotrivă
desenatebaza unuiproverb
21)
TehnicaTehnicaTehnica
Text
deScrierea înLasă-miCitatePătratul lui ficţiune
baza unui citat mie ultimul
Descartes
cuvânt!
22)
TehnicaTehnica
Dezvoltare Recital
Scriere în baza V.A.S.
Circuitea mesajului tematic
textului poetic
integrate(I)
23)
Tehnica
RecitalTehnica
Text
Scriere în baza Asalt
de tematic
Jurnalul
meditativ
textului poetic idei
triplu(II)
24)
TehnicaTehnicaTehnicaContinuarea
Scriere în baza Asocieri
Presupunere Capşi naraţiunii
textuluiforţateaprin pajură
narativ (I)termeni
25)
TehnicaTehnica
RedactareDocumentare
Scriere în baza Revizuirea
Cercultextuluicirculară
narativ (II)26)
TehnicaTehnica
Studiu de Joc de rol
Dezvoltarea
Clustering
Grila
lui caz
unei imagini
Quintilian
12

27)

Evaluare: eseu reflexiv
Unitatea didactică 5: Scrierea care valorifică experienţa proprie
28)
TehnicaTehnicaTehnica
Intitulare
Scrierea
Termometr Pixuri
în Asocieri
despre sine (I) ul
pahar
libereemoţional
29)
Jocul
Jocul
Tehnica
Modificarea
Scrierea
Mesaj
în Linia vieţii
Pagina de mesajului
despre sine
sticlă
jurnal(II)
30)
TehnicaTehnicaTehnicaAcumulare
Scrierea
Iarmarocul Călcâiul lui Recensămâ
despre sinede virtuţi
Ahile
ntul
(III)
31)
Maratonul de scriere
Dezvoltarea
Scrierea în
proverbului
parametrii daţi32)
TehnicaTehnicaTehnica
Reprezentare
ScriereaCăutătorii
ArgumenteColţuria prin simbol
despre valoride comorimigratoare
33)
TehnicaJocul
Tehnica
Generalizarea Arată-mi
Focul
de Linia
experienţei
valoriletabără
valorii
tale!
34)
Evaluarea unităţii didactice35)
Evaluarea unităţii didacticeSugestii de evaluare
Un moment specific evaluării unui asemenea curs este
varierea produselor-texte pe care le elaborează elevul,
redactarea, revizuirea şi aprecierea lor. Pentru că ele nu diferă
atât de mult unele de altele ca să merite fiecare o grilă deevaluare, vom prezenta câteva grile, modificându-le doaratunci când se schimbă esenţa produsului-text sau criteriile deevaluare.

13

Dar evaluarea produselor creativităţii individuale sau degrup provoacă nedumeriri şi probleme: În ce unităţi se exprimă gradul de creativitate?
 Cum se poate măsura originalitatea?
 Cât de echitabile sunt criteriile de evaluare acreativităţii?
De fapt, cele 2-3 puncte din 10 care se atribuie pentru
originalitate constituie anume diferenţa dintre nota 8 – unacare atestă cunoştinţe, competenţe, dar lipsă de imaginaţie – şinota 10 – cea care, în cadrul scrierii creative, atestă că elevul
este capabil să-şi dirijeze imaginaţia pe făgaşul cerut, dându-io haină verbală adecvată şi corectă.
În tabelul de mai jos am grupat produsele conformcriteriilor care trebuie luate în calcul la evaluare: după caz,fiecare dintre acestea este relevant într-o măsură mai mare sau
mai mică, dar nu poate fi ignorat. De aici va deriva şidiferenţa de punctaj acordat (care poartă un caracter derecomandare). Deşi pare, şi probabil este dificil, câteva dintre
criteriile enumerate în tabele vor facilita aprecierea lucrărilor
şi vor oferi siguranţă profesorului-evaluator. Deoarece
docimologia distinge forma de evaluare scrisă, orală şi
practică, am grupat produsele în baza acestui criteriu.
Evaluarea produselor scrise
Produsulevaluabil

Cinquain
Colaj,

Corespunderea cu
sarcina,
respectare
a rigorilor

2
1

Criterii de evaluare
Originalit Plasticitate Logica
atea,
a limbajului şi
creativitat
coerenţa
ea,
inovaţia

5
4

1
0

1
2
14

Aspectul grafic,aranjareaînpagină,corectitu
dinea
1
3

hartă,schemă
Eseu
argument
ativ
Eseu
meditativ
Eseu
structurat
CubulNaraţiune
structurată
Piramida
Pagina dejurnalScriereghidată
Scriereliberă

1

2

0

4

3

2

3

2

1

2

2

2

2

2

2

2

3

2

1

2

2

3

2

1

2

2

3

2

1

2

3

5

2

0

0

Evaluarea produselor orale

2

Corectitudinea,
plasticitatea,încadrarea în timp

3

Logica şi coerenţa

de(ţinuta,cu

2Modalitatea
prezentare
contactul
auditoriul)

Originalitatea,
creativitatea, inovaţia

Prezentar
ea orală

Criterii de evaluare
cuCorespunderea
sarcina, respectarea
rigorilor

Produsul

1215

Evaluarea produselor practice–maximum

5
Total

Produsu Posterul, colajul – Prezentarealmaximum 5 puncte
puncteCoerenţa Aspectul
logică şi grafic şiclaritatea ilustraţiil
ideiloremax.
2 max. 3
pct.
pct.

Coerenţa
prezentări
i de grup
max.
2
pct.

Corectitu
dinea
discursulu
i
max.
pct.

Respe
ctarealimiteideîntinde2 re în
timp
max. 1
pct.

Urmează un tabel cu discriminarea punctelor şi indicatorii decompetenţă, raportat la unul dintre produse:
Model
Criteriide Indicatori de competenţă
Puncteevaluareatextului produs în
rezultatul scrierii
ghidateCorespunderea de Elevul respectă întru totul 2 puncteconţinut
cu rigorile scrierii ghidate.
cerinţele faţă de Elevul respectă rigorile 1 punctacest tip de text scrierii ghidate, dar comite(maximum2 2-3 inexactităţi şi erori.
puncte).
Elevul nu reuşeşte să 0 puncte
producă un text coerent.
Succesiunea logică Expunerea este construită 1 punctşi
coerenţa logic şi coerent.
16expunerii(maximum1punct).
Realizarea
adecvată a sarcinii(maximum2puncte).
Plasticitatea
limbajului(maximumpuncte).

2

Aspectul grafic şiaranjarea în pagină
(maximum1punct).
Corectitudinea
linguală
(maximumpuncte).

2

Expunerea este incoerentă 0 puncte
sau lipseşte.
Sarcinaeste
realizată
complet şi corect.
Sarcinaeste
realizată
parţial.
Sarcina nu a fost realizată.
Vocabularul este corect,
variat şi expresiv.
Vocabularul este corect,
parţial expresiv.
Vocabularul este sărac şi
inexpresivsau
textullipseşte.
Textul este corect aranjat în
pagină, are aspect îngrijit,
se respectă alineatele.
Textul este scris neglijent
sau lipseşte.
Textul este corect din punctde vedere lingual.
În text au fost comise 2-3
erori de limbă (ortografie,
punctuaţie, gramatică, stil).
Au fost comise 4 şi mai
multe erori de limbă sau
textul lipseşte.

2 puncte
1 punct
0 puncte
2 puncte
1 punct
0 puncte

1 punct

0 puncte
2 puncte
1 punct

0 puncte

VII.
Bibliografie recomandată
1) Armstrong, Thomas. Eşti mai inteligent decât crezi:
un ghid al inteligenţelor multiple, pentru copii. Bucureşti:Curtea Veche, 2011.
2) Ateliere poetice. Din experienţa unui cenaclu.
Chişinău: Clipa, 2010.
17

3) Bocoş, Muşata-Dacia. Instruirea interactivă: repere
axiologice şi metodologice. Iaşi: Polirom, 2013.
4) Cameron, Julia. Cum să cultivi creativitatea copiilor;
exerciţii pentru stimularea inventivităţii şi exprimării desine. Iaşi: Polirom, 2013.
5) Cartaleanu, Tatiana; Cosovan, Olga; Goraş-Postică,Viorica; Sclifos, Lia; Lîsenco, Sergiu. Formare decompetenţe prin strategii didactice interactive. Chişinău:Didactica Pro, 2008; 2011.
6) Cartaleanu, Tatiana; Ghicov, Adrian. Predarea
interactivă centrată pe elev. Chişinău: Ştiinţa, 2008.
7) Cartea mare a jocurilor. Chişinău: UNICEF, 2002.
8) Claxton, Guy; Lucas, Bill. Fiţi creativi! Paşi esenţiali
în muncă şi în viaţă. Bucureşti: Curtea Veche, 2006.
9) Clegg, Brian; Birch, Paul. Creativitatea. Curs rapid.
Iaşi: Polirom, 2003.
10) Curriculum şcolar pentru disciplina Limba şi
literatura română. Clasele a V-a – a IX-a. Chişinău:Lyceum, 2010.
11) De Bono, Edvard. Gândirea laterală. Bucureşti:Amaltea, 2003.
12) Drewniany, Bonnie et al. Strategia creativă în
publicitate. Iaşi: Polirom, 2009.
13) Iachim, Ion. Receptarea şi crearea operelor epice înşcoală. Chişinău: Epigraf, 2001.
14) Joannès, Alain. Comunicarea prin imagini: cum să-ţi
pui în valoare comunicarea prin intermediul dimensiunii
vizuale. Iaşi: Polirom, 2009.
15) Khan, Salman. O singură şcoală pentru toată lumea:
să regândim educaţia. Bucureşti: Publica, 2015.
16) Macanufo, James; Gray, Dave; Brown, Sunni.
Gamestorming: carte de jocuri pentru nonconformişti,inovatori şi vizionari. Piteşti: Paralela 45, 2012.
17) Manes, Sabina. 83 de jocuri psihologice pentru
animarea grupurilor. Iaşi: Polirom, 2008.
1818) Michalko, Michael. Jocurile minţii: manualul
creativităţii în afaceri. Bucureşti: Amaltea, 2008.
19) Munteanu, Nina. Scriitorii de jurnal. Piteşti: Paralela
45, 2012.
20) Peretti, Andre; Legrand, Jean-Andre; Boniface, Jean.
Tehnici de comunicare. Iaşi: Polirom, 2001.
21) Petraş, Irina. Fabrica de literatură. Piteşti: Paralela
45, 2003.
22) Robinson, Ken. O lume ieşită din minţi: revoluţia
creativă a educaţiei. Bucureşti: Publica, 2011.
23) Rodari, Gianni. Gramatica fanteziei. Introducere în
arta de a născoci poveşti. Bucureşti: Humanitas, 2009.
24) Simister, C. J. Jocuri pentru dezvoltarea inteligenţei
şi creativităţii copiilor. Iaşi: Polirom, 2011.
25) Stănescu, Maria-Liana. Instruirea diferenţiată aelevilor supradotaţi. Iaşi: Polirom, 2003.
26) Sternberg, Robert J. Manual de creativitate. Iaşi:Polirom, 2005.
27) Stoica-Constantin, Ana. Creativitatea pentru studenţi
şi profesori. Iaşi: Institutul European, 2004.
28) Vişniec, Matei. Cabaretul cuvintelor. Bucureşti:Cartea Românească, 2012.

19

Scrierea creativă
Portofoliul profesorului
Sumar
Preliminarii .................................................................
21
Modulul I. Scrierea în baza cuvântului .......................
23
Modulul II. Scrierea ghidată de imagine ..................... 51
Modulul III. Scrierea inspirată de obiecte ................... 70
Modulul IV. Scrierea în baza textului ......................... 90
Modulul V. Scrierea care valorifică experienţa proprie ....
114
Bibliografie de referinţă ................................................... 133

20În prezent provocarea este transformarea
sistemului de educaţie în ceva mult mai potrivit
pentru nevoile secolului XXI.
În centrul acestei transformări trebuie să se afle
o abordare total diferită a inteligenţei şi creativităţii
umane.
Ken Robinson3
PRELIMINARII
Dezvoltarea creativităţii elevilor, de la cele mai mici
vârste de şcolarizare, nu cade întru totul pe umerii profesorilor
şi nu derivă din curriculumul oficial disciplinar, deoarece
multe dintre îndeletnicirile cu adevărat eficiente se desfăşoară
în activităţile extracurriculare sau sunt rezervate
curriculumului nonformal şi informal. Competenţele-cheie aleformării gimnaziale în spaţiul european vizează aspecte ale
personalităţii pe care nu le-am putea obţine fără a valorifica
potenţialul creativ al copiilor şi fără a dezvolta ceea ce va
constitui ulterior un atu al adultului bine-instruit. Creativitatea
nu poate fi impusă, altoită, controlată – dar ea poate fi
stimulată, încurajată, ghidată, îndreptată în direcţia necesară.
Elevul poate fi ajutat să vadă lucrurile din jurul său într-o
optică nouă, poate fi călăuzit spre descoperiri şi invenţii, iar
acest lucru nu se referă doar la domeniul artistic sau tehnic(desen, dans, muzică, modelare). Şi materia predată ladisciplinele filologice se pretează unei abordări creative,
contribuind, în mâinile iscusite ale unui pedagog, ladezvoltarea competenţei de comunicare – o comunicare liberă
de tipare, degajată, personalizată. Unul dintre pedagogiiinovatori ai secolului XXI, Salman Khan, subliniază: „Devine
din ce în ce mai evident pentru toată lumea că a fi curios şi
creativ este mai important decât a cunoaşte o anumită materie
3

Ken Robinson. O lume ieşită din minţi. Revoluţia creativă a educaţiei,
p.32.

21

[...]. Mai mult decât orice cifre, note sau evaluări, un produs
creat de cineva este cel mai bun indicator al abilităţii sale de aconcepe ceva de la zero, de a găsi o soluţie pentru o problemă
aparent fără rezolvare” [O singură, 220].
Citind cu atenţie curriculumul disciplinar la materiile dinaria „limbă şi comunicare”, constatăm că, de fapt,
creativitatea în producerea textului propriu nu se regăseşte
nici printre obiectivele profesorului,4 nici printre competenţele
formate/dezvoltate elevului.5 Prescripţiile curriculare la limba
română vizează tangenţial anumite aspecte ale scrierii
creative, mai ales în forma deja gata de produse evaluabile,fără a repera activităţile şi oportunităţile de învăţare şi fără amarca explicit traseele prin care se poate ajunge la elaborarea
acestora, iar la limbile moderne noţiunea apare doar la„Strategii de evaluare”. Care este trama formării unei anumitecompetenţe: de exemplu, a scrie o felicitare, a improviza înbaza unei imagini, a alcătui texte narative? Ce urmează săîntreprindă profesorul pentru a trata blancofobia şi tracul în
preajma unui discurs public? Sau pentru a-i cultiva elevuluiîncrederea în forţele proprii, atunci când sarcina îi reclamă
idei şi forme inedite?
Un moment pe care ţinem să-l menţionăm aici este
varierea produselor-texte pe care le elaborează elevul şi
evaluarea lor. Pentru că ele nu diferă atât de mult unele dealtele ca să merite fiecare o grilă de evaluare, vom prezenta
grilele în curriculum, în capitolul dedicat evaluării,modificându-le doar atunci când se schimbă esenţa
produsului-text sau criteriile de evaluare.
Prezentul curs este adresat elevilor din ciclul gimnazial şiconcepţia sa se limitează la limba de instruire, dar îl
considerăm valabil şi pentru elevii de liceu, dacă se va preda

4

În Curriculum 2006 atestăm un singur moment: 2.10. Să dezvolte creativ
fenomene ale operei literare.
5
În Curriculum 2010 nu figurează.

22în una dintre limbile străine studiate şi cu o condiţie: ca elevii
să posede la nivelul necesar, B1-B2, acea limbă străină.
Sugestiile metodologice din prezentul portofoliu alprofesorului îl pot orienta în gama de activităţi şi oportunităţi
de învăţare, fără a-şi reclama unicitatea şi exhaustivitatea, şilasă suficient loc pentru creativitate oricărui pedagoginteresat.
Modulul I. Scrierea în baza cuvântului
Cuvântul privit ca unitate a sistemului lexical şi
gramatical
Cuvântul singur acţionează
numai când întâlneşte un al doilea,
care îl provoacă, îl constrângesă iasă de pe traiectoria obişnuinţei,să-şi descopere noi capacităţi de semnificare.
Gianni RodariÎmpărţirea pe module şi succederea lor în această ordinereflectă viziunea noastră asupra cursului. Cu acelaşi succes şisuficiente argumente, profesorul poate schimba rânduiala în
favoarea altui modul de debut. Primul modul al cursului descriere creativă este consacrat săpării în cuvânt. Cercetată în
cadrul studiului limbii ca parte a unui sistem lexico-semantic
sau gramatical, unitatea de vocabular nu este privită ca
entitate, nu este examinată holistic, multiaspectual şi
multilateral. Anume o explorare a vocabularului uzual, curentşi frecvent, se va afla în vizorul modulului.
Procesele cognitive pe care contăm sunt recunoaşterea,
reamintirea, efectuarea, generarea. Obiectivele urmărite înacest modul:
 elevul va fi capabil să recupereze cunoştinţele relevantedin memorie; elevul va fi capabil să aplice o procedură cunoscută la osarcină nouă.

23

Atunci când cuvântul este punctul de start al scrierii
creative, acesta nu poate fi oricare: îi vom propune elevului
cuvinte cunoscute6 şi semnificative pentru el, purtătoare de
informaţie şi de mesaj, unităţi de vocabular care construiesc
diferite relaţii cu altele, care se regăsesc în structura
câmpurilor lingvistice studiate conform conţinuturilor
curriculare (lexical, semantic, derivativ, asociativ) şi care,credem, vor contribui la declanşarea scrisului.
Alegerea cuvântului poate fi dictată de raţionamentele
unor activităţi ulterioare sau imediate, şi astfel profesorulpregăteşte terenul pentru explorarea mai detaliată/amănunţită
a acestuia; un singur lexem, devenind prilej de cercetare
aprofundată şi examinare cu lupa, va chema la sine omultitudine de unităţi de vocabular şi va scoate la lumină
relaţii neobservate sau nebănuite. Nu doar cuvântul artistic, nu
doar sensurile conotative, ci şi cele directe, denotative vor
servi pentru declanşarea imaginaţiei. Elevii înşişi vor fi
surprinşi de ceea ce se conturează în lumina reflectoarelorîndreptate spre un cuvânt oarecare, deseori neobservat de eipână atunci, în afara contextului (care întotdeauna îşi pune
amprenta pe receptare).
1) Cuvinte şi idei

6

Pentru lexeme pe care le bănuim necunoscute, şi care câştigă prin aceea căsunt doar o formă, un înveliş sonor, fără sens limpede deocamdată, există un
joc lingvistic, numit fără echivoc „Dicţionarul”: elevii sunt rugaţi să
improvizeze, să-şi imagineze sau să deducă sensul cuvântului, iar profesorul
are la dispoziţie definiţiile lui din dicţionare sau enciclopedii. Unităţile
utilizate în acest joc ar trebui să fie selectate din aria arhaismelor (năramză),a regionalismelor puţin cunoscute (hasmaţuchi, cepar) sau a neologismelor
netransparente, împrumutate din limbi pe care elevii nu le studiază (deexemplu, denumiri de culturi exotice, încă puţin răspândite: kumquat,
tangerină, broccoli, oregano). La primele exersări, vom recomanda cuvintemonosemantice, iar cele polisemantice vor constitui deliciul unor elevi dejaexperimentaţi. Pe site-ul www.dexonline.ro există un joc interactiv, Moara
cuvintelor, care de asemenea contribuie la dezvoltarea intuiţiei şi formarea
deprinderii de a defini unităţile de vocabular.

24

Fiind vorba de prima lecţie, în debutul cursului,
profesorul se va orienta spre oportunităţi de prezentare a
copiilor, de cunoaştere reciprocă şi de motivare pentru
disciplina respectivă. Se poate întâmpla ca elevii înscrişi laacest curs să vină din clase paralele şi atunci este absolut
necesar să se formeze comunitatea de instruire, dar şi în cazul
când aceşti elevi studiază în această clasă şi cu acest profesor
orice altă materie şcolară se recomandă o re-formare acomunităţii, după vacanţă.
Obiectivul acestei lecţii este utilizarea cuvintelor
disparate, pentru a transmite un mesaj.
EvocareTehnica Asalt de idei (Tricouri) [Formare, 190]
Tehnica este foarte cunoscută în calitate de joc pentru
spargerea gheţii (în papetării, se găsesc fişe în formă detricouri, dar nu în forma fişelor rezidă esenţa tehnicii; foile A4
sunt mai comode şi cuvintele se văd de departe).
Situaţia de problemă:Imaginează-ţi că ai sosit la o tabără şi aţi fost anunţaţi că
fiecare participant trebuie să vină la festivitatea de deschidere
cu un tricou (ţi se oferă unul nou-nouţ) pe care va fi imprimat
un cuvânt7 ce poate să îl caracterizeze/prezinte/reprezinte.
Există o instalaţie şi un specialist care confecţionează
tricourile.
Fiecare elev are timp să facă o alegere şi să-şi prezinte
inscripţia. Dacă profesorul nu are certitudinea că elevii se vor
orienta rapid, se poate folosi un tabel pentru generarea ideilor:el va canaliza imaginaţia în direcţia adecvată. În acest caz,încetinind intenţionat exerciţiul, profesorul va afişa tabelul şi
va demonstra cum anume gândeşte dânsul (sau cum ar gândidacă ar fi într-o situaţie similară). Este posibil ca elevii să aibă7

Insistaţi să fie în limba română şi excludeţi varianta de a-şi scrie numele
sau prenumele.

25

timp mai întâi pentru cercetarea tabelului şi completarea mai
multor linii, iar apoi pentru alegere.
Tabel pentru generarea ideilor
Din ce domeniu Ce mesaj intenţionezi să Ce cuvânt vei alegedoreştisă
fie transmiţi
informaţia despre
tine
Familia
Prietenii
Studiile
Amintirile tale
Ocupaţiile
preferate
SportulInteresele
Lecturile
Oricare ar fi modalitatea de prezentare (afişarea
inscripţiilor pe tablă; prezentarea individuală în plen, de pe loc
sau în faţa clasei; circulaţia liberă şi discuţia nonformală),profesorul va urmări şi va menţiona frecvenţa anumitor părţi
de vorbire (substantive, adjective), apreciind situaţia în care
un singur elev a optat pentru o oarecare clasă morfologică
(bunăoară, verb sau interjecţie).
Generalizând, profesorul va solicita explicaţii,comentarii, interpretări, insistând pe ideea că un cuvânt, chiarşi în afara enunţului, poate deveni element al comunicării, în
anumite circumstanţe. Iar pentru realizarea transferului, se vor
solicita exemple similare de obiecte vestimentare cu inscripţii
semnificative, discutându-se: cât de important este pentru cel
care îl procură şi îl va purta ce scrie pe tricou, hanorac,
balonzaid; ce ne spune inscripţia de pe haina sau rucsacul
cuiva?
Realizare a sensului
Jocul SMS [SMS, 46]26

Clasa se împarte în 3-4 grupuri, câte 8-10 elevi, şi fiecare
elev primeşte o literă, iar întreg grupul – un semn deexclamare.8
Sarcina care le revine este să alcătuiască diferite cuvinte,
din 2-10 litere, utilizându-le doar pe cele primite. Pentru a nurămâne tot pe terenul substantivului, în acest joc9, cerem ca
fiecare dintre cuvintele formate să fie un verb la modul
imperativ, adresat celui care va primi SMS-ul şi considerat
text finit, care poate fi transmis ca mesaj; prin urmare,grupul va explica ce mesaj transmite, ce informaţie comunică.
De exemplu:
Grupul a avut literele A, Ă, E, I, L, C, R, S, V, Z.
Elevii au alcătuit mai multe cuvinte: Lasă! Zi! Vezi! Cazi!
Sari! Riscă! şi sunt gata să interpreteze textual mesajul pe careintenţionează să-l transmită.
Grupurile primesc câte o foaie pe care scriu toate
cuvintele ce corespund cerinţelor – şi aici verbul Cazi! arputea să fie eliminat, pentru că e greu să ne imaginăm osituaţie când trimitem cuiva un asemenea mesaj (ca verb la
imperativ, îndemn sau poruncă, nu ca un avertisment laindicativ). Când a expirat timpul afectat jocului, se afişează
listele, iar grupurile rămân împreună şi începe etapa dedescifrare a sensurilor: fiecare elev are libertatea să aleagă depe tablă un cuvânt la a cărui formare nu a participat şi săîncerce o descifrare a ceea ce a vrut să spună grupul respectiv.
Autorii confirmă, infirmă sau îşi explică intenţia.
Se discută copios situaţiile de omonimie, monosemie şi
polisemie, valoarea de semn şi de simbol a cuvântului (care în
cazul verbelor este specifică), se examinează toate faţetele cu
care poate străluci un cuvânt oarecare.
8

Profesorul, care pregăteşte literele în prealabil, va avea grijă ca acestea să
fie suficient de frecvente în cuvintele româneşti şi să nu coincidă integral ladiferite grupuri (toţi să aibă vocale şi consoane: A, I, E, L, R, N, C, S ş.a.).
9În alte circumstanţe, se vor solicita orice alte cuvinte sau chiar enunţuri,dacă se va permite să se reia litera de câte ori e necesar.

27

Reflecţie
Exerciţiul asociativ O piatră în lac [Gramatica, 15]Aşa cum la aruncarea unei pietre în lac în jurul ei seformează cercuri, şi un cuvânt aruncat într-o situaţie decomunicare sau propus pentru declanşarea scrisului stârneşte
alte cuvinte, iar cel care învaţă limba, la fel ca şi cel care ostăpâneşte la perfecţie, trebuie să înveţe a-şi urmări „reacţiile
în lanţ”.
Sarcina care îi revine profesorului este de a propune
cuvinte capabile să provoace cât mai multă mişcare
subacvatică, de a determina imaginaţia fiecărui copil să se
sprijine pe cuvântul dat şi să urce spre altele (dar şi, în plan
metacognitiv, de a-şi monitoriza propria activitate de gândireşi vorbire). Pentru prima exersare, trebuie ales un cuvânt cenumeşte obiecte concrete, familiare copiilor, cu multiple
utilizări şi relaţii, capabil de a deschide serii de asocieri.
Fiecare elev construieşte reţeaua sa proprie şi are timp să
comenteze ceea ce a construit, adică să-şi răspundă laîntrebarea: „De ce cuvântul ... m-a dus cu gândul la...?”. 1010Cităm din cartea lui Gianni Rodari „Gramatica fanteziei”: „O piatră
aruncată în lac stârneşte cercuri concentrice care se lărgesc pe suprafaţa
apei, legând în mişcarea lor, la distanţe diferite, cu efecte diverse, nufărul şitrestia, bărcuţa de hârtie şi barca pescarului. Obiecte ce stăteau acolo,
fiecare închis în sine, în pacea ori în somnul lui, sunt parcă rechemate laviaţă, obligate să reacţioneze, să intre în relaţie unele cu altele. Alte mişcări
invizibile se propagă în adâncime, în toate direcţiile, în timp ce piatra seprăvăleşte răscolind alge, speriind peşti, pricinuind întruna noi tulburări
moleculare. Când atinge apoi fundul, răscoleşte mâlul, izbeşte obiectele cezăceau uitate acolo, dintre care unele sunt scoase la iveală, altele acoperite
pe rând cu nisip. Nenumărate evenimente se succed într-un timp foarte
scurt. Desigur, chiar dacă ai avea timpul necesar şi dorinţa de a o face, tot
nu le-ai putea înregistra pe toate, fără omisiuni. Tot astfel, un cuvânt,aruncat în minte la întâmplare, produce valuri la suprafaţă şi în adâncime,
provoacă o serie infinită de reacţii în lanţ, antrenând în căderea lui sunete şi
imagini, analogii şi amintiri, sensuri şi vise, într-o mişcare ce interesează
experienţa, memoria, fantezia şi inconştientul şi care e complicată de faptul
că mintea însăşi nu asistă pasivă la reprezentaţie, ci intervine continuu

28

Recomandăm un cuvânt a cărui explorare în clasă va
asigura o mai bună şi mai profundă realizare a temei datepentru acasă11:CASĂ
• familie - bunic - liliac - bubruze• vecini - nuc - veveriţe
• fântână - trandafiri - 1 septembrie - cel
mai frumos buchet• căţel - stână - Grivei - Topârceanu bibliotecară - concurs - premiu

În clasă, fiecare îşi completează lista de asocieri, cu câte
cuvinte reuşeşte să prindă, şi are timp să discute cu colegii, săfacă schimb de idei.
Extindere
Tema pentru acasă: Interpretaţi în scris o linie din 3-4
cuvinte: ce amintiri, ce analogii, ce imagini se descopăr, seridică la suprafaţă, pot fi arătate şi altora.
De exemplu:
Căţelul este primul care mă întâmpină când deschid
poarta. Noi l-am luat de la stână. Eu i-am pus numele Grivei,după o poezie de George Topârceanu. Cartea lui cu poezii
mi-a dat-o bibliotecara, când am fost să aleg un text pentru
pentru a accepta şi a respinge, a uni şi a cenzura, a construi şi a distruge.”[Gramatica, 15]
11
Elevii ar fi liberi să aleagă pentru prezentare orice formă grafică.

29

concursul declamatorilor. La acest concurs am fost premiată.
Etc.
Tema dată pentru acasă va fi verificată la lecţia
următoare.122) Înrudirea cuvintelor
Obiectivul acestei lecţii este cercetarea relaţiilor dintre
cuvintele înrudite.
Studierea câmpurilor derivative în clasa a VII-a nu esteorientată spre scrierea creativă, ci vizează preponderent
asimilarea conştientizată a vocabularului. Cercetând însăcuvintele înrudite în lumina proprietăţilor pe care acestea,
luate împreună, le activizează în cadrul unui text, vomremarca amplificarea expresivităţii şi efectul stilistic care se
produce din alăturarea lexemelor aceluiaşi câmp derivativ.
 Se verifică, în perechi, tema dată pentru acasă: elevii
prezintă o linie de cuvinte şi interpretează aceste asocieri.
 Profesorul ascultă în plen 2-3 elevi şi oferă un
feedback imediat.
EvocareJocul Locatarii casei
Pe tablă este desenată o casă convenţională, cu câteva
niveluri şi cu multe ferestre (12-15). În această casă locuiesc
patru generaţii ale familiei Munteanu, foarte numeroasă. La
fel de convenţional, decidem că fiecare fereastră este a uneialte camere şi, respectiv, câte ferestre avem, atâţia locatari are
casa.
Profesorul alege o fereastră, spune că este camera unuicopil (cel mai mic locatar) şi scrie pe geamul ei: Laura
Munteanu. Toţi ceilalţi locatari, rude cu Laura, vor fi definiţi
în raport cu dânsa. Sarcina elevilor este să numească gradelede rudenie în care se află cei ce locuiesc în casă (fără a repeta
12Strategia în care vom aborda temele în acest auxiliar didactic este
oarecum inelară: tema veche, realizată conştiincios, contribuie la intrarea întema nouă.

30

prenumele), scriind pe geamurile respective, aşa cum le alegei: Ana Munteanu, mama; Mădălina Munteanu, sora;
Ecaterina Munteanu, bunica etc.
Obiectivul declarat al evocării este să se treacă în revistă
denumirile gradelor de rudenie în limba română şi să seactualizeze situaţiile când substantivul respectiv numeşte orudă de sânge şi când – o rudă prin alianţă. Aici indiciul cel
mai sigur va fi reluarea sau schimbarea numelui de familie
dat. Posibil să apară problema unei diferenţieri între rudenie şilegăturile spirituale (naş, fin, cumătră).
La epuizarea tuturor ferestrelor sau a ideilor, profesorul
generalizează experienţa jocului şi formulează, cu elevii,
câteva concluzii privind necesitatea de a avea în limbă cuvinte
speciale pentru a delimita gradul de rudenie şi calitatea lui.
Acum se face transferul la rudenia dintre cuvinte.
Improvizaţia s-ar dezvolta în direcţia: cum îşi arată/trădează
rudenia cuvintele? Există şi în familiile de cuvinte fraţi,bunici, unchi? Se vor solicita exemple.
Realizare a sensului
Jocul Bagheta magică
Se presupune că fiecare dintre elevi are o baghetă magică
şi poate transforma obiectele din casă13, mărindu-le saumicşorându-le. Problema este să ştii cum să le numeşti: aşa casă se înţeleagă imediat că ele sunt mai mici (şi au sufixe
diminutivale) sau mai mari (şi au sufixe augmentative). Ceea
ce trebuie urmărit este bunul-gust şi bunul-simţ: exerciţiul nu
se face pentru a stârni râsul, ci pentru a dezvolta simţul limbii
şi a transmite ideea că unele cuvinte, deşi nu sunt atestate îndicţionare, au dreptul la viaţă, pentru că se înscriu în sistemul

13

Jocul este productiv şi dacă alegem să transformăm animalele:diminutivele vor desemna puii (pisicuţă, motănel, viţeluş, mieluşel, mieluţ,răţuşcă, văcuţă, căpriţă, oiţă), iar augmentativele lipsesc sau, uneori, suntpentru masculin (răţoi, gâscan, cotoi) şi îşi pierd proprietatea de a mări.

31

limbii14, iar altele sună anapoda, nefiresc şi de aceea nu vor fi
acceptate.
Mai întâi se exersează în plen, cu acelaşi cuvânt simplu şi
scurt: casă – căsuţă – căsoi/căsoaie. Apoi elevii numără de la
1 la 3 şi se împart în 3 echipe. Echipa nr. 1 va scrie o listă decuvinte-nume ale obiectelor de uz casnic din locuinţa pe caredeja o cunoaştem; echipa nr. 2 va scrie în dreptul lui derivatul
cu sufixul diminutival, ca şi cum aceasta este o casă de pitici;
iar echipa nr. 3 – derivatul cu sufixul augmentativ, ca şi cumîn casă locuieşte o familie de uriaşi.
De exemplu:
Cuvântul-titlu
Derivatul diminutiv Derivatul
augmentativcanăcăniţă/cănăţuie
cănoaie*/cănoi*căldarecăldăruşă
căldăroiceaun
ceaunaş
ceaunoi*covor
covoraş
----------cuţit
cuţitaş
cuţitoi
cuptorcuptoraş
----------farfurie
farfurioară
farfuroi*mătură
măturicemăturoi15
strachină
străchinuţă
străchinoi*
etc.
etc.
etc.
Completarea tabelului este imediat însoţită de explicaţii,comentarii, presupuneri şi adresarea la dicţionar. În cazul cândprofesorul nu are un DEX pe masă, se va recurge la varianta
www.dexonline.ro, desemnând un elev responsabil pentru
accesarea lui (în speranţa optimistă că elevii sunt familiarizaţi
cu specificul articolelor lexicografice şi cunosc site-ul). Va fi
14

Vom marca cu asterisc* cuvintele care sunt formaţii ocazionale,neatestate de dicţionare.
15
Profesorul nu va rata ocazia de a observa, împreună cu elevii, că,devenind augmentative, substantivele feminine primesc un sufix care letransformă în masculine: o mătură, dar un măturoi.

32interesant de observat, bunăoară, că unele cuvinte acceptă un
sufix diminutival, iar altele – nu (scaun – scăunel, scăunaş;pat – pătuţ, pătuc; căruţă – cărucior; roabă - ???); că un
sufix este acceptabil pentru un radical şi sună nefiresc lângă
altul (ceaunaş; cuţitaş; lighenaş; *foarfece – ???); că nouă nepare firesc cuvântul cuţitoi cu sensul de „cuţit foarte mare”,
dar el există atestat doar cu sensul de „unealtă dintr-o lamăascuțită, cu două mânere, folosită la netezit, îndreptat saurăzuit lemnul”.
Reflecţie
Tehnica Ipoteze (Ce s-ar întâmpla dacă...)Elevii au timp (10 minute) să scrie un text în care să
mediteze în raport cu utilitatea unor ustensile de bucătărie,recipiente, tacâmuri şi să examineze ce s-ar întâmpla dacădintr-o dată ar dispărea toate obiectele respective: bunăoară,un vrăjitor a făcut farmece şi în lume au dispărut toate sitele,
furculiţele, pâlniile ş.a.
Lucrările vor fi citite în clasă, iar elevii vor discuta despre
situaţiile imaginate şi îşi vor aprecia reciproc puterea
argumentării.
Pentru a-i ghida în această scriere, am putea enunţa
câteva întrebări:1. În ce situaţie se va face observată dispariţia
obiectului?
2. Cine îi va resimţi cel mai puternic lipsa?
3. Ce va întreprinde?
4. Cum îl va putea substitui?
Extindere
Text publicitar
Tema pentru acasă: Faceţi publicitate, în formă de text
citit 20-30 de secunde la radio (fără imagini şi fără actori),
unui obiect din bucătăria voastră. Mesajul pe care îltransmiteţi: acest obiect este indispensabil în orice bucătărie!
Pregătiţi-vă pentru a citi expresiv textul.

33

3)
Cuvântul şi contextul
Scenariile pe care le propunem în continuare sunt toate
axate pe aceeaşi situaţie de start, însă îi oferă profesorului
posibilitatea de a alege sau, dacă ţine cursul în clase paralele,de a încerca diferite variante. Avem certitudinea că profesorii
vor şti să facă alegerea şi, mai ales, să reflecteze asupraprocesului şi a rezultatelor.
Se verifică tema de acasă: elevii lucrează în grupuri de 45, apoi fiecare grup prezintă în plen cel mai reuşit text.
Obiectivul acestei lecţii este examinarea unui cuvânt înafara şi în cadrul contextului.
EvocareÎn aceeaşi ordine de idei, după ce am discutat despre casă,vom lua pentru ilustrare cuvântul cort. Monosemantic îndicţionarele explicative16, acest substantiv va însemna, pentru
fiecare elev, valorificarea unei experienţe de viaţă: Unde şi
când au văzut corturi în realitate? În filme? La muzee? Din ce
se confecţionează şi cum se instalează un cort? Li s-aîntâmplat să stea mai mult timp într-un cort?
Scenariul I. Asocieri libere/Lanţuri asociative [Formare,
185]
Elevilor li se propune să asocieze noţiunea de „cort”(ideea de cort, imaginea cortului) cu alte idei, noţiuni,
imagini. Fiecare notează asocierile (3 sunt suficiente) şi apoi
acestea vor fi acumulate într-o reţea comună. Construindlanţurile asociative, doar primul elev este relativ liber săplaseze undeva cuvintele propuse; ceilalţi urmează să seorienteze după cele deja prezentate şi să comenteze logica
pentru care construiesc acest lanţ.
Bunăoară, primul elev a venit cu asocierile război,cămilă, caravană, iar următorul plasează asocierea sa tabără
militară alături de război, asocierea Sahara alături de cămilă
16

CORT, corturi, s. n. Adăpost portativ, făcut dintr-un schelet de țăruși
bătuți în pământ și acoperit de obicei cu pânză tare și impermeabilă, careservește ca adăpost soldaților, excursioniștilor, popoarelor nomade etc.

34şi caravană, iar asocierea Vitanta va sta deocamdată separat(dar e posibil să existe şi alte asocieri legate de publicitatea
scrisă pe corturile amplasate în terasele localurilor dealimentaţie publică). Un al treilea elev a avut asocierile film,nuntă, parc şi fiecare dintre acestea începe o linie nouă. Deşiasocierile sunt libere şi respectăm dreptul fiecăruia la oviziune proprie asupra lucrurilor, profesorul va insista ca
elevii să-şi interpreteze propunerile.
Ar fi ideal dacă la final fiecare dintre liniile de asocieri va
ilustra una dintre valorile simbolice ale cortului, derivate dinfuncţionalitatea (destinaţia), dimensiunile, aspectul lui. Se pot
examina câteva imagini, inclusiv semnul rutier cu
reprezentarea cortului. Profesorul va ghida apoi discuţia spreînţelegerea mai profundă a modului în care anumite obiectecapătă semnificaţii simbolice sau devin simboluri17.
Scenariul II. Atribute
Această tehnică va contribui la o mai bună elucidare asemnificaţiilor cuvântului, prin examinarea proprietăţilor lui
combinatorii.
În centrul tablei scriem cuvântul cort, iar în jurul luielevii trag linii şi oferă atribute adjectivale, numeralice şisubstantivale adecvate (de pânză, de plastic, militar, turistic,ţigănesc, de nuntă, de joacă, de prim ajutor, de poliţie, desalvamari, pentru 2/3 persoane, de 2x2 metri, de grădină, alb,
al Crucii Roşii, de plajă, patru anotimpuri etc.). Profesorul va
ghida clasa cu întrebări care ar putea scoate la iveală altesintagme. Când toate ideile s-au reflectat pe tablă, lenumerotăm, iar elevii se împart în perechi sau în grupuri mai
17

Cort semnificaţie cosmică: imită imaginea bolţii cereşti; simbolizează
prezenţa cerului pe pământ;semnificaţie telurică: cortul bine înţepenit în pământ este un miracol deechilibru între fluxul de energie cosmică şi forţele pământeşti; semnificaţie
divină: loc sacru unde sălăşluieşte sau este chemată să se arate divinitatea.
[După Dicţionar de simboluri, 375-377]

35

mari, aşa ca fiecărui grup să-i revină o singură sintagmă. Cei
care examinează sintagma, discutând, urmează să-şi treacă în
revistă cunoştinţele cu privire la acel tip de cort care le-arevenit, completând un tabel de sinteză:SintagmaCort depânză
Cort deprim
ajutorDestinaţ
ie
Diferită

Amplasare
OriundeAspectAcordarea
asistenţe
i
medicaleurgenteÎnzonelede luptă
În
regiunilecalamitateÎncircumstanţe deforţă
majoră

Are
Diferitesemnul
CruciiRoşii
sau alSemilunii Roşii

Diferită

Dimensi
uni
Diferite

Materiale

Culoare

Pânză

Haki

DiferiteHaki
AlbRealizare a sensului
Ce ar trebui să urmeze?
Profesorul este cel care ştie încotro se îndreaptă acum
demersul didactic. Obiectivul lui este de a aborda poemul întrun vers al lui Ion Pillat Popor nomad, de aceea era atât deimportant ca elevii să înţeleagă că orice cort este o construcţie
provizorie, nesigură, să vizualizeze diferite tipuri de corturi şisă se apropie de ele şi de oportunităţile pe care le creează
existenţa unui cort.
N.B.! La realizarea sensului se va lucra cu poemul, fărăca elevii să cunoască titlul acestuia.

36

POPOR NOMAD
Cort strâns, foc stins, pustiul şi pulberea plecării.
Ion Pillat
Vom examina 4 scenarii posibile, dar cu siguranţă
întotdeauna este loc şi pentru al cincilea.
Scenariul I. Scrierea liberă [Formare, 92; Scrierea, 4850]
Elevii au la dispoziţie 3 minute pentru a înregistra şiînscrie, fără a se opri, ceea ce le trece prin minte în legătură cu
imaginea din poemul propus: acesta este dezvelit la tablă sau
deschis pe ecran. Tehnica de scriere liberă nu reclamă un text
coerent, elevii pot „prinde” cuvinte aparte, sintagme, frânturi
de fraze; când nu au nici o idee, scriu „nu am nici o idee”, darnu se opresc din scris. Profesorul îi poate ajuta, la primaexersare a tehnicii, cu întrebări adresate înainte de a porni
ceasul: Ce vedeţi? Ce auziţi? Ce simţiţi? Ce experienţă aveţi
în legătură cu obiectele şi acţiunile numite?
După expirarea timpului, se citesc cele scrise. Pentru că e
un exerciţiu de maximă creativitate şi nimeni nu poate să ştiecum e corect, profesorul acceptă din start orice versiuni şi
viziuni, dar pune câteva accente grave pe momentele care omerită, atenţionează elevii asupra unor deschideri unice,originale.
Discuţia despre corturi, examinarea diferitelor tipuri deasemenea produse nu a fost direcţionată în mod expres spre
cortul nomazilor. Anume de aceea este interesant să vedemcum se activizează inteligenţa spaţio-vizuală şi ce orizont decultură generală au copiii.
Revenirea la text, cercetarea fiecărui cuvânt şi aimaginilor pe care le-au generat sunt obligatorii, pentru că
obiectivul nostru este studiul textului.
Scenariul II. Scrierea ghidată a unui text coerent
Elevii vor avea scris pe tablă sau proiectat pe ecran
poemul (fără titlu) şi vor primi pe rând câte o întrebare la care37răspund (profesorul are o listă de întrebări, dar nu le enunţă dela început pe toate).
Întrebări pentru Scrierea ghidată:1. Cum arăta cortul înainte de a fi strâns?
2. Cine l-a confecţionat?
3. Cum arată în formă strânsă?
4. Cine a locuit sub el?
5. Cât timp au stat pe acest loc?
6. Cine a strâns cortul?
7. De ce pleacă?
8. Unde pleacă?
9. Cu ce vehicule/animale de tracţiune pleacă?
10. Cum au stins focul?
11. Ce sentimente au avut, plecând?
12. Ce etnie/popor concret ar putea avea în vedere poetul?
Răspunsurile la aceste întrebări constituie un schelet pe
care elevul, acum, va îmbrăca detalii, relatând o istorioară
care ar constitui descifrarea sa pentru imaginea din poem. Cu
siguranţă că poate adăuga tuşe pe care nu le-a solicitat
chestionarul şi îşi poate valorifica erudiţia, cunoştinţele deistorie şi geografie, lecturile şi imaginaţia etc.
Scenariul III. Scrierea ghidată a unui text narativ(Tehnica Martori oculari)
Se prezintă poezia, fără a fi analizată şi discutată.
Fiecare elev are libertatea să aleagă un obiect care arputea fi martorul ocular al întâmplării: un număr de persoanepărăseşte un loc şi pleacă în altul, strângându-şi cortul şistingând focul. Obiectul ales devine naratorul: el relatează
despre aceea cum evoluează pregătirile de plecare şi cum
decurge plecarea propriu-zisă, fiind unul care rămâne
(aruncat, uitat) sau care face parte din bagajul celor ce pleacă.
Elevii au la dispoziţie 5-7 minute ca să scrie, de lapersoana I, textul solicitat. Dacă profesorul consideră că maiîntâi trebuie alcătuită o listă de asemenea obiecte, dânsul
poate dirija o acumulare pe tablă şi apoi elevii îşi aleg câte un38

obiect. Posibil că însuşi cortul se va situa în topul
preferinţelor, dar şi alte obiecte de uz cotidian (cum ar fi
sacul, desaga, cuvertura, pătura, covorul, şaua, frâul, căruţa,biciul, ibricul, ceaunul, orezul, făina, cenuşa etc. etc. etc.) arputea să-şi reclame statutul de narator. Obiectivul transparent
al acestei activităţi este capacitatea elevilor de a empatiza cu
anumite „personaje”, de a intui situaţiile, de a sesiza
problemele, de a dezvolta motivele – într-un final, de a palpa
imaginea artistică şi de a sesiza cum un enunţ fără verbe lamoduri personale spune o întreagă istorie.
Scenariul IV. Harta empatiei
Suprafaţa unui poster sau a tablei se împarte în patru
secvenţe: „1 – gândeşte”, „2 – vede”, „3 – aude”, „4 – simte”.
Se conturează o situaţie de viaţă, cu detalii care i-ar ajuta
pe elevi să înţeleagă cât mai profund problema.
Un bărbat de 35 de ani, Ali Abdul, cap de familie, tată a
4 copii, trăieşte în Maroc, într-o oază, şi de profesie este
medic veterinar. Are 10 cămile, un cort mare şi frumos,
familia sa este asigurată cu cele necesare. Dar se constată că
izvoarele care întreţineau viaţa în oază au secat şi toţi trebuiesă plece. Se formează o caravană, oamenii îşi strâng lucrurileşi pornesc la drum. Încercaţi să empatizaţi cu unul dintre
copiii lui: ce gândeşte, vede, aude, simte, părăsind oaza?
Elevii trec pe rând şi scriu în cele patru segmente ale
posterului/tablei.
Când toate ideile au fost înregistrate, profesorul oferă
poemul lui Ion Pillat şi solicită elevilor să redacteze un text
coerent, al cărui epigraf să devină poemul, din numele celui
cu care au empatizat mai devreme.
Reflecţie
Tehnica Sublimarea
Orice scenariu ar fi ales profesorul pentru primele douăetape, acum propunem o singură tehnică, spre care am navigat39

pe parcursul lecţiei: sublimarea18, prin formularea unui titlu
pentru poemul dat. Exerciţiul este menit să-i arate elevului că
un produs finit cu adevărat valoros (cum ar fi exprimareaconţinutului/subiectului/mesajului) nu se face în zborulpeniţei, ci necesită muncă, revenire, redactare, şlefuire,cizelare şi alte acţiuni similare. Intitularea lui va fi sarcina
imediat următoare: exerciţiul se va desfăşura cu solicitarea
explicaţiilor, cu formularea unor argumente pe care să se
sprijine oferta de titlu. Cu cât mai profund vor fi analizate
imaginile poemului, cu atât mai fireşti şi logice vor fi
formulele de titlu propuse.
Acum elevii ar putea lucra în grupuri de câte 4-5,
discutându-și ideile şi revenind întruna la text. Când se vaîncheia etapa de acumulare a ideilor – iar un grup poate avea
mai multe oferte –, profesorul va dirija trierea lor.
Trecerea în revistă a acestora, pe tablă, se va face în
conformitate cu structura sintactică şi morfologică aformulelor propuse, dar elevii înşişi sunt cei care vor aveagrijă să le grupeze în baza criteriilor deduse pe parcurs. Dacăprofesorul găseşte de cuviinţă, poate indica pe tablă câteva
categorii: enunţuri, sintagme (substantiv + adjectiv; adjectiv+ substantiv; verb + adverb etc.), cuvinte (substantive,
adjective, verbe etc.).
Orice ofertă – bogată sau săracă, variată sau uniformă –trebuie examinată în final, nu pentru a indica erorile şi
inadecvarea unor titluri, ci pentru a demonstra cât de diferite,şi totuşi corecte, frumoase, delicate, sugestive pot fi titlurile.
Extindere
Colajul [Tehnici, 56-57]
Privind colajul ca pe o temă pentru realizare
independentă acasă, recomandăm ca fiecare elev să încerce
folosirea sintagmelor „Cort strâns, foc stins” pentru a elabora
18

Sublimarea aici are sensul de rafinare: propunerea unui titlu care să
exprime esenţa poemului, anticipând imaginea artistică analizată şi
exprimând mesajul.

40

panouri publicitare ce se vor expune în locurile de odihnă
(sperăm ca elevii să deducă singuri mesajul care urmează a fi
transmis şi adresantul lui). Sarcina este de a concepe întreg
panoul (desenul) şi de a folosi textul, iar elevii care declară cănu pot desena vor recurge la o pictură verbală. Lecţia
următoare începe cu prezentarea desenelor.
Tema pentru acasă: Elaborează un panou publicitar
care va fi plasat în locuri rezervate odihnei în aer liber,
imaginea fiind însoţită de inscripţia „Cort strâns, foc stins”.
4) Asocierea cuvintelor
Obiectivul acestei lecţii este ilustrarea proprietăţilor
combinatorii (asociative, sintagmatice) ale cuvintelor.
EvocareTehnica Turul galerieiToţi elevii îşi afişează desenele, toţi circulă, toţi votează
panoul care le-a plăcut cel mai mult19.
Învingătorul sau învingătorii îşi vor comenta desenele şi
ceea ce urmărim explicit este asocierea dintre obiectele
reprezentate în desen: în afară de cort şi foc, sugerate în
versurile date, ce alte imagini s-au potrivit mesajului? Este
firesc să apară pădurea, poiana, malul de râu, marea, muntele
etc. Care dintre obiecte vi se pare nefiresc în desen? Ce
explicaţie are autorul?
Realizare a sensului
Tehnica Solidarităţi
Obiectivul exerciţiului rezidă în construirea sintagmelor
corecte semantic şi gramatical.
Algoritm:

19

Vedem câteva posibilităţi de a desfăşura votarea: (1: detaşată) elevii au
câte o fişă cu lipici şi o prind pe desenul care le-a plăcut; (2: personalizată)elevii primesc câte un obiect mic (de exemplu, o castană sau un bob) şi îlînmânează aceluia dintre colegi, al cărui desen le-a plăcut cel mai mult; (3:publică) desenele sunt numerotate şi pe tablă sunt scrise numerele, iar în
dreptul lor îşi trec numele cei care votează pentru acest desen.

41Clasa se împarte în patru grupuri egale şi fiecare grup
are sarcina de a scrie o listă din 5 sau mai multe cuvinte(reprezentând partea de vorbire care i-a revenit).
II. Fiecare grup lucrează 3-5 minute, după care scrie petablă lista cerută: în prima coloană – substantive, încoloana a doua – adjective, în coloana a treia – verbe, încoloana a patra – adverbe. Toate cuvintele vor fi la formainiţială şi aranjate în ordine alfabetică.
De exemplu:
I.

Substantive
albină
caractercoafură
examenmunte
ploaierezultatrochieroman
strugure

Adjective
abruptbolnavdelicios
dificilharnicfrumosneînţelesobositobositor
portocaliu

Verbea-şi aminti
a coasea intraa învăţa
a plouaa răspundea ştia tencuia trataa zâmbi

Adverbebine
brusc
calitativ
enigmaticîncetişor
limpedemocăneşte
regeşterepedeseducător

Acum elevii vor examina listele, încercând, individual, săalcătuiască sintagme mai întâi pe liniile care au coincis.
În cazul nostru, ele ar putea fi:
Substantiv + adjectivVerb+adverbexamen dificila-şi aminti bine
ploaie frumoasă
a ploua încetişor

III.

rezultat neînţeles
roman obositor
strugure portocaliu

a răspunde limpedea zâmbi seducător

42Înainte de a purcede la alcătuirea tuturor sintagmelor
posibile, este cazul să se discute de ce sunt imposibile
unele combinaţii: *munte harnic, *rochie obosită, *aintra calitativ. Albina nu poate să fie abruptă, dar ce
obiect poate fi calificat cu acest adjectiv? Terenul,
versantul, povârnişul, malul, prăpastia, râpa, stânca?
Care este sensul figurat al adjectivului? La ce seraportează?
V.
Se va acorda dreptul la explicaţie în cazurile când elevii
au argumente plauzibile pentru oferte ca a trata repede(Medicul mi-a tratat repede gingia.); a tencui regeşte
(Acest zidar e mare maestru: tencuieşte regeşte.) etc.
VI.
Acum se lucrează în plen; ce alte sintagme sunt posibileşi corecte? Albina poate fi bolnavă, harnică, obosită;caracterul poate fi dificil, neînţeles; coafura poate fi
dificilă, frumoasă; examenul poate fi şi obositor; muntele
poate fi abrupt; se poate coase şi încetişor; se poaterăspunde repede; poate ploua mocăneşte; se poate tencui
calitativ etc.
Profesorul va generaliza experienţa şi va solicita opinia
elevilor: de ce se întâmplă acest lucru; de unde putem afladacă este corectă sintagma dată; ce efect obţinem dacăignorăm restricţiile; cunoaşteţi asemenea sintagme?
Reflecţie
Jocul Curcubeul de cuvinte
Pe foi A4, cu litere mari, se scriu cuvinte ce ţin de părţile
de vorbire semnificative20, la anumite forme paradigmatice21.
IV.

20

Ideea de curcubeu se materializează dacă fiecare parte de vorbire este
scrisă cu altă culoare şi elevii deduc singuri acest lucru: substantivele sunttoate roşii, adjectivele – albastre, verbele – negre, adverbele – verzi. Pentru
a nu pierde timpul cu explicaţii şi precizări, profesorul va evita repetarea
cuvintelor care apar în două enunţuri şi omonimia.
21
Recomandăm ca aceste cuvinte să fie extrase din enunţuri de gata:proverbe, maxime, aforisme, dar nu dintre cele mai răspândite şi fiecareenunţ să conţină un singur predicat. Nimic nu ne-ar opri să reluăm exerciţiul
mai târziu cu un enunţ complex, polipredicativ.

43

Fiecare elev are cel puţin un cuvânt; dacă în clasă nu suntmulţi elevi, unii ar putea utiliza în timp real şi 2-3 cuvinte.
Instrumentele
gramaticale(articolele,
conjuncţiile,
prepoziţiile), precum şi pronumele, se vor scrie alături decuvintele imediat următoare sau se vor adăuga în funcţie decerinţele enunţului.
Construirea enunţurilor începe cu verbele.
Varianta I:
Primul elev afişează un verb, altcineva îi oferă unsubstantiv-subiect, următorul poate adăuga un adverb la verb
sau un adjectiv la substantivul-subiect... şi tot aşa, până cândse consideră că enunţul este corect. Comentariile, explicaţiile,
respingerile şi aprobările sunt parte firească a exerciţiului.
Varianta II:
Se afişează, unul sub altul, toate verbele, apoi elevii caredeţin substantive le încearcă pe post de subiecte, apoi cei care
au alte substantive le caută locuri de atribute sau
complemente, apoi sunt plasate adverbele şi adjectivele. Însecvenţa ce urmează, am optat pentru proverbe a căror
structură sintactică respectă acelaşi model: toate enunţurile
sunt monopredicative, iar subiectul se află pe prima poziţie.
De exemplu (în tabelul propus sunt 33 de secvenţe):Cărţile
sunt
Mânia
e
Nevoianu respectă
Mâncareareuşeşte
BoulbătrânCămilanu se adapă
Câinelefără dinţi
Binecuvântareapărinţilor
Minciuna
nu mergedascălisfetnic
legea.
după musafir.
coarnearecu lingura.
latră.
întăreşte casa
singură.

tăcuţi.
rău.

tari.

fiilor.

Când construirea enunţurilor s-a încheiat, e firesc să selase timp pentru explicarea şi comentarea deciziilor. Elevii
44înşişi trebuie ghidaţi spre concluzii cu privire la faptul că
unele cuvinte sunt absolut incompatibile semantic cu altele,deşi sunt compatibile gramatical. În acelaşi timp, trebuie să selase loc pentru acea latură a creativităţii care încalcă
şabloanele, iese din tipare şi stereotipuri şi descoperă noifaţete ale ansamblului numit cuvânt.
Bunăoară, avem proverbele Nevoia nu respectă legea şi
Mânia e sfetnic rău. Dacă schimbăm între ele subiectele,enunţurile nu doar rămân corecte gramatical, ci devin şi
suficient de paremiologice: Nevoia e sfetnic rău; Mânia nu
respectă legea.
ExtindereTehnica Cinquain [Formare, 123; Cinquain, 55-57]
Tema se va orienta spre alcătuirea unei poezii de tip
Cinquain22/Cvintet, cu condiţia ca substantivul-titlu să fie ales
dintre cele care au figurat pe rol de subiecte în enunţurile
analizate în cadrul Curcubeului de cuvinte (carte, mânie,nevoie, mâncare, bou, cămilă, câine, minciună), doar că
elevul îi poate da orice formă de număr sau caz şi îl poate
utiliza fie ca determinat, fie ca nedeterminat. Am putea cereca poezia să reia mesajul proverbului, dar, cu acelaşi succes,
am putea să nu insistăm.

22

Cerinţele faţă de poezia didactică respectivă, de formă fixă, sunturmătoarele:
primul rând: un substantiv-titlu, cu rol de subiect;rândul al doilea: două adjective-atribute care îl determină, juxtapuse sau
legate prin diferite conjuncţii (şi, sau, ori, dar, însă);rândul al treilea: trei verbe, eventuale predicate pentru substantivul-subiect(dar nu neapărat), la aceeaşi formă paradigmatică sau la forme diferite,
juxtapuse sau legate prin diferite conjuncţii (şi, sau, ori, dar, însă);rândul al patrulea: patru cuvinte semnificative + instrumente gramaticale,care prezintă imaginea generală a poeziei;
rândul al cincilea: un substantiv echivalent cu titlul (sinonim sau metaforă).

45

Tema pentru acasă: Alcătuieşte o poezie de tip
cinquain, având ca titlu unul dintre cuvintele date (carte,mânie, nevoie, mâncare, bou, cămilă, câine, minciună), laorice formă gramaticală.
5) Puterea cuvintelor
Obiectivul acestei lecţii este relevarea mecanismului
antroponimizării (prin care substantivele comune devinproprii).
EvocareTehnica Metafore
Verificarea temei realizate acasă se va face după ce elevii
vor enunţa cuvintele-titlu: pentru că oferta a fost limitată,unele substantive coincid. Elevii care au ales acelaşi cuvântformează un grup, se ascultă reciproc, oferă un feedback şialeg textele construite corect, pe care le prezintă clasei.
N.B.!
 Dacă nici una dintre poeziile grupului nu respectă
cerinţele, grupul va recunoaşte că nu are ce prezenta.
 Dacă un elev este singur în alegerea lui, va avea
cuvântul de rând cu grupurile, dar etapa de evaluare reciprocă
va fi ratată.
 Dacă sunt mai mulţi elevi singuri, formăm din ei ungrup, iar dacă grupurile sunt mai mari de 8 elevi, le desfacem
în două grupuri mici.
Profesorul va ghida acumularea pe tablă a substantivelortitlu şi a substantivelor-metafore, din ultimul vers. Tehnica pe
care o vom aplica este valabilă pentru orice clasă în care elevii
cunosc noţiunea de „metaforă” şi au lucrat din proaspăt cu ea,alcătuind poezia cerută. Elementar, în cazul fiecărei pretinse
metafore, se va insista pe determinarea bazei de comparaţie,care poate fi un adjectiv, un verb, o sintagmă, un enunţ. Elevii
de-construiesc poezia şi explică modul în care au gândit.
De exemplu, în textele citite de toate grupurile am putea
repera următoarele metafore:
CuvântulBaza de comparaţie
Metafora
46

titluCarteaCarteaÎn carteBoulCămilaCămilaCâineleCâineleCâineleCâinelete învaţă ca unconţine lucruri valoroase, ca opersonajele trăiesc ca într-o
lucrează ca unpluteşte în pustiu ca ocunoaşte drumul ca oeste atent ca un
este devotat ca un
este agresiv ca un
este mare ca undascăl.
comoară.
casă.
tractor.
corabie.
călăuză.
paznic.
prieten.
duşman.
urs.

Realizare a sensului
Descriere
Oprindu-ne la metaforele care s-au referit la câine (încazul în care s-au referit)23, vom solicita acum 4 variante, saucâte vor fi fost, de porecle pentru câinii sus-metaforizaţi.
Elevii urmează să propună nume expresive şi adecvate24
pentru (1) câinele-paznic, (2) câinele-prieten, (3) câineleduşman, (4) câinele-urs. Dacă profesorul are temerea călucrurile vor stagna, discută mai întâi în plen una dintre
situaţii, apoi lasă timp pentru lucrul individual. Pe tablă suntrezervate locuri separate şi fiecare elev, la semnal, îşi va scrievarianta sau o va bifa pe cea deja scrisă.
Când acumularea s-a încheiat, elevii sunt liberi să aleagă
porecla care li se pare cea mai potrivită. Acum urmează să
prezinte acest câine, caracterizându-l în scris (10 minute), de23

Nu oricare dintre substantivele-titlu ar putea deveni obiect de exersare
aici; vom alege fie un nume de animal, fie un titlu de carte, fie un fel demâncare.
24Parcă nu ar trebui să interzicem poreclele tradiţionale gen Grivei, darobiectivul nostru explicit este ca elevii să adapteze un substantiv comunadecvat pentru porecla respectivă, iar Grivei este format prin conversie de la
adjectiv. Cf.: GRIVÉI, grivei, adj. m. (Despre animale) Griv, pestriț (cupete albe și negre).

47

parcă ar participa cu el la un concurs, şi având grijă ca
substantivul propriu ales să se reflecte în caracterizare.
Lectura acestor lucrări ar trebui făcută în plen şi ţine demăiestria profesorului să-i asculte pe elevii care de obicei nu
cutează să răspundă: inteligenţa naturală a unora ar putea să sedezvăluie acum.
Comentariile
profesorului
gravitează
în
jurul
problemelor: Prin ce mecanism substantivul comun devine propriu?
 În afară de semnul grafic – majuscula –, ce îi mai
atribuie unicitate?
 Care este aici rolul determinării (este necesar sau nu
articolul hotărât)?
 Există diferenţă între (1) a utiliza un nume propriu degata şi (2) a-l forma singur, din unul comun?
 Cunoaşteţi asemenea exemple în cadrul numelor depersoană?
 Credeţi că trecerea de la comun la propriu îi conferă
substantivului putere?
Reflecţie
Tehnica Ilustrează un concept
Tehnica ne poate ajuta să explicăm anumitenoţiuni/concepte, iar mutatis mutandis – elevii să pătrundă înesenţa termenilor. Pentru această lecţie ne vom opri latermenul substantiv propriu, cunoscut încă din şcoala primară.
Elevii urmează să reprezinte grafic noţiunea. Alcătuiţi
grupuri de 5-6 elevi, care vor discuta şi vor prezenta un singur
desen, cu interpretări, comentarii şi explicaţii. Experienţa
noastră arată că elevii merg fie pe ideea „Ce numeşte un
substantiv propriu”, fie pe ideea „Cum este un substantiv
propriu”, aşa că unele coincidenţe în prezentările grupurilor
nu trebuie să deranjeze. Totuşi sperăm că fiecare grup va avea
un produs propriu diferit de al celorlalţi.

48

Revenind la ideea de putere pe care o capătă substantivul
propriu, profesorul ar putea schiţa un dialog cu elevii despre
expresivitatea numelui propriu.
Extindere
Imaginaţia ghidată
Tema pentru acasă
Inventează câte un nume pentru magazinele carecomercializează:1 – flori;
2 – produse de patiserie;3 – rechizite şcolare;
4 – jocuri electronice;5 – cărţi,în aşa fel ca numele să devină substantiv propriu din
substantiv comun şi să sugereze ce fel de marfă vindemagazinul.
6) Evaluarea modulului
Recomandăm ca evaluarea să se desfăşoare în baza temeide acasă, iar elevilor li se propune să elaboreze un text, de
150-200 de cuvinte, în care să-şi prezinte una din cele 5opţiuni, să o argumenteze şi să descrie localul respectiv.
Profesorul va verifica textele şi va rezerva lecţia
următoare pentru un feedback constructiv.
7) Analiza probelor de evaluareLecţia de analiză a probelor poate fi concepută diferit.
Deşi profesorul a dat deja note în baza unei grile deevaluare, s-ar putea întâmpla ca elevii să nu fie foarte binefamiliarizaţi cu modalitatea de aplicare a acesteia. Cel mai
dificil, în cadrul unor lucrări de creaţie, este să apreciezi
creativitatea, inovaţia, originalitatea, să diferenţiezi o lucrareautentică de o imitaţie. Şi pentru că e abia primul modul, este
crucial ca elevii să conştientizeze care este cântarul şi caresunt unităţile de măsură.

49

Primindu-şi lucrările evaluate, elevii vor urmări cum
anume a fost aplicată grila şi îşi vor face o autoevaluare a
textului.
După aceasta, lecţia poate urma unul dintre scenarii:
Scenariul I: Prezentare în grup
Elevii sunt aşezaţi în grupuri şi au timp pentru a citi
fiecare lucrare cu voce. Este bine dacă, pe parcursul lecturii,
colegii iau notiţe şi apoi discută anumite erori sau dificultăţi
de vocabular, de stil, de ortografie şi punctuaţie. Când
activitatea în grupuri se va încheia, profesorul va examina înplen anumite situaţii cu greşeli recurente, prezentându-leelevilor argumente convingătoare în sprijinul formei corecte.
Scenariul II: Prezentare în plen
Profesorul (care cunoaşte calitatea lucrărilor) va solicita
ca unii elevi să-şi citească lucrările şi va insista pe anumite
momente care merită a fi discutate25. Se poate întâmpla ca
unele greşeli să fi fost singulare, comise de unu-doi elevi, darsă merite atenţia pedagogului şi a clasei, iar altele să fie
frecvente, dar elevii să aibă nevoie nu de explicaţii şi
comentarii, ci pur şi simplu de atenţie.
În ambele scenarii, elevii ţin în caietul de lucru o erată
personală şi încearcă să explice cum au ajuns să comită
eroarea şi ce i-ar face să nu o repete.
Extindere
Tema pentru acasă: Alegeţi o carte de poveşti, bogat
ilustrată, recitiţi o poveste şi examinaţi desenele care oînsoţesc.
Pregătiţi-văsă
relataţi
oral
despreexactitatea/inexactitatea imaginilor care reprezintă personaje
şi a emoţiilor pe care feţele acestora le exprimă, în raport cu
textul.
25

Este foarte comod dacă profesorul, în timpul verificării, operează cu
semne convenţionale, altele decât cele consacrate (I – eroare de ortografie,
V – eroare de punctuaţie, S – carenţă de stil, L – lipsă de logică, C –greşeală de conţinut), iar elevii le cunosc interpretarea: OK – foarte bine; !
– original; ? – nu este clar ş.a.

50

Modulul II. Scrierea ghidată de imagine
Imaginea care valorează cât zece mii de cuvinte
Obiectivul comunicării bazate pe imagine estede a marca sentimentele cu amprente unice şimemorabile.
Prezentată din acest unghi, performanţa unei imagini–
de a avea un impact precis şi de durată –depinde de patru fenomene, care sunt, de fapt,conţinuturi:senzaţiile; emoţiile; informaţiile; asocierile şi
rezonanţele declanșate în memorie.
Alain Joannès26
Utilizarea unei imagini pentru declanşarea scrisului este oprocedură cunoscută elevilor şi familiară profesorilor. Tehnici
precum Bliţ, Reacţia imediată, Asalt de idei, Asocieri libere
au fost practicate încă înainte ca învăţământul nostru să intreîn contact cu programul LSDGC, doar că ele nu purtau aceste
nume şi li se spunea „procedee”. Expunerile şi compuneriledupă tablou erau parte integrantă a programei şcolare în
vremurile când cabinetele erau dotate cu seturi de planşe cu
tablouri celebre, iar manualele pentru clasele primare şi mediiconţineau ca anexe asemenea tablouri, imprimate în culori,
pentru exersare. Prin urmare, scrierea creativă în baza
imaginii este un exerciţiu dintre cele mai tradiţionale, însăsarcina noastră, în cadrul acestui curs, este să depăşim limitele
cunoscute, să-i valorificăm oportunităţile formative şi să
exersăm activităţi de învăţare noi.
Atunci când solicităm schimbarea de la o formă dereprezentare la alta, procesele cognitive pe care contăm suntrecunoaşterea,
interpretarea,
deducerea,
explicarea,
26

Comunicarea, 15.

51

producerea, iar obiectivele urmărite în acest modul – elevul
va fi capabil să traducă în cuvinte reprezentările din imagini;
elevul va fi capabil să detecteze corespondenţele dintre idei,
obiecte, evenimente; elevul va fi capabil să alcătuiască
diverse texte, inspirându-se din diverse imagini.
Operaţia intelectuală pe care i-o solicităm iniţial elevului
este de traducere, însă doar pe atât pe cât el poate să treacă
dintr-un limbaj în altul informaţia, adică să cunoască
denumirile obiectelor, să aibă în vocabularul său activ cuvinte
adecvate pentru a desemna calităţile, caracteristicile acelor
obiecte sau imagini; urmează interpretarea, inevitabilă din
momentul în care nimeni nu are un răspuns cert la întrebările
euristice şi aceste răspunsuri trebuie trecute prin sine; dacătranspare oportunitatea unei alegeri, a unei selecţii stilisticedin mai multe variante, se implică analiza; peste toate, mai
importantă decât toate – dacă aşteptăm un text coerent – este
sinteza.
Imaginile se pot clasifica în conformitate cu natura lor
artistică (după genuri şi specii), dar această clasificare nu este
relevantă pentru scrierea creativă: indiferent dacă propunem ocompoziţie, o fotografie sau o caricatură, pentru moment, este
important ca elevul să o perceapă adecvat şi să poată verbaliza
cele reprezentate sau să aibă destule cuvinte potrivite pentru
a-şi exprima impresiile, atitudinea, starea, emoţiile,
sentimentele. Astfel că, în plan didactic, mai funcţională ni searată clasificarea după relaţia elevului cu respectiva imagine: imaginea ilustrează un text literar;
 imaginea se referă la experienţa de viaţă a elevului(sunt pozele cu el sau cu membrii familiei sale); imaginea este selectată de elev, în conformitate cu
anumite cerinţe enunţate de profesor;
 imaginea este realizată de elev (fotografii şi desene);
 imaginea este selectată şi propusă de profesor, încorespundere cu obiectivele urmărite.

52

Modulul de faţă va fi dedicat scrierii ghidate de imagini,în fiecare dintre circumstanţele sus-menţionate. Observăm că
implicarea elevului în selectarea sau elaborarea imaginii este
un aspect defel neglijabil şi astfel scrierea se sprijină pe alte
manifestări ale creativităţii decât atunci când profesorul
demonstrează un desen şi solicită interpretarea lui. Această
din urmă sarcină didactică îi revine cursului de bază.
8) Expunerea în baza imaginii care ilustrează un text
literarÎn funcţie de clasă şi de relaţia acestor elevi cu textele
literare, profesorul poate opta pentru un text pe care îl va numi
explicit sau le va lăsa elevilor libertatea de a alege (variantă
pe care o recomandăm).
De ce pornim de la imaginile care ilustrează texte? Pentru
că acestea au deja reperele verbale/de vocabular cunoscute,asimilate, parcurse, reflectate de autorul imaginii. De calitatea
lecturii pe care a făcut-o pictorul depinde corectitudinea
literală a desenului, iar ceea ce vede elevul este produsul
muncii unui alt cititor. De aceea, în anumite circumstanţe,vom ajunge la a-i propune elevului statutul de pictor, anume
pentru a demonstra cât de mult contează lectura calitativă atextului.
La prima lecţie din modul sugerăm ca elevii să coboare în
copilărie şi să-şi examineze o carte de poveşti27 din biblioteca
proprie sau împrumutată de la biblioteca şcolii. Cercetarea
imaginilor care ilustrează textul ar trebui făcută încă acasă, catemă dată anterior. Astfel că lecţia va începe cu prezentarea
temei.
Obiectivul
acesteilecţiieste
demonstrarea/argumentarea necesităţii ilustraţiilor pentru
perceperea textului literar.
Evocare27

Pentru elevii din clasele a VIII-a – a IX-a ar putea fi o carte de poezii, darei trebuie atenţionaţi că nu toate ediţiile conţin ilustraţii şi că urmează să
caute o plachetă cu imagini.

53

Schimbă perechea! (Prezentarea temei de acasă)Profesorul intenţionează ca elevii să contacteze unul
cu altul fără a fi monitorizaţi şi să discute nonformal cu
privire la exactitatea redării emoţiilor.
Se va lucra în grupuri de 4 şi se vor face 3 schimbări.
Fiecare elev va demonstra o imagine pe care o consideră cea
mai reuşită, mai exactă, mai corectă şi îi va povesti colegului
episodul sau va cita segmentul la care se referă imaginea.
Dacă examinăm mişcarea a patru elevi – Ana, Beatrice,Călin şi Dragoş (A, B, C, D) –, atunci, schematic, ea arată
astfel:Prima etapă
Etapa a doua
Etapa a treia

A+B
D+C
A+C
B+D
A+D
B+C

Ana lucrează cu Beatrice.
Dragoş lucrează cu Călin.
Ana lucrează cu Călin.
Beatrice lucrează cu Dragoş.
Ana lucrează cu Dragoş.
Beatrice lucrează cu Călin.

Ce se va urmări în cadrul prezentărilor reciproce?
Ca elevii să actualizeze cuvintele care numesc emoţii, săcalifice emoţiile drept pozitive sau negative, să examineze
intensitatea lor şi locul într-un şir de sinonime sau într-un
câmp semantic.
La momentul generalizării, când va solicita informaţii dinpartea grupurilor, profesorul va pune accentele necesare şi va
completa anumite date.
De asemenea, acest exerciţiu se poate încheia printr-unBliţ la o imagine pe care o prezintă profesorul: fiecare elev va
scrie întâi, apoi va sonoriza cuvântul care numeşte cel mai
exact emoţia unui personaj (deşi este relevant doar dacă elevii
cunosc povestea, acum, după discuţie, s-ar putea recurge şi lao carte necunoscută elevilor).
Realizare a sensului

54Tehnica Consultaţii în grup28 [Formare, 141]
Tehnica urmăreşte separarea intenţionată a etapei delansare a ideilor de etapa de analiză a lor. Obiectivul urmărit
este dezvoltarea capacităţii de a rezuma esenţa unei discuţii.
Algoritm:
I.
Profesorul va scrie din timp, pe tablă, întrebarea lacare vrea să audă un răspuns dedus din discuţie dinpartea fiecărui grup: De ce cărţile pentru copii
trebuie să fie mai bogat ilustrate decât cele pentruadulţi?
II.
Elevii sunt distribuiţi în grupuri de câte 4-5. Fiecare
grup îşi alege un lider.
III.
În centrul mesei se află un pahar pentru pixuri. Toţielevii au în faţă caietele de lucru, iar pixurile se află în
pahar.
IV.
Liderul dirijează discuţia, oferind pe rând cuvântul
tuturor doritorilor.
V.
Când fiecare a avut ocazia să-şi expună punctul devedere şi argumentele, se dă semnalul ca toţi să-şi ia
pixurile şi să noteze în caiete o opinie clar formulată.
VI.
După ce toţi au scris, se ascultă rezumatele şi grupul
decide care dintre acestea va fi prezentat clasei.
VII.
Profesorul va dirija prezentarea şi va adresa întrebări
de precizare, după caz.
Reflecţie
Tehnica Graficul T [Formare, 50]
Algoritm:
I. Elevii au la dispoziţie 5 minute, ca să completeze
individual ambele aripi ale Graficului T, în raport cu
afirmaţia: O imagine valorează cât zece mii de cuvinte.
(Confucius)
Argumente pro
Contraargumente28Deşi nu este grav dacă grupurile rămân aceleaşi, s-ar putea să fie mai
eficient dacă se produce o schimbare.

55

II.
La expirarea timpului, se adună oral argumentele şi
fiecare îşi completează lista din caietul propriu, în cazul încare acceptă argumentul colegilor.
III.
Nu se declanşează discuţii, doar se alcătuieşte o listă
cât mai amplă a ideilor.
IV.
Doar când acumularea s-a încheiat, se poate judecadacă prevalează o categorie de argumente sau ele sunt egale
cantitativ.
Extindere
Tema pentru acasă: Cercetaţi stema Republicii Moldova
şi alcătuiţi lista obiectelor reprezentate în această imagine.
9) Forme grafice de ghidare a imaginaţiei. Ilustrarea
textelor.
Obiectivul acestei lecţii este examinarea multilaterală aimaginii inspirate de textul literar.
N.B.! Profesorul nu verifică din start tema pentru acasă,ci i se adresează abia spre finalul lecţiei.
EvocareTehnica Bliţ [Formare, 86]Profesorul prezintă, mărită, sau afişează pe ecran
imaginea de mai jos. Dânsul ştie că este ilustraţia realizată depoetul Iulian Filip la poezia lui Grigore Vieru Patria, cu carese va lucra la lecţia dată. Elevii însă nu cunosc acest lucru şi
astfel au o mai mare libertate de imaginaţie.

56

Sarcina care le revine elevilor este de a avea o reacţie
verbală, în limitele câtorva cuvinte sau ale unui enunţ, la acest
desen. Chiar dacă Bliţul se exersează pentru prima dată,profesorul nu trebuie să dea exemple; în schimb, poate săsugereze direcţiile în care se îndreaptă imaginaţia copiilor: La
ce te gândeşti, privind desenul? Ce crezi că sugerează
pictorul? Ce titlu i-ai da? Ce vezi? Ce auzi? Ce simţi?
Sunt trecute în revistă variantele de răspuns şi se solicită
explicaţii în cazurile când cărările imaginaţiei nu au fost
foarte limpezi.
Realizare a sensului
Jocul Cuvinte şi obiecte
Profesorul citeşte expresiv sau recită (concomitent, texul
poate fi dezvelit pe tablă sau proiectat pe ecran) poezia lui
Grigore Vieru. Elevii primesc câte o foaie şi sarcina lor este să
deseneze emoţiile eului liric, reprezentându-le prin obiecte
concrete care, în opinia lor, ar putea să le transmită.29***
Mănânc din aceeaşi pâinecu Patria.
Dacă nu mănânci
din aceeaşi pâine cu ea,
atunci sau pâinea,
sau Patria
nu este a ta.
Grigore Vieru
Algoritm:I.
Se acordă timp pentru realizarea desenului.
II.
Urmează o trecere în revistă a variantelor, pe care orecomandăm să fie publică şi frontală: fiecare vine la tablă,afişează desenul şi numeşte obiectul reprezentat (deocamdată
fără explicaţii).
29Păstrând suspansul, credem că încă nu e cazul să se dezvăluie enigma: căilustraţia de mai sus a fost făcută pentru acest text.

57

III.
Acum va interveni profesorul, care va plasa fişe cu
semne de întrebare la desenele ce necesită sau merită oexplicaţie, în opinia lui.
IV.
Elevii ale căror desene sunt vizate au cuvântul.
V.
Clasa poate interveni cu întrebări de precizare.
VI.
Se revine la imaginea examinată în prima secvenţă alecţiei: ar putea aceasta să ilustreze poezia dată?
VII.
Se descoperă adevărul. Acum trebuie comparate
desenele şi urmează să generalizăm: de ce anume aceste
obiecte au constituit ilustraţia la poezie?
Reflecţie
Tehnica Gândeşte – discută în perechi – prezintă
[Formare, 93; 137]
Algoritm:
I.
Profesorul solicită discutarea în perechi a listei deobiecte pe care elevii le-au identificat în stema Republicii
Moldova. Obiectele reperate vor fi privite ca semne şi
simboluri: Ce îi comunică unui cetăţean al acestei ţăriimaginea obiectului dat? Ce îi spune unui străin?
II.
Ulterior, fiecare pereche va avea cuvântul, ca să facăo afirmaţie, fără a repeta.30
III.
Profesorul va dirija discuţia şi va examina împreună
cu elevii stema.
IV.
Discuţia se va îndrepta firesc spre problema
simbolurilor, naţionale şi universale deopotrivă.
ExtindereTehnica Blazonul [Tehnici, 73-78]
Tema pentru acasă: Elaborează blazonul familiei tale,dându-i o formă grafică definitivată şi incluzând în elneapărat 4-5 obiecte simbolice şi o inscripţie (deviză,acronim, citat, proverb etc.).
30

Copiii de astăzi încep realizarea temei prin căutarea de informaţii în reţea.
De aceea, deşi sarcina era să analizeze singuri, există perspectiva unor
teme-clone, toate preluate sau compilate din Wikipedia. Apreciaţi în modspecial datele inedite sau informaţiile de care nu mai dispun alţi elevi.

5810) Ghidarea
imaginaţiei
prin
desen
(fotografie)
Obiectivul acestei lecţii este elaborarea textelor
inspirate de imagini.
Profesorul va alege imagini relevante pentru copiii deaceastă vârstă şi se va asigura că fiecare dintre elevi are acces
vizual la imagine.
EvocareTehnica Generalizarea categorială [Formare, 92]
În ideea optimistă că toţi elevii au făcut tema,
profesorul construieşte un tabel al generalizării categoriale şiîi ghidează pe copii în completarea lui (analiza stemei i-apregătit, desigur, pentru o asemenea procedură). Categoriile
indicate pe verticală vor include tipologia obiectelor pe carele-au ales elevii, iar în fiecare casetă va fi scris substantivul
respectiv. Ar fi posibil să existe o coloană pentru nedumeririşi incertitudini. De exemplu:
Element Reprezent Element Obiecte
Simboluri Alteede anţi
ai e
ale de cultură ale
obiec
relieffauneifloreimaterială culturii
tespirituale

Tabelul fiind completat, se va examina fiecare categorie,
remarcând: varietatea (sau sărăcia) ofertelor; previzibilitatea(sau surpriza) unor idei; relaţia dintre imagini şi text ş.a.m.d.
Realizare a sensului
Tehnica R.A.I.
Examinarea imaginii cu ajutorul întrebărilor pe care şi leadresează elevii înşişi nu ţine de interogarea multiprocesuală,dar elevii pot fi ghidaţi în formularea întrebărilor printr-o listă
de cuvinte interogative (pronume, adverbe, cu şi fărăprepoziţii).
Algoritm:
59

Text,
mesa
j

I. Profesorul proiectează sau afişează o imagine care
reprezintă un copil de vârsta elevilor săi, aflat într-o situaţie
dificilă.
II. Elevii au 2-3 minute ca să formuleze întrebări asupra
imaginii, pe care le vor adresa colegilor.
III. Profesorul oferă o minge şi adresează prima întrebare,după care numeşte un elev şi îi aruncă mingea.
IV. Elevul răspunde la întrebare, formulează o întrebare
proprie şi numeşte un coleg, căruia îi aruncă mingea.
V. Jocul se desfăşoară până la expirarea timpului saupână la epuizarea întrebărilor.
VI. Profesorul nu intervine în procesul interogării (decâtdacă se încalcă regulile sau elevii apelează la ajutor), însăurmăreşte procedura şi poate adresa în final întrebări asupra
momentelor care, în opinia sa, au rămas neelucidate.
Presupunem că, în condiţia unei clase de copii activi şi
curioşi, imaginea a fost examinată suficient de detaliat pentru

60

ca acum fiecare să se simtă în pielea copilului reprezentat.

Reflecţie
Tehnica Pagina de jurnal [Formare, 102; Pagina, 7779]31

31

Elevilor care ţin sau vor să înceapă un jurnal, le recomandăm cartea Ninei
Munteanu Scriitorii de jurnal. [Scriitorii]

61

Acum profesorul solicită ca fiecare dintre elevi să se vadăpe sine32 în rolul respectiv.
Elevii au timp să examineze desenul, să înţeleagă situaţia
şi, respectând regulile tehnicii, să scrie „ca într-un jurnal”, înseara zilei respective, ce i s-a întâmplat. La expirarea timpului– nu mai puţin de 10 minute –, elevii vor fi rugaţi să-şi
citească lucrările. Se va urmări: să fie respectate cerinţele: naraţiunea de la persoana I,
aici şi acum; să fie reprezentată situaţia din imagine; textul să aibă caracter reflexiv.
Concluziile acestei activităţi se pot îndrepta în direcţia
analizei naraţiunii propriu-zise sau şi a mijloacelor expresiveprin care naratorul empatizează cu personajul din imagine.
Extindere
Scriere în parametrii daţi (monolog)
Tema pentru acasă: Identificaţi în albumul de familie opoză care vă reprezintă atât de mic, încât nu ţineţi minte
momentul fotografierii. Reconstituiţi, în text coerent de 200250 de cuvinte, de la persoana I, un monolog33 al copilului
care este fotografiat.
11) Imaginea ca suport pentru scrierea
narativă
Obiectivul acestei lecţii este utilizarea imaginii pentru
redactarea unui text narativ.
EvocareTehnica Din fotoliul autorului [Formare, 118]

32

Dacă există riscul unor discuţii pe teme de gender, oferiţi o imagine cu unbăiat şi alta cu o fetiţă sau o imagine în care se regăsesc copii de ambele
sexe.
33
Recomandăm profesorului să nu „atingă” tema limbajului pe care îl
foloseşte copilul, pentru a vedea la lecţia următoare cine dintre elevi s-a
pasionat atât de mult de sarcină, încât a stilizat textul, folosind un limbaj debebeluş, cu greşeli şi carenţe, şi cine a respectat un limbaj de adult.

62Lecţia va începe cu prezentarea monologurilor redactateacasă, pe care elevii le vor citi, asculta, discuta. Ceea ceurmărim prin acest exerciţiu este descătuşarea autorului,formarea unei siguranţe în prezentarea textului propriu şi
dezvoltarea fluenţei în cadrul dialogului viu cu colegii.
Alegerea acestei tehnici pentru asemenea sarcină este dictată
de legătura sentimentală pe care ar trebui să o aibă elevul înraport cu respectiva poză din albumul de familie.
Aşa cum fiecare monolog este scris la persoana I şi
construit de cel reprezentat în poză, acesta va apărea ca un
autor care poate răspunde la întrebările ascultătorilor.
Profesorul poate valorifica ideea de emisiune în direct: fiecare
dintre cei invitaţi în faţa clasei cu poza şi textul este, de fapt,
într-un studio TV, îşi prezintă imaginea şi citeşte textul. Apoi
spectatorii pot telefona în direct, adresându-i întrebări34.
Elevul invitat răspunde la întrebări, ia loc, iar în fotoliul
respectiv este chemat alt elev.
Profesorul este liber să intervină în orice moment, cuîntrebări şi comentarii, dar va evita să corecteze pe loc elevii
care comit erori.
Realizare a sensului
Tehnica Biografii
Sarcina care le revine elevilor în această secvenţă delecţie este să „restabilească” biografia unei persoane, având înfaţă poza ei şi datele de CV: anul şi locul naşterii, studiile, darnu şi profesia, ocupaţia la momentul când s-a făcut fotografia.
Alături de capacitatea de improvizaţie, lucrarea va relevacunoştinţele de istorie, cultura generală a elevilor şi va
valorifica gradul în care aceştia pot pune cap la cap
informaţiile, rezultând sinteza.
Profesorul poate opta acum fie pentru o poză din albumulsău (cu o persoană necunoscută copiilor), fie pentru fotografia
34

Profesorul ar trebui să se asigure că fiecare elev primeşte cel puţin oîntrebare şi să convină cu elevii ca ei să nu repete întrebările irelevante.

63

oficială a unui tânăr care ulterior a devenit o celebritate întrun anume domeniu (important este ca elevii să nu-l
recunoască, deci nu trebuie să fie o prezenţă permanentă înreţelele de socializare).
Oferim mai jos o poză a marelui lingvist de renume
mondial Eugen Coşeriu, originar din Basarabia. Elevii vor şti
doar că acest băiat, născut în satul Mihăileni, judeţul Bălţi, în
1921, a absolvit liceul la Bălţi, apoi a făcut studii universitareîn România şi în străinătate şi a devenit o personalitate de talie
mondială. În perechi sau în grupuri mici, elevii trebuie să
deducă şi să inventeze o biografie logică, adecvată epocii,
argumentată, nu să ghicească cine este.

Prezentarea variantelor de biografii se va face din partea
grupurilor şi, după ce toţi au încheiat, profesorul le va divulga
numele băiatului din imagine.
64

Aici am sugera să se deschidă Wikipedia sau site-ul
personal al savantului, www.coseriu.de, pentru a vedea careeste, de facto, biografia personalităţii respective.
Reflecţie
Eseu35 de 5’ [Formare, 94]Dacă s-a lucrat cu această poză, recomandăm ca elevii
să aibă 5’ pentru a scrie rezumativ ce au învăţat din acest
exerciţiu. Doritorii vor citi eseurile.
Extindere
Tema pentru acasă: Vizitează site-ul oficial al uneia
dintre persoanele publice a căror activitate îţi este cunoscută
(scriitori, actori, sportivi, vedetele ale show-businessului,
politicieni) şi analizează, în text coerent de 100-150 de
cuvinte, una dintre imaginile postate acolo.
12) Scrierea procesată (în baza imaginii)Fără a recurge la termenul interogare multiprocesuală,care depăşeşte şi nevoile, şi potenţialul copiilor de gimnaziu,
recomandăm ca unele imagini să fie cercetate anume în
această tehnică: a unei reţele dense de întrebări, alcătuite în
conformitate cu rigorile taxonomiei lui Sanders.
Obiectivul lecţiei este elaborarea unui text, ghidaţi deîntrebări formulate în baza imaginii.
Pentru că exerciţiul este cronofag, vom proiecta o lecţie
în care primele 10 minute se vor acorda verificării temei deacasă (elevii îşi vor citi lucrările), iar celelalte – interogării
multiprocesuale. În această viziune, realizarea sensului şi
reflecţia se vor succede firesc, din momentul în care vom
trece de la primele patru tipuri de întrebări (cele literale, detraducere, de interpretare, de analiză ţin de realizarea
sensului) la ultimele trei (cele de aplicare, de sinteză, deevaluare ţin de reflecţie).
35

Eseul de 5’, de fapt, e doar o schiţă, un draft al unui viitor eseu – dar, spre
deosebire de produsele rezultate din scrierea liberă, este un text coerent.
Elevul nu discută pe larg subiectul sau problema, ci doar îşi exprimă
anumite impresii, generalizează o experienţă.

65

Realizare a sensului + Reflecţie
Tehnica Cercetarea împărtăşită [Formare, 31]
Propunem spre examinare o imagine-panou publicitar, nu
în ultimul rând pentru că şcoala încă are destule carenţe în
raport cu alfabetizarea media, dar şi pentru că domeniul
publicităţii este unul care valorifică plenar creativitatea
indivizilor, fără ca aceştia să fi fost neapărat şcoliţi în
domeniu.
Elevii vor răspunde în scris la fiecare dintre întrebări,iar profesorul – încetinind intenţionat viteza de lucru – va
asculta răspunsurile doritorilor înainte de a enunţa întrebareaurmătoare. Dacă există posibilitatea de a demonstra/vizualiza
pe ecran întrebarea atâta timp cât se răspunde la ea, efectul
este mai sesizabil. În final, fiecare elev are în caiet un text curăspunsurile la întrebări, pe care îl va redacta acasă, obţinândo analiză a panoului publicitar.

Tipul de întrebări

Întrebarea36

36

Acesta este doar un model. În funcţie de viteza cu care lucrează copiii,
profesorul poate opta pentru mai puţine întrebări sau le poate modifica.

66Întrebările literale
Cer informaţii exacte despre celeprezentate în imagine. Întrebările
reclamă un efort minim din partea
elevului, mobilizându-i atenţia, darriscurile de a da un răspuns greşit ţin deerudiţia generală, nivelul de informare
asupra realităţii prezentate.
Întrebările de traducere
Reclamă o modificare a informaţiei, orestructurare a ei, trecerea imaginii
grafice în expresie verbală. La acest
nivel, analiza imaginii se va structura peîntrebări de felul: Ce se poate auzi
dincolo de imaginea vizuală ? Ce aţisimţit ? etc. Aceste întrebări creează onouă experienţă senzorială, care trebuie
tradusă în limbaj verbal. Tot aici vom
referi şi întrebările prin care elucidăm
semnificaţia unor detalii, culori,
explicarea unor semne şi simboluri.
Întrebările interpretative
Cer descoperirea conexiunilor dintre
idei, fapte, definiţii, valori. Elevul
trebuie să-şi dea seama cum se leagă
diverse concepte pentru a avea un sens.
Aceste enunţuri interogative se vor
structura pe relevarea unor legături şiîndemnul de a le argumenta. Elevul careare deja abilitatea de a transpune dinlimbajul imaginilor acum este obişnuit
să atribuie semnificaţii şi valori unor
fapte, să admită şi să se confrunte cu
posibilitatea de a interpreta diferit

Ce încăpere este reprezentată
în imagine?
Câtepersoanesuntînimagine?
Câte fiinţe sunt în imagine?
Cine este reprezentat în
imagine?
Ce obiecte sunt în acest
cadru?
Ce mirosuri pot fi percepute?
Ce sunete se pot auzi?
Ce sentimente îţi trezeşte
această imagine?
Ce amintiri evocă în memoriata această imagine?
Ce gust poate avea apa?

Ce anotimp este?
Ce indicii arată anotimpul?
Cum crezi, care este situaţia
materială a acestei familii?
Ce semnifică poziţia doamnei;
a domnului; a fetiţei; acâinelui?
Ce culori sunt dominante? Dece?

67aceleaşi fapte.
Întrebările analitice
Cercetează în profunzime imaginea,
examinând-o din unghiuri diferite.
Fiecare trebuie să aibă libertatea de aformula o idee, de a vedea lucrurile dindiverse perspective, de a analizaminuţios problemele şi de a-şi expune
logic argumentele şi contraargumentele.

Întrebările aplicativeOferă posibilitatea de a rezolva
probleme autentice, de logică, sau de a
dezvolta ideile sugerate de imagine.
Răspunsurile la acest fel de întrebări cero racordare a modalităţii de a gândi
logic la diferite situaţii din viaţa
cotidiană.
Prin asemenea chestiuni, ţintim, înmare măsură, şi obiectivele atitudinale,folosind imaginea ca pretext şi urzeală,pentru a ţese o discuţie.
Întrebările sinteticeÎncurajează rezolvarea creativă aproblemelor. Pentru a răspunde laîntrebările sintetice, elevii vor face apel
la toate cunoştinţele pe care le au şi laexperienţă. Aceste întrebări vor viza
mai mult reflecţia în baza imaginii,urmărindu-se de ce autorul scoate în
evidenţă anumite detalii.

Ce indicii ale produsuluicăruia i se face publicitategăseşti în imagine?
Cum se poate aprecia situaţia
din imagine din punctul devedere al vânzătorului de apă
potabilă?
Din ce se poate înţelege dacăaceastă familie este un
consumator
frecvental
produsului dat?
Ce calităţi ale apei trebuie
accentuate atunci când opromovăm ca produs?
Dacă familia ta ar fi invitată
să pozeze pentru o asemenea
reclamă, ce cadru ai alege?
Ce proverb despre apă s-ar
potrivi cu acest panou?

De ce publicitatea pentru apa
potabilă prezintă o familie, nu
un om singur?
Ce s-ar schimba în mesaj dacăar fi reprezentată o familie
numeroasă?
Ce alte scene din viaţa defamilie ar fi potrivite pentru un
panou publicitar, dacă ampromova alte produse?
Este denumirea acestui produs
68Întrebările evaluative
Reclamă aprecieri din partea elevilor,urmând ca ei să dea calificativele
bun/rău, corect/greşit, în funcţie destandardele definite chiar de dânşii şi cu
referire la un subiect studiat. Abordarea
unor întrebări evaluative îi dă elevului
posibilitatea de a-şi personaliza procesulde învăţare, de a-şi însuşi cu adevărat
noile idei şi concepte, dar şi valori etice.

semnificativă
pentrupromovarea lui?
Cum apreciezi mesajul acestui
panou?
Ce produs consumat frecventde familia ta crezi că merită
un panou publicitar?
A reuşit acest panou să teintereseze de produs?

Extindere
Tema pentru acasă: Revenind la enunţurile scrise înclasă, redactează un text coerent în care analizezi panoul
publicitar dat, din perspectiva unui potenţial consumator.
13) Evaluare orală
Această lucrare, redactată minuţios, va deveni obiect deevaluare pentru unitatea didactică 2. Fiecare elev va citi cu
voce lucrarea şi va primi o notă (în baza unei grile în care va
conta şi modalitatea de prezentare, şi expresivitatea lecturii, şipostura, şi contactul cu auditoriul). Tema pentru acasă:Alege una dintre jucăriile tale de pluş37 şi relatează istoria ei,
completând grila.
N.B.! Prezentarea din clasă nu va solicita reproducerea
fidelă a grilei, dar ea îi ajută pe elevi să se documenteze cu
privire la obiectul ales şi să-şi ordoneze informaţia.
Ce jucărie este?
37

N.B.! Dacă profesorul admite că unii elevi nu au şi nu au avut niciodată
jucării de pluş, poate lărgi spectrul acestora, permiţând să se scrie despre
orice jucărie; dacă ştie că în clasă sunt elevi care în general nu au avut
vreodată jucării proprii, trebuie să renunţe la sarcină.

69

Cum arată?
Cine a adus-o în casa voastră?
Cum te jucai cu ea în copilărie?
Cine s-a mai jucat cu ea?
De ce o mai păstraţi?
Ce sentimente îţi trezeşte?
Cât crezi că ar costa, dacă uncolecţionar sau un muzeu ţi-ar
propune să i-o vinzi?
Modulul III. Scrierea inspirată de obiecte
Cum să facem texte din lucruri
Doar în mâinile unei fiinţe
un obiect capătă valoare,simbol, căldură.
Gilbert Cesborn
Scrierea creativă al cărei text se inspiră dintr-un
obiect (aspectul lui, istoria reală sau imaginară, utilizarea,relaţiile cu oamenii etc.) nu diferă cu mult de cea a scrierii
inspirate de imagine. Totuşi obiectele – mai ales celeaparţinând elevilor – ar putea deschide supape pe care le lasăîn repaos o imagine oarecare, iar obiectele prezentate deprofesor pot activa inteligenţe pe care nu le valorifică desenul(de exemplu, cea kinestezică sau motorie).
Procesele cognitive pe care le vom activa suntinterpretarea, clasificarea, diferenţierea, organizarea,
atribuirea, producerea, iar obiectivul urmărit în acest modul –elevul va fi capabil să utilizeze obiectele ca sursă deinspiraţie şi imaginaţie, pentru a produce texte coerente înparametrii daţi.
Acest modul va deplasa accentele de pe strategiile
cognitive pe cele metacognitive, solicitând utilizareaconştientă a cunoştinţelor şi abilităţilor, dar mai ales va
70

reclama reflecţia asupra paşilor parcurşi în asimilarea unei
tehnici sau în îmbunătăţirea unei competenţe.
Foarte multe dintre ghidurile care punctează căi dedezvoltare a creativităţii insistă asupra faptului că, pentru
copii, în circumstanţe favorabile, orice lucru poate deveni unprilej de creaţie sau o sursă de inspiraţie. Cităm: „... păstraţi
ascunsă undeva o cutie mare cu diferite lucruri – cutii vechi,bucăţi de ţesătură, tuburi de carton, mosoare de aţă, tot felulde piese de la diverse mecanisme ...” [Jocuri, 119].
.
Jucăriile mici (din surprizele oferite ca bonusuri ladiverse cumpărături) şi alte piese colectate de copii sau
adunate, an de an, de către profesor vor ghida imaginaţia şi
vor contribui la alcătuirea unor texte care nu pornesc de la 0,ci se sprijină pe ceva perceptibil atât vizual, cât şi tactil.
14) Istoria unui obiect
Obiectivul acestei lecţii este ghidarea imaginaţiei în
direcţia reconstituirii unei istorii, edificându-se în parte pe
informaţii veridice, dar dând frâu liber şi imaginaţiei.
EvocareTehnica Asaltul de idei/Brainstormingul de grup
[Formare, 162]
Rezervând până la 10 minute acestui asalt de idei,
profesorul urmăreşte obiectivul de a valorifica experienţa şicunoştinţele copiilor în materie de muzeistică.
Elevii sunt împărţiţi în 5 grupuri şi fiecare grup discută 5
minute, pentru a acumula idei (respectând regulile
brainstormingului) şi a putea formula în final un răspuns, cât
mai extins, la întrebarea care i-a revenit:
Grupul 1: De ce unele obiecte vechi se aruncă, iar altele
ajung la muzeu?
Grupul 2: Pe ce căi ajung la muzeu obiectele vechi?
Grupul 3: Despre ce ar putea relata un obiect de muzeu?
Grupul 4: Dacă ai fot vreodată la muzeu, ce lucruri te-au
impresionat acolo?

71

Grupul 5: Ce alte posibilităţi de a păstra lucrurile vechi,mărturii ale epocilor, există?
Fiecare grup are cuvântul, ca să-şi prezinte răspunsul.
Dacă întrebările sunt vizibile şi pe tablă sau pe ecran, clasa
pot urmări mai uşor ideile grupurilor. Profesorul ar putea
solicita ad-hoc şi opinia altor elevi, în cazul în care răspunsul
grupului lipseşte sau nu este acceptat.
Realizare a sensului
Tehnica Trecere în revistă
Activitatea de reflecţie, edificată pe prezentarea temei deacasă, se va desfăşura ca o excursie printr-un muzeu aljucăriilor. Pentru aceasta, la realizarea sensului, elevii au 10
minute la dispoziţie ca să circule prin clasă, să discute cu
colegii (cine despre ce a scris) şi să determine în ce loc din
expoziţia muzeului se situează jucăria lor.
Profesorul trebuie să se înarmeze cu răbdare şi să seîmpace cu mişcarea haotică şi dezordonată, care în final se va
solda cu stabilirea unei ordini. În cazul în care mai mulţi elevi
au jucării similare, ei urmează să se grupeze şi să determine oordine sau o ierarhie (de exemplu, în vitrina dedicată
ursuleţilor de pluş se va separa ursul brun de ursul alb sau depanda; în vitrina căţeluşilor, aceştia ar putea fi plasaţi dupărase etc.). Elevii din clasele a VIII-a – a IX-a ar putea să-şi
imagineze că muzeul are mai multe săli şi să recurgă la unprincipiu de clasificare: cel ştiinţific, după cum clasifică
animalele savanţii-zoologi, sau ontologic/existenţial (dupăvârsta copiilor pentru care se recomandă şi cărora li secumpără, dacă e relevant; după tipul jucăriei, dacă nu suntdoar animale de pluş ş.a.m.d.). În asemenea situaţie, grupul
este în drept să delege o persoană care va prezenta toate
exponatele.
Când fiecare elev care şi-a făcut tema a luat o hotărâre cu
privire la locul său în spaţiu, profesorul ascultă oferta şi elevii
memorizează după cine le vine rândul să o facă pe ghidul. Sar putea întâmpla ca acum cineva să ia decizia că locul
72jucăriei sale e mai degrabă lângă jucăria cutare, lucru firesc
într-un exerciţiu pentru care nimeni nu are o soluţie.
O masă sau o bancă aşezată în faţă ar putea cuprindeîntreaga expoziţie.
Reflecţie
Joc de simulare (Ghid în Muzeul jucăriilor de pluş)38
Acum elevii iau loc şi începe excursia.
„Rama” sau „vitrina” în care se încadrează exponatele
este comună pentru toţi: această jucărie se găseşte într-un
muzeu şi vizitatorii sunt curioşi să afle ceva interesant despre
ea, mai ales de ce a considerat cineva că ea trebuie păstrată, că
locul ei e în muzeu.
Pentru a reuşi să-i asculte pe toţi, profesorul poate limita
în timp (cu o clepsidră) până la un minut fiecare dintre
intervenţiile verbale ale ghizilor, iar aspectul pe care îl are în
vizor acum este capacitatea elevului de a adapta informaţia decare dispune la stilul şi circumstanţele comunicării.
Elevii vor fi atenţionaţi să ia notiţe în timpul excursiei,pentru că acasă vor lucra cu aceste informaţii.
Deşi privim etapa ca pe o oportunitate de evaluare
formativă, sugerăm ca profesorul să noteze erorile de limbă
comise de elevi şi să le ia în discuţie doar la încheierea
excursiei sau la altă lecţie. Acum este foarte important să nu
diminuăm din entuziasmul copiilor (care sperăm că a existat
de la bun început sau a apărut pe parcurs).
ExtindereTehnica Argument în patru paşiTema pentru acasă: Elaborează o argumentare în text
coerent (patru paşi – patru enunţuri), demonstrând38

Aici am vrea să sugerăm ca elevii să aducă jucăriile şi prezentarea să sefacă avându-le în faţa ochilor, însă decizia îi va aparţine profesorului (cu câtsunt mai mici elevii, cu atât mai uşor vor accepta ideea de a veni cu jucăria
în rucsac) sau elevilor li se va da mână liberă.

73

necesitatea de a deschide un muzeu al jucăriilor într-un ... 39(alege singur locul).
Respectă structura argumentării: (1)teza-afirmaţie; (2) explicaţia; (3) dovada/exemplul; (4)concluzia.
15) Transformarea obiectului în simbol
Obiectivul acestei lecţii este justificarea, în text coerent,
a valorii simbolice atribuite unor obiecte.
EvocareTehnica Discuţia la manej40
Argumentul în patru paşi, realizat acasă, nu este verificat
ca atare, ci devine acum prilej de discuţie în perechi: elevii îşi
spun unul altuia ce loc au ales pentru plasarea muzeului şi
citesc cele scrise.
Algoritm:
I.
Elevii stau pe cerc, în perechi, faţă în faţă, şi îşi
prezintă reciproc argumentele.
II.
După 2 minute, profesorul dă un semnal şi discuţia seîntrerupe.
III.
Profesorul se apropie de o pereche şi unul dintre elevi,
desemnat de dânsul, urmează să formuleze rezumativ unargument (al său sau al colegului) şi să-l explice.
IV.
Elevii din cercul exterior fac un pas conform acelor
ceasornicului şi astfel toate perechile se re-formează.
V.
Urmează alte două minute de discuţii şi o altă perecheprezintă rezumatul discuţiei ş.a.m.d.
VI.
După ce a expirat timpul pe care profesorul l-a
rezervat discuţiei (maximum 10 minute), elevii pot lua loc şi
atunci ar trebui întrebaţi: a avut cineva un argument care nu afost trecut în revistă şi acum vrea să-l prezinte în faţa clasei?
Acestor copii li se va da cuvântul.
39

Am putea să le sugerăm elevilor câteva opţiuni, dar lista rămâne deschisă:centru de agrement; centru comunitar; grădiniţă de copii; instituţie deînvăţământ; orăşel de joacă; complex comercial etc.
40
Manej, aici, îşi actualizează sensul de „arenă a circului”: mişcarea
elevilor se va face pe cerc şi în văzul tuturor.

74

Realizare a sensului
Tehnica Inimă, mână, minte41
Tehnica presupune reacţia la ceva – în cazul nostru, la unobiect.
N.B.! Instrucţiunile se vor da înainte de a prezenta
obiectele.
Elevii lucrează în grupuri de câte 3. În grup, ei numără dela 1 la 3 şi au, imaginar, câte o lentilă cu care se uită la obiect:
Elevul nr. 1 are lentila „inimă”, el va răspunde la întrebări
legate de emoţii: Ce emoţii ai în legătură cu obiectul? Ceemoţii crezi că poate trezi în general? De ce?
Elevul nr. 2 are lentila „mână”, el va răspunde la întrebări
legate de percepţia tactilă: Ce simţi când pui mâna pe acest
obiect? Ce importanţă are materialul din care este
confecţionat?
Elevul nr. 3 are lentila „minte”, el va răspunde la întrebări
legate de gândire, de perceperea mentală: Ce gânduri îţi
inspiră acest obiect? Cum este alcătuit/structurat/construit?
Când elevul care a avut lentila respectivă şi-a epuizat
ideile, grupul poate să-i vină în ajutor şi să-i completezerăspunsul. Se recomandă ca elevii să ia notiţe.
De exemplu, profesorul le prezintă elevilor o cheie:valoarea ei simbolică este de necontestat şi poate fi percepută
de copii.
După 5-7 minute de lucru în grupurile de câte 3,
profesorul va dirija prezentarea ideilor, în conformitate cunumărul care le-a revenit: toţi cei cu nr. 1 îşi trec în revistă
ideile, a căror evidenţă se ţine la tablă; la fel nr. 2 şi nr. 3.
41

Raportându-ne la mecanismul fiziologic al acestui exerciţiu şi la impactul
lui, cităm din Daniel Goleman: „Argumentele cele mai convingătoare se
adresează atât inimii, cât şi minţii. Orchestraţia intimă dintre raţiune şi
sentiment e mijlocită de un fel de „cale regală” din creier, un mănunchi deneuroni ce conectează lobii prefrontali din spatele frunţii – ce formează
centrul cerebral care răspunde de luarea deciziilor – cu o zonă aflată adâncîn interiorul creierului, sediul emoţiilor noastre” [Inteligenţa, 24].

75

În final, conchidem că un obiect simplu şi uzual, cum estecheia, a fost examinat multilateral şi complex, iar din ideileenunţate am putea deduce acum câteva valori simbolice alecheii (în speranţa că elevii cunosc noţiunea de „simbol”. În
caz contrar, noţiunea trebuie explicată.).
Reflecţie
Tehnica 6 „De ce?” [Formare, 24; 110]
Elevilor li se propune să elaboreze întrebări şi răspunsuri
consecutive la întrebarea „De ce?”, adresând-o iniţial
proverbului: Cu cheie de aur orice uşă se deschide.
Întrebarea 1:Răspunsul 1:
De ce „Cu cheie de aur Pentru
orice uşă se deschide”? că.../Deoarece.../Că.../Căci.../Dincauzăcă.../Pe
motiv
42
că.../Fiindcă...
Întrebarea 2:Răspunsul 2:
De ce (se reia afirmaţia Pentru
de la Răspunsul 1)?
că…/Deoarece.../Că.../Căci.../Dincauză că.../ Pe motiv că.../Fiindcă...
Întrebarea 3:Răspunsul 3:
De ce (se reia afirmaţia Pentru
de la Răspunsul 2)?
că.../Deoarece.../Că.../Căci.../Dincauză că.../Pe motiv că.../Fiindcă...
Întrebarea 4:Răspunsul 4:
De ce (se reia afirmaţia Pentru
de la Răspunsul 3)?
că.../Deoarece.../Că.../Căci.../Dincauză că.../Pe motiv că.../Fiindcă...
Întrebarea 5:Răspunsul 5:
De ce (se reia afirmaţia Pentru
42

Varierea elementelor de relaţie care introduc propoziţia subordonată
cauzală este dezirabilă, dar neobligatorie, la această etapă. Este însăimportant – şi elevii trebuie atenţionaţi – să nu se substituie cauza prin scop.
Elementele de relaţie din seria lui să, ca, ca să, pentru ca... nu-şi au locul
aici.

76

de la Răspunsul 4)?

că.../Deoarece.../Că.../Căci.../Dincauză că.../Pe motiv că.../Fiindcă...
Întrebarea 6:Răspunsul 6:
De ce (se reia afirmaţia Pentru
de la Răspunsul 5)?
că.../Deoarece.../Că.../Căci.../Dincauză că.../Pe motiv că.../Fiindcă...
La expirarea timpului afectat scrierii, profesorul va dacuvântul elevilor care vor dori să citească43 şi toţi vor urmări
validitatea argumentărilor.
Extindere
Tema pentru acasă: Scrie, pe 3 foi detaşabile, valorilesimbolice pe care le poate avea (1) acest obiect, (2) imagineaşi (3) denumirea lui.
Fiecare elev poate alege unul dintre obiectele numite: opanglică, o nucă, o piatră, un ghem de aţă, o scoică, ocastană, un creion, pentru a-l examina în calitate de simbol.
Tema va consta din 3 aspecte:
1. Ce ar putea simboliza obiectul respectiv?
2. Ce ar putea simboliza imaginea acestui obiect?
3. Ce ar putea simboliza denumirea acestui obiect(cuvântul)?
N.B.! Nu este contraindicat să se consulte dicţionarele desimboluri, dar profesorul nu ar trebui să le recomande în mod
expres.
16) Valoarea unui obiect
Obiectivul acestei lecţii este elaborarea unui eseu
structurat.
EvocarePrezentare de grup
Algoritm:
43

Pentru prima exersare, recomandăm aplicarea frontală a tehnicii. Dacătehnica le este cunoscută elevilor, se poate trece peste necesitatea de a scrieîntrebarea; însă insistând pe formularea şi înregistrarea integrală a întrebării,evităm erori care pot distorsiona totalmente mersul gândurilor.

77

I.
Elevii afişează foile detaşabile care conţin tema deacasă în locurile indicate de profesor, după obiectul ales.
II.
Fiecare rămâne în preajmă.
III.
Se formează grupuri, în conformitate cu alegereafăcută.
IV.
Grupul discută toate ofertele şi pregăteşte oprezentare comună: 3 cele mai populare/convingătoareinterpretări.
V.
Profesorul dă cuvântul fiecărui grup.
VI.
Grupurile îşi pot adresa, reciproc, întrebări.
VII.
Profesorul generalizează, după fiecare prezentare sauîn final.
Realizare a sensului
Jocul Cutia veveriţei44
Algoritm:I.
Se oferă o cutie închisă, în care profesorul a pus
atâtea obiecte câţi elevi va invita să participe la joc.
Cu cât mai diferite vor fi obiectele propuse, cu atât
mai larg va fi şi spectrul de asocieri.
II.
Elevii invitaţi iau, pe rând, câte un obiect din cutie.
Nimeni nu se uită în cutie, ia orbeşte.
Experienţa cu tema de acasă trebuie să fie utilă pentru
viziunea holistică asupra obiectelor respective, asuprafuncţiilor lor utilitare şi asupra semnificaţiilor derivate dinforma, culoarea, materialul, funcţiile lor. Pentru profesor,
singura limită ar putea să rezide în a selecta obiecte
recognoscibile (cunoscute copiilor). Obiectele pot fi înlocuite
cu imaginile lor, prezentate succesiv pe ecran şi afişate latablă (dar nu îi vom mai spune cutie).

44

Explicaţia acestei denumiri metaforice rezidă în truismul că veveriţa carăîn scorbura sa tot ce găseşte; lipsa oricăror principii de selectare ar sta labaza completării cutiei. De aceea, obiectele de cultură materială,confecţionate de mâna omului, se învecinează aici cu elemente alevegetaţiei.

78

III.

IV.
V.

Când primul elev a luat obiectul său, el spune imediat
ce legătură ar putea stabili între sine (viaţa sa –interesele sale – planurile sale – valorile sale) şi acest
obiect.
Abia după aceea următorul elev ia un alt obiect şiprocedează la fel.
Pentru a respecta rigorile tehnicii şi a nu ne limita la„verba volant”, pe tablă şi în caiete se vor completa
primele două coloane ale tabelului:

ObiectulPrince
se Ce simbolizează
aseamănă,celegătură are cu mine

VI. Când toţi elevii invitaţi au trecut prin faţa clasei şi au
scris pe tablă, profesorul dirijează revenirea la tabel: secompletează în plen coloana a treia, şi acum nu mai are vreo
relevanţă cine a extras obiectul. Sarcina este să deducem
valorile simbolice ale obiectelor şi să le argumentăm.
Reflecţie
Tehnica Cubul [Formare, 131]
Tehnică prin care se oferă un algoritm obligatoriu şiriguros, elaborat conform taxonomiei lui Bloom şi formulat cu
verbe-comenzi la imperativ, Cubul se recomandă să fie
asimilat prin scrierea despre ceva concret, înainte de a-l aplica
pentru eseuri structurate cu privire la probleme de interescomun sau personaje literare.
Profesorul poate demonstra un cub care, ca obiect, are 6feţe şi pe ele sunt scrise – cu indicarea ordinii – verbele ce
numesc operaţiile intelectuale: 1. Descrie!/Defineşte! 2.
Asociază! 3. Compară! 4. Analizează! 5. Aplică! 6.
Apreciază/Argumentează!
79

Elevii sunt liberi să aleagă unul dintre obiectele
examinate anterior şi să scrie independent despre el. Cum nu
este o probă de evaluare sumativă, profesorul ar trebui să-iavertizeze pe elevi că pot trece peste o comandă, dacăîntâmpină dificultăţi, pentru că ulterior vor avea posibilitate să
revină la text.
Algoritm adaptat la această situaţie didactică:1. Descrie!
Elevii examinează obiectul şi scriu, pe cât pot deexhaustiv, ceea ce se percepe la vedere.
2. Asociază!
Obiectul examinat poate declanşa asocieri ordinare,comune, sau, dimpotrivă, proaspete şi inedite, ducându-i peelevi cu gândul la diferite amintiri, experienţe, evenimente,lecturi, cu care obiectul are tangenţe şi afinităţi. Este
important să se valorifice mai multe aspecte ale asocierilor
posibile, să se manifeste din plin persoana care asociază. Aici
poate fi valorificat tabelul elaborat anterior. Orice asocieretrebuie explicată sau desfăşurată.
3. Compară!
Esenţa comparaţiei constă în a lega informaţii noi de celedeja vehiculate. Comparaţia trebuie să ajute a vedea specificul
obiectului în raport cu altele şi a demonstra asemănările şi
deosebirile dintre ele.
4. Analizează!
Procedura de analiză presupune descifrarea structurii unuiobiect, interpretarea legăturilor dintre constituenţi şi aconstituenţilor ca elemente ale întregului. Se va efectua
analiza materialului din care este confecţionat, se va medita
asupra formei pe care o are şi care ar mai fi posibilă.
5. Aplică!
Aici se examinează posibilităţile de aplicare în viaţa
cotidiană a obiectului sau a informaţiei despre el. Elevii vor
releva ce se poate face cu obiectul sau cum poate fi utilizat
acesta, dezvoltându-şi atât spiritul de observaţie, cât şi80

capacitatea de improvizare. Una din problemele pe care le-arputea rezolva aici este: Ce s-ar fi întâmplat dacă acest obiect
nu ar fi existat? Cu ce l-ar fi înlocuit oamenii?
6. Argumentează!
Acordul final al descrierii îl constituie aprecierea
argumentată a valorii acelui obiect. Atitudinea poate fi
pozitivă (cu argumente pro) sau negativă (cu argumente
contra).
Dacă tehnica nu le este familiară elevilor, profesorul arputea opta pentru scrierea şi lectura pe orizontală: toţi elevii
scriu pentru punctul 1, apoi câţiva doritori citesc, se discută
detaliile şi se purcede la punctul următor. Experienţa noastră
arată că astfel copiii se mobilizează mai repede şi sunt maipuțin numeroşi cei care clachează în faţa unei asemenea
sarcini.
Semnalul prin care scrierea ia sfârşit şi începe lectura nu-i
va obliga pe toţi copiii să citească ceea ce au scris.
Extindere
Eseu structurat [Formare, 51]
Tema pentru acasă: Alege cel mai preţios45 obiect dincasă şi scrie despre el în tehnica dată.
Profesorul va verifica şi va evalua cu notă aceste eseuri.
17) Istoria inventată a unui obiect
Obiectivul acestei lecţii este construirea unui text deficţiune în parametrii daţi.
EvocareJocul „Vorbeşte-mi despre46...” [Jocuri, 44]
45

Utilizăm aici adjectivul preţios cu sensul de „care are valoare princalitățile sale, prin vechimea sau prin raritatea sa, prin folosul pe care îl
aduce omului; important, valoros”.
46
Jocul poate fi totalmente detaşat de tema realizată acasă; mai mult, este
posibil ca fiecare elev să formuleze altă sarcină pentru colegul său:Mădălina, vorbeşte-mi despre fructele tale preferate; Ionuţ, vorbeşte-mi
despre o zi de duminică în casa voastră; Patricia, vorbeşte-mi despre
prietena ta etc.

81Prin acest joc, profesorul trece în revistă câteva dintreopţiunile copiilor, lăsându-i să împărtăşească clasei oexperienţă inedită. Nu se va insista ca vorbitorul să respectepaşii tehnicii Cubul, dar experienţa eseului structurat realizatacasă ar trebui să genereze discursuri ordonate.
Algoritm:
I.
Profesorul explică regulile jocului şi formulează
sarcina: Va trebui să vorbiţi, timp de cel mult un minut, despre
obiectul cel mai preţios din casa voastră.
II.
Primul elev va fi ales de profesor, mai departe celcare vorbeşte alege cui să dea cuvântul, repetând rugămintea:
Ana, vorbeşte-mi, te rog, despre obiectul cel mai preţios din
casa voastră.
III.
Profesorul monitorizează activitatea.
IV.
La încheierea jocului, se va decide care dintre
obiectele numite va deveni personaj central al textului deficţiune ce urmează a fi scris astăzi.
Convenţional, vom scrie despre un obiect păstrat decâteva generaţii de o dinastie de pedagogi: un clopoţel cu carepe vremuri se dădea sunetul la clasă (fabricat în 1860).
Realizare a sensului
Tehnica Piramida naraţiunii [Formare, 116]
Varianta I: Elevii nu cunosc tehnica
Profesorul va călăuzi îndeaproape paşii tinerilor scriitori,dând indicaţii doar pentru treapta următoare a textului narativ
şi rezervând timp pentru lectura reciprocă, în perechi, dupăfiecare etapă.
Varianta II: Elevii cunosc tehnica
Profesorul se convinge că elevii îşi amintesc cum se
aplică algoritmul piramidei şi oferă timp pentru scriere. Elevii
îşi citesc, în perechi sau în grupuri mici, schiţele, pentru catoţi cei care nu au reuşit să completeze toate spaţiile să o poată
face.
Algoritm:
I.
Scrieţi un cuvânt care numeşte personajul principal.
82

Clopoţelul
II.
Adăugaţi 2 cuvinte care sunt caracteristicile de bazăale personajului (vârstă, aspect, calităţi, trăsături de caracter).
de aramă, al bunicii
III.
Formulaţi, în limita de 3 cuvinte, circumstanţele despaţiu unde se desfăşoară acţiunea (ţară, localitate, locuri,
localuri).
sat, şcoală, casăIV.
Descrieţi, în 4 cuvinte semnificative, problema sau
problemele pe care le abordează această naraţiune.
amintire, pierdere, uitare, regret
V.
Expuneţi, în 5 cuvinte semnificative, primul episod alnaraţiunii – situaţia iniţială.
rătăcit printre vechituri din greşeală, căutat cu disperare
VI.
Indicaţi, în 6 cuvinte semnificative, acţiunile dinepisodul 2 al naraţiunii (cum procedează personajul, ce i seîntâmplă etc.). Segmentul coincide cu desfăşurarea acţiunii în
cadrul textului narativ finit.
încercă să se mişte acolo, ca să dea un semnal sonor
VII.
Prezentaţi, în limita de 7 cuvinte semnificative,
episodul al treilea, echivalent cu punctul culminant al acţiunii.
Remarcaţi aici ce se întreprinde pentru soluţionarea
problemei.
descoperit de copii, curăţat, bucuria bunicii, loc de cinste
VIII.
Descrieţi, în limita de 8 cuvinte semnificative,soluţionarea problemei, egală cu deznodământul textului
narativ.
din nou la şcoală, onoarea de a suna la careu în ziua de întâi
septembrie83

Clopoţelul
de aramă
al bunicii
sat şcoală casăamintire pierdere uitare regretrătăcit printre vechituri din greşeală căutat cu
disperareîncerca să se mişte acolo ca să dea un semnal sonor

descoperit de copii curăţat bucuria bunicii loc de cinste

din nou la şcoală onoarea de a suna la careu în ziua de 1 septembrie

Reflecţie
Povestirea orală
Acum profesorul poate să recurgă la povestirea detaliată
în lanţ: primul elev începe de la linia de sus, urmează aldoilea, cu linia de mai jos etc. În spatele unor cuvinte lipsite
de enigme, cum este, bunăoară, vechituri, fiecare povestitor
poate vedea lucruri concrete, poate relata despre comunicarea
clopoţelului cu obiectele învecinate, despre discuţiile dintre
ele, despre reacţia lor la plecarea clopoţelului. Personajele
umane vor primi nume, la fel şi satul, şcoala va căpăta contur,
iar povestirea va lua o formă definitivată.
Extindere
Redactarea textului scris
84

Tema pentru acasă: Scrie textul coerent al povestirii.
Lucrarea va fi verificată şi apreciată cu notă.
18) Obiecte şi cuvinte
Obiectivul acestei lecţii este construirea unui text
argumentativ.
Cu siguranţă, nu este prima întâlnire a elevilor cu acest
tip de text. Dar se poate întâmpla să fie prima dată când olecţie întreagă este consacrată acumulării şi analizei ideilor,înainte de a solicita dezvoltarea uneia dintre ele în cadrul
textului coerent.
EvocareTehnica Asaltul de idei 47 (Brainwriting cu foaie în plus)[Formare, 103]
Algoritm:
I. Fiecare elev are în faţă o foaie curată, pe care ocompletează în format de album: o împarte în 5 coloane şi în
capul fiecărei coloane numerotează, de la 1 la 5. Profesorul
procedează la fel. Foile nu se semnează!
II. Se enunţă problema: Faceţi parte din Consiliul deelevi al şcolii şi acesta a decis să stabilească anumite reguli
pe care elevii să le respecte în ţinută (un cod vestimentar, fărăa introduce uniforma şcolară). Acum, veţi avea timp pentru a
vă exprima părerea. Ea poate fi formulată în enunţ afirmativ(Se permite/se poate/se acceptă...); în enunţ negativ (Nu se
permite/nu se poate/nu se acceptă...) sau în unul afirmativ ca
structură şi prohibitiv în esenţă (Se interzice.).
III. Pe tablă sunt indicate aceleaşi cifre de la 1 la 5, iar în
dreptul fiecăreia – momentul care trebuie vizat:
1)
Sortimentul de
haine

47

2)
Modelele
hainelor

3)
Culoareahainelor

4)5)Încălţămintea Accesoriile şi
bijuteriile

A se vedea şi: Creativitatea, 207.

85

IV. Fiecare participant, inclusiv profesorul, este liber săaleagă una dintre poziţii – aceea în raport cu care ideea sa este
mai limpede – şi să-şi scrie propunerea (una singură!) în
dreptul cifrei corespunzătoare, după care pune foaia sa pemasa profesorului şi ia foaia liberă48.
V. Elevul care a luat o foaie străină trece la loc, citeşte
ceea ce e scris deja acolo, pune în această coloană +, dacă estede acord, după care completează una dintre casetele libere.
VI. Pune foaia aceasta pe masa profesorului şi ia alta, cu
care procedează la fel.
N.B.! Nu e nicio problemă dacă aceeaşi foaie ajunge laun elev de mai multe ori, inclusiv propria sa foaie poate să-i
revină din nou.
VII. În momentul când ia o foaie cu 4 casete completate,elevul o completează pe a cincea şi opreşte foaia la dânsul.
VIII. Când toate foile sunt luate, profesorului îi revine
ultima. La această etapă, nu contează cine a scris
pe foi: contează doar ideile.
Realizare a sensului
Tehnica Generalizarea categorială [Formare, 35]
În caiete se construieşte tabelul cu 5 coloane şi 2 linii.
De exemplu:
1)
2)
3)
4)
5)
Sortimentul
Modelele
CuloareaÎncălţămi Aspectul,
de haine
hainelor
hainelor
ntea
accesoriile,
bijuteriileFetiţelor li se Se permit Se vor exclude Să
fie Să nu creeze
permite să numai
culorile
comodă.
incomoditate
poarte sacou, pantalonii ţipătoare.
la scris.
bluză,
lungi.
Se recomandă Să nu aibă48

Tehnica se numeşte Brainwriting cu foaie în plus anume de aceea căîntotdeauna va exista o foaie liberă; după ce scrie la una dintre poziţii,profesorul nu mai participă. Primul elev ia foaia profesorului, lăsând-o pe asa; următorul ia foaia primului ş.a.m.d.

86veston,pulover,fustă, rochie,sarafan,tricou,pantaloni(inclusiv
blugi).
Băieţii pot
purta sacou,
veston,pulover,cămaşă,tricou,pantaloni(inclusiv
blugi).

Senu mai mult deinterzicdouă culori în
pantalonii ansamblu.
de
tip
şort.
Se
interzic
hainele cu
decolteu.
Se
interzic
tricourilefărămâneci.

tocuri.

Să
fie
modeste.

Seinterzicşlapii.

Să nu
scumpe.

fie

Se interzice
machiajul
strident.
Părul
lung
trebuie să fie
strânssauîmpletit.

Profesorul va dirija completarea tabelului pe coloane, înaşa fel ca să se ia în discuţie coloana a doua abia atunci cândau fost trecute în revistă toate propunerile în legătură cu
primul parametru.
Elevii analizează ideile de pe foile pe care le au în faţă,trec la tablă şi completează tabelul generalizării categoriale.
Discuţia se organizează în jurul propunerilor complementare,al celor antitetice, dar nu este cazul să se comenteze ideiletrăsnite, inacceptabile sau nepotrivite cu subiectul luat în
discuţie: sarcina este să valorificăm ideile bune.
Reflecţie
Eseu argumentativ
Elevii au timp (circa 10 minute) ca să elaborezeschiţa unui eseu argumentativ în sprijinul unui parametru.
Cum procedează?
I. Aleg o coloană pe care vor să o examineze.

87II. În cadrul ei, aleg o idee distinctă, pe care oîmpărtăşesc.
III. Dezvoltă ideea în formă de schiţă:Afirmaţia: Cred că...........
Argumentul: Deoarece.........
Dezvoltarea argumentului (explicaţia): Mă bazez pe
faptul că........
Elevii ar trebui să aibă posibilitatea de a face schimb deidei, în funcţie de categoria aleasă: pot să circule liber princlasă câteva minute sau se pot reuni în grupuri după interese.
ExtinderePrezentare de grup
Tema pentru acasă: Redactaţi, în grupuri de 5-6 elevi, ovariantă proprie a Codului de vestimentaţie pentru elevii
claselor de gimnaziu din instituţia voastră. Prezentaţi Codul
pe un poster, ilustrându-l, după necesitate.
19) Evaluarea prezentării de posterLecţia va fi dedicată evaluării prezentărilor de grup.
Înainte de a purcede la prezentări, recomandăm
desfăşurarea unei activităţi în tehnica Unul stă, ceilalţi
circulă.
Algoritm:
I. Fiecare grup îşi afişează posterul, în locul indicat deprofesor (în aşa fel ca ele să se afle la distanţă unul de altul).
II. Unul dintre membrii grupului rămâne lângă poster,
pentru a da explicaţii şi a răspunde la întrebările colegilor.
III. Toţi ceilalţi elevi circulă prin clasă, examinândposterele altor grupuri şi discutând cu cel lăsat de strajă.
Această circulaţie este necesară înainte de prezentări, pentru
ca elevii să vizualizeze îndeaproape produsele celorlalte
grupuri şi să asculte de pe altă platformă (cu mai mult interes)prezentările.
Condiţiile pe care ar trebui să le respecte elevii vor fienunţate la lecţia precedentă:88

Posterul –Prezentarea –maximum 5 puncte
maximum 5 puncte
Coerenţa
Aspectu
Coerenţa
Corectitu
logică
şi l grafic şi prezentări dinea
claritatea
ilustraţiil i de grup
discursulu
ideiloremax. 2 imax. 2 pct.
max. 3 pct.
pct.
max. 2pct.

 Grupul decide care este contribuţia fiecăruia, în raport
cu nota acordată, aşa ca să nu se depăşească media primită.
 Respectiv, profesorul va oferi fiecărui elev o notă în
conformitate cu decizia grupului.49
Extindere49

Asemenea evaluări reciproce şi negocieri în jurul notei sunt chemate să-idezobişnuiască pe elevi de tradiţia ]nota grupului = nota fiecăruia”, deşiuneori strategia respectivă este singura soluţie posibilă.
De exemplu: Prezentarea grupului de patru elevi a fost apreciată cu „9”.
Varianta I: Grupul a declarat că fiecare a contribuit egal la acest produs.
Prin urmare, profesorul acordă nota „9” fiecărui elev.
Varianta II: Grupul a ajuns la concluzia că doi elevi au contribuit mai multla realizarea temei, deci lor li se cuvin note de „10”, iar doi elevi s-au
implicat mai puţin, deci lor le revin note de „8”, iar media este cea primită:„9”.
Varianta III: Grupul a decis că liderul, care a coordonat realizarea
posterului şi a prezentat cea mai mare parte a textului, merită nota „10”; unelev, care s-a implicat mai puţin, primeşte nota „8”, iar doi elevi primesc
nota „9”.

89

Respe
ctarealimiteideîntinde
re în
timp
max.
1 pct.

Total

Grupul Toţi membrii grupului participă la elaborarea şiprezentarea posterului.
 Evaluarea posterului şi a prezentării se face în baza
grilei:Anchetare
Tema pentru acasă: Discută cu toţi ai casei, determină
şi scrie pe o foaie detaşabilă, cu litere mari, proverbul pe
care îl auzi rostit cel mai des în casa voastră.
Modulul IV. Scrierea în baza textului
Textul ca pretext. Textul ca pre-text
Textul este o maşină leneşă
care cere de la cititoro curajoasă activitate de cooperare
pentru a umple spaţiile a ceea ce nu s-a spus.
Umberto Eco50
Edificându-ne întreaga activitate legată de acest curs pe
ideea că un copil va învăţa, în cadrul lui, să fie mai liber îngândire şi în comunicare, vom propune şi alte activităţi descriere în baza textului şi vom viza alte produse decât cele
stipulate de curriculumul disciplinar, pe care elevul învaţă să
le scrie la limba şi literatura română. De aceea nu ne vomorienta spre eseurile de caracterizare a personajelor sau deanalize şi comentarii poetice şi literare şi nu vom aborda texte
de proporţii.
Scrierea spre care ne orientăm acum este una de inspiraţie
literară, iar textele vor fi selectate dintre cele nestudiate şi
necunoscute, până la acest moment, copiilor.
Procesele cognitive sunt de nivel superior, ele se edifică
pe competenţele lectorale ale elevului şi vizează analiza,
sinteza, creaţia: generarea, planificarea, producerea,
propunerea, proiectarea, construirea de texte proprii.
20) Scrierea narativă în baza unui proverb
Profesorul care intenţionează să construiască o activitate
în baza textului de proporţii mici (proverb, maximă, cugetare,
50

Lector, 49.

90

citat, butadă ş.a.) poate recurge la mai multe forme de lucru înclasă. În privinţa alegerii textului, este important caîntâmplarea care a inspirat autorul anonim să le fie familiară şi
elevilor din mediul urban sau rural.
Prima, şi cea mai simplă dintre căi, este examinarea
textului la nivel ontologic – operaţie care înseamnă adetermina, împreună cu elevii, ce segment al realităţii –lucruri, proprietăţi, procese, fapte, aşa cum sunt ele, aşa cum
le cunoaştem – este reflectat în zicerea, poezia, parabola dată.
Cele trei categorii fundamentale ale ontologicului – lucru,
calitate şi eveniment – vor fi cercetate în limita experienţei deviaţă a elevilor.
Obiectivul acestei lecţii este utilizarea unui proverb
pentru producerea textului propriu.
EvocareTehnica AcumulareDacă tema de acasă s-a realizat şi toţi elevii au un proverb
scris pe foaia detaşabilă, atunci la etapa evocării profesorul
solicită ca ei să determine tema lui (Despre ce este acest
proverb?).
Se dezveleşte pe tablă sau se proiectează pe ecran o listă
de teme posibile, iar elevii anunţă dacă au un proverb la temadată, trec şi îl afişează. Strategic, este bine să existe o listă
limitată de teme, formulate accesibil, şi să le afişăm pe toate.
Aproape sigur că unele proverbe vor coincide, iar în acest caz
este indicat ca toate să fie afişate, pentru a vedea popularitatea
unor poveţe51. La sfârşitul tabelului, vom lăsa câteva linii
libere: pentru cei care vor considera că proverbul lor are o
51

Sondajele noastre din cadrul cursului universitar Paremiologia
românească arată că în top-10 al poveţelor părinteşti intră proverbele: Cum
ţi-i aşterne, aşa vei dormi; Cine se fugăreşte după doi iepuri nu prinde nici
unul; Spune-mi cu cine prieteneşti şi am să-ţi spun cine eşti; Ce ţie nu-ţi
place altuia nu-i face; Unde nu-i cap, vai de picioare; Nu schimba vrabia
din mână pe cioara din gard; Ce-i în mână nu-i minciună; Bate fierul cât îi
cald; Foamea e cel mai bun bucătar; Cine ştie carte are patru ochi.

91temă specială, dar ei urmează să o formuleze şi toţi colegii să
accepte că o asemenea temă nu este inclusă în cele propuse.
De exemplu:
Tema
Proverbe potrivite
ReliefulDupă orice deal este o vale.
Flora
Oricât de înalt să fie copacul, frunzele tot
pe pământ cad.
Fauna
Când latră un câine bătrân, ieşi afară.
Casa
Femeia harnică ţine casa cu fusul.
Relaţiile dintre Să-ţi cumperi vecinii mai întâi, apoi casa.
oameniCalităţile
Cine se scoală mai dimineaţă mai departeumaneajunge.
Viciile umaneLeneşul greu se apucă de lucru, că de lăsat
se lasă îndată.
IstoriaCum îi turcul, şi pistolul.
Credinţele,De ce te temi, de aceea nu scapi.
superstiţiile
etc.
etc.
Discuţia cu privire la tematica şi frecvenţa unor proverbe
va generaliza această experienţă. De asemenea, trebuie stabilit
cel mai popular proverb.
Realizare a sensului
Tehnica Lectura împotrivă [Lectura, 74-78]
Din momentul în care elevii demonstrează înţelegerea
faptului că un proverb este rodul unei experienţe (indiferent
de forma pe care o ia: avertisment, sfat, povaţă, îndemn,învăţătură, sugestie, interdicţie etc.), sarcina pe care le-opunem în faţă este de a vizualiza evenimentul care a dus laformularea proverbului şi a scrie despre el.
În calitate de cititor, profesorul se întreabă despre detalii
şi aspecte pe care proverbul nu le-a menţionat, apoi intervin şi
elevii.
92

N.B.! În general, tehnica presupune înregistrarea
individuală a răspunsurilor, dar la prima încercare este bine cala fiecare întrebare să ascultăm 2-3 răspunsuri diferite.
ExempluSă admitem că luăm pentru cercetare proverbul Cine-şigoneşte câinele din casă îşi pierde paznicul. Elevii vor fi
ghidaţi să vadă că proverbul este o constatare a cuiva care apăţit-o şi învăţătura ia forma unui avertisment celor ce vor
proceda la fel.
Sarcina este: Imaginează-ţi situaţia ca pe o scenă reală
din viaţă şi răspunde la întrebări.
Profesorul adresează câteva întrebări, dar îi invită şi peelevi să o facă, din momentul în care constată că ei au prinsfirul:
1) Cine este cel/cea care a gonit câinele?
2) Cum se numeşte?
3) Unde locuieşte?
4) Ce fel de casă este cea de la care a fost gonit câinele?
5) Cum arată câinele gonit?
6) Ce vârstă are?
7) Cum îl chema pe câine?
8) Cum îşi exercita el funcţia de paznic?
9) Din ce cauză a fost gonit/Cu ce s-a făcut vinovat
câinele?
10) Unde a plecat câinele gonit?
11) Ce se va întâmpla acum cu câinele?
12) Cum va înţelege stăpânul/stăpâna că a greşit, gonindcâinele?
13) Cum va proceda?
14) Cine a formulat proverbul?
15) Cui i l-a spus prima dată?
etc.

93

După ce au fost adresate întrebările, se caută răspunsurile,în spiritul proverbului dat: formulate în aşa fel încât ele săcompleteze firesc scena, dezvoltând arcul strâns alproverbului într-un text narativ. În aplicarea acestui tip delectură se developează deosebit de limpede principiul de bazăal strategiei Lectură şi scriere pentru dezvoltarea gândirii
critice: „Gândirea critică se dezvoltă atunci când nu domină
convingerea că ar exista un singur răspuns corect” [Ghidul I,
6].
Experienţa noastră arată că asemenea exerciţii, de scriere
ghidată îndeaproape, descătuşează mâna şi pixul elevului, îlajută să se considere capabil de a produce texte manu propria
şi, în cele din urmă, îi asigură succesul şcolar, prindezvoltarea competenţei de comunicare.
Credem că orice profesor poate face cu uşurinţă
transferul, schimbând proverbul sau tematica discutată;importante, până la urmă, rămân strategia şi scenariul
didactic.
De exemplu:
Dacă vrei să urci o scară, trebuie să începi cu treapta dejos.
Trebuie să asculţi cântăreţul tânăr şi medicul bătrân.
Mâna care nu ştie să scrie dă vina pe creion.
Marii căpitani se formează în lupta cu marea agitată.
Cine aduce mereu câte o roabă de pământ cu timpul,
poate ridica un munte.
Aprinde lampa înainte de a se face întuneric.
Reflecţie
Tehnica Benzi desenate
Elaborează o serie de 4-5 desene care să ilustrezenaraţiunea ta, inspirată de proverbul dat, şi scrie textul careînsoţeşte desenele.
După ce s-a răspuns la un număr considerabil deîntrebări, elevii au timp să lucreze individual asupra primei
variante a textului narativ însoţit de ilustraţii. Acum94

personajele proverbului, iniţial anonime şi incolore – dar careîntre timp au căpătat nume, identitate şi aspect fizic –,acţionează într-un text coerent şi cazul care a generat
proverbul devine tot mai transparent. Este libertatea elevului
să decidă că stăpânul este un bărbat tânăr, fără experienţă, şide aceea a greşit astfel, sau e o femeie bătrână, care aşa şi nu a
prins la minte; să inventeze o vină pentru care poate fi gonit
de la casă câinele; să înţeleagă de ce, gonind un câine,stăpânul/stăpâna nu şi-a luat altul etc.
Rezervând timp pentru scrierea şi ilustrarea textului,
profesorul va avea grijă să rămână timp pentru a prezenta înclasă câteva texte scrise, ajutându-i în acest mod să-şi poată
dezvolta imaginaţia şi pe elevii mai reticenţi în faţa sarcinii.
Extindere
Text meditativ
Tema pentru acasă: Selectează, consultând sursetipărite şi electronice, un proverb care s-ar referi la temarelaţiei oamenilor cu animalele. Scrie un text
meditativ/reflexiv/argumentativ în baza acestuia.
21) Scrierea în baza unui citat
Obiectivul acestei lecţii este asimilarea unor strategii deabordare a citatului.
EvocareTehnica Lasă-mi mie ultimul cuvânt!
Algoritm:
I. Profesorul distribuie fiecărui elev câte o fişă, pe careacesta scrie proverbul ales şi semnează.
II. Fişele sunt aşezate pe masa profesorului, amestecateşi este extrasă una dintre ele.
III. Profesorul citeşte proverbul de pe fişă, numeşte elevula cărui fişă a fost extrasă şi se convinge (întrebând) că/dacăalţi elevi nu au ales acelaşi proverb. Toţi cei care au scrisacasă în baza proverbului ales nu vor participa la discuţie.

95

IV. Proverbul ales este luat în dezbatere, într-o tehnică dediscuţie liberă sau ghidată.
V. Când se observă că elevii şi-au epuizat ideile,celui/celor care au ales proverbul li se dă „ultimul cuvânt”: eiîşi citesc textele scrise acasă.
VI. Profesorul generalizează şi subliniază diferenţa dintre
improvizaţia orală în clasă şi lucrarea executată acasă.52
Realizare a sensului
Tehnica Citate [Formare, 43; 176]
Algoritm:
I.
Profesorul afişează câteva citate selectate dedânsul, în diferite locuri din clasă. Citatele vor fi
plasate la distanţă considerabilă unul de altul, înlocuri accesibile.
De exemplu:
Măreţia unei naţiuni şi
progresul ei moral pot fimăsurate prin felul în caresunttratateanimalele.
Mahatma Gandhi
Educaţia face diferenţa
dintre oameni şi animale.
CiceroPână când nu iubeşti unanimal, o parte a sufletuluirămâne adormită.
Anatole France

Câinele,singuravieţuitoare care a dus laperfecţiune vocaţia prieteniei.
Vasile Ghica
La zoo, toate animalele
Animalele sunt prietenii
au o ţinută decentă, cu perfecți: nu pun întrebări și
excepţia maimuţelor. Simţi că nu critică. George Eliot
omul e pe aproape. Emil
Cioran52

Trebuie să recunoaştem că există riscul de a da peste o lucrare sub nivelul
celor discutate în clasă: e şi aceasta o realitate a şcolii.

96II. Se parcurg toate citatele şi elevii trebuie să aleagă
unul, pe care ar vrea să-l ia în discuţie.
III. Are loc votarea cu picioarele53: fiecare merge lacitatul ales, iar cei adunaţi sub un citat îl analizează şi
formulează o opinie în privinţa lui. Aria de discuţii este acord– dezacord; argumente pro – contra; exemple care îl
confirmă.
IV. La expirarea timpului afectat, fiecare grup are
cuvântul.
Reflecţie
Tehnica Pătratul lui Descartes
Tehnica se aplică pentru a-i ajuta pe elevi să discearnă
între cauză şi efect, să delimiteze ceea ce constituie o premisă
şi ceea ce este rezultatul. Se ia în discuţie o afirmaţie, odecizie, o recomandare şi se examinează din patru unghiuri/perspective:
Ce va fi dacă aceasta se va Ce nu va fi dacă aceasta seîntâmpla?
va întâmpla?
Ce va fi dacă aceasta nu se va Ce nu va fi dacă aceasta nuîntâmpla?
se va întâmpla?

Pentru aplicarea tehnicii, vom utiliza citatul cel mai scurt
şi simplu ca enunţ: Educaţia face diferenţa dintre oameni şi
animale.
Algoritm:

53

Situaţia pentru care trebuie să fie pregătit profesorul e că unele citate vor
fi mai populare decât altele, dar e una firească, din moment ce le permitem
elevilor să aleagă, nu îi distribuim numărând de la 1 la 6. Rămâne de datoria
noastră să nu lăsăm neobservate citatele pe care nu le-a ales nimeni, ci să levalorificăm, cu o ocazie.

97

I. Elevii sunt împărţiţi în 4 grupuri. Dacă în clasă suntpeste 32 de elevi, alcătuiţi 8 grupuri, fiecare sarcină fiind
dublată.
II. Fiecare grup primeşte o parte a sarcinii: aceea de a
examina citatul în lumina întrebării care le-a revenit. Întregpătratul este desenat pe tablă şi, la expirarea timpului afectat
sarcinii, grupul va delega o persoană care va scrie răspunsul încaseta respectivă.
De exemplu:
Grupul I
Grupul II
Ce se întâmplă într-o
Ce NU se întâmplă într-o societate
societate în care Educaţia în care Educaţia face diferenţa dintre
face diferenţa dintre oameni oameni şi animale?
şi animale?
.......................................................
....................................... ..................
.................................
.......................................................
....................................... ..................
..................................

Grupul III
Ce se întâmplă într-osocietate în care NU
educaţia facediferenţa
dintre oameni şi animale?
...............................................
.............................................

Grupul IV
Ce NU se întâmplă într-o societate
în care Educaţia NU face diferenţa
dintre oameni şi animale?
...............................................................
.............................................................

III.
După ce fiecare grup şi-a scris varianta de răspuns,
profesorul va dirija examinarea variantelor şi toţi se vor
convinge că sarcina este realizată corect.
IV.
Profesorul nu va rata ocazia de a demonstra cât deeficientă este tehnica, aplicată pentru examinarea holistică aunei afirmaţii sau a unei propuneri.
98

Extindere
Text de ficţiune (Dacă...)Tema pentru acasă: Dezvoltă una dintre premiseleanalizate în clasă de grupurile III sau IV într-un text deficţiune (de imaginaţie), în volum de 250-300 de cuvinte,
imaginându-ţi cum ar arăta societatea respectivă.
Profesorul va verifica şi va evalua cu notă aceste lucrări.
22) Scrierea în baza textului poetic (I)Obiectivul acestei lecţii este dezvoltarea mesajului unui
text poetic.
Deoarece am optat, în cadrul acestui curs, pentru textele
de dimensiuni mici, vom lucra acum cu haiku-uri.
Scrierea în baza textului poetic va avea ca reper ideea
aşa-numitei reacţii a cititorului, un metatext realizat imediatdupă prima întâlnire cu textul dat, dar va continua cuinterpretări şi comentarii (profund) personalizate, evitândterminologia literară şi punând accent anume pe scrierea
inspirată de imaginea artistică de gata.
EvocareTehnica Văd. Aud. SimtÎnainte de a purcede la evocare, profesorul va solicita
elevilor să construiască în caiete un tabel cu 2 linii şi 3
coloane:
Văd
Aud
Simt
Profesorul va propune elevilor să asculte cântecul uneipăsări54 (într-un secol atât de tehnologizat, credem că nu esteo problemă să se organizeze audierea unui cântec – deprivighetoare, de mierlă, de scatiu, de ciocârlie – preţ de 2-3
minute). Fără a discuta şi fără a adresa întrebări, elevii
54

De alegerea pe care o va face profesorul nu depinde, de fapt, esenţa
exerciţiului, de aceea poate că nu trebuie precizat din start ce pasăre este,
pentru a nu canaliza într-o anumită direcţie reacţia elevilor.

99

completează în linişte tabelul: ce au văzut; ce au auzit; ce ausimţit pe parcursul audiţiei?.
La expirarea timpului, profesorul solicită lectura celor
scrise. Se poate citi în lanţ, pe rând, fiecare coloană; se pot
asculta doar doritorii, cu toate trei notiţele. Oricum,
importanţa acestei intrări în temă este de netăgăduit în
perspectiva a ce se va întâmpla în continuare la lecţie. Pe
parcursul lecturii se va observa dacă elevii au identificatcântăreţul şi ştiu cum arată. Profesorul va fi pregătit să-idemonstreze imaginea şi să-i divulge identitatea.
Realizare a sensului
Tehnica Circuite integrate
Algoritm:
I. Se lucrează în 4 grupuri.
II. Profesorul dispune de 4 poezii şi 4 postere, iar fiecare
grup are markere de o singură culoare.
III. Situate în patru locuri distanţate din clasă, grupurile
primesc câte o poezie (un haiku), pentru care urmează să scriepe poster cuvinte, sintagme, enunţuri care, în viziunea lor,
exprimă mesajul acestei poezii.
IV. La semnalul profesorului, grupurile trec de la unposter la altul, citesc poezia de acolo, citesc cele scrise decolegi, discută şi completează cu markerele lor. Procedura
durează până când fiecare grup a circulat pe la toate posterele
şi a lucrat cu toate poeziile.
V. Când fiecare grup a revenit la posterul şi poeziainiţială, elevii au timp să discute ceea ce se află pe poster, săsistematizeze ideile şi să formuleze, împreună, mesajul
sintetizat al acestui text.
Varianta I (pentru primele clase de gimnaziu)
SUNT PĂSĂRI...
Doamne, sunt păsări carecântecul, cânteculşi l-ar uita?

CÂNTECUL
Nu aripa, cântecul,cântecul înalţă
pasărea-n cer.
100

Vasile Romanciuc
TEXTULDe parcă şi-ar citi
din stele textulcântă-n sus privighetoarea.
Ion Hadârcă

Vasile Romanciuc
CIOARAPe zăpadă, o cioară –ca un gând negru-ntr-ozifrumoasă.
Vasile Romanciuc

Varianta II (pentru ultimele clase de gimnaziu)
Elevii lucrează cu acelaşi text, dar completează 4 postere,pe care răspund la întrebările:
Posterul 1: Care este tema textului?
Posterul 2: Ce motive literare desprindeţi din text?
Posterul 3: Ce sentimente ale eului aţi perceput?
Posterul 4: Care este mesajul textului?
CER CU PĂSĂRI
Păsările cerului se împrăştie-n cer
jivinele pământului se risipesc pe pământ
şi nu se mai întorc
să-şi revadă cuibul, nici părinţii.
Numai fiii omului se întorc,
din toate colţurile lumii,
în pragul iernii se întorc
să-şi revadă casa şi să-şi îngroape părinţii.
Nichita Danilov
Reflecţie
Dezvoltarea mesajului
Elevii au timp pentru redactarea individuală a unui
text în care să dezvolte mesajul poeziei ce i-a revenit grupului
lor.

101

Acest mesaj, pe care îl au gata formulat, va fidesfăşurat într-un text reflexiv, raportându-se la experienţa deviaţă şi de cititor.
Lucrările vor fi citite în grupurile de bază.
ExtindereRecital tematic
Tema pentru acasă: Selectează, apelând la creaţia
oricărui poet de limbă română, o poezie cu mesajul raportat
la trecerea timpului. Formulează mesajul şi scrie-l pe o foaiedetaşabilă, alături de titlul poeziei şi numele autorului.
23) Scrierea în baza textului poetic (II)Obiectivul acestei lecţii este scrierea reflexivă în baza
textului poetic.
EvocareTehnica Asalt de idei/brainstorming
Algoritm:
I. Profesorul intenţionează să discute cu elevii poezia lui
Nichita Stănescu:Dacă timpul ar avea frunze –Ce toamnă!
II. Prin urmare, demonstrează sau scrie pe tablă poezia şilasă timp pentru formularea mesajului: (1) individual, (2) înperechi, apoi (3) în grupuri de 4.
III. Fiecare grup de 4 prezintă formula sa.
IV. Fiecare variantă se discută.
Realizare a sensului
Recital tematic
Profesorul îi roagă pe elevi să găsească tangenţe între
poeziile selectate de ei şi poezia lui Nichita Stănescu. Cel careo formulează îşi prinde foaia cu tema de acasă pe tablă şiciteşte expresiv poezia sa.
Colegii şi profesorul pot adresa întrebări de precizare.
Profesorul oferă feedback fiecărui elev.
Reflecţie

102

Tehnica Jurnalul triplu/Agenda în trei părţi [Formare,
182]
Algoritm:
I. Profesorul solicită fiecărui elev să construiască, pe ofoaie detaşabilă, un tabel cu 3 coloane şi 2 linii.
CitatulComentariul
Comentariul
propriu
colegului

Din textul oferit de profesor (scris pe tablă,distribuit pe foi sau proiectat pe ecran), fiecare
elev alege un citat, pe care îl scrie în primacoloană şi îl comentează.
***Tragi la o parte perdeaua de pâclă,Minunându-te de zarva de pe maidan…
Ce simplă e viaţa – o sferă de sticlă
În palma unui copil de un an.

II.

Te-ntrebi uneori despre bradul din munte:
Ce-i ţine sufletul tânăr şi drept?
Ce multă e viaţa – ca un grăunte
În palma unui bătrân înţelept.
Vasile Romanciuc
III. După ce a comentat, schimbă foaia sa cu a coleguluide bancă, citeşte ceea ce a selectat colegul, comentariul
acestuia, iar în coloana a treia comentează şi el citatul, dar şi
comentariul primului.
IV. Foile revin la autori.
V.
Fiecare citeşte comentariul primit.

103VI. Profesorul se documentează cu privire la opţiunile
elevilor şi le dă cuvântul, în ordinea apariţiei în text asecvenţelor selectate55.
VII. În final, se încearcă diferite variante de titluri pentru
această poezie.
Extindere
Text meditativ
Tema pentru acasă Meditează, în text coerent de 1
pagină, asupra proverbului Pomii cei mai bătrâni au fructele
cele mai dulci.
24) Scrierea în baza textului narativ (I)Obiectivul acestei lecţii este elaborarea unui text narativ,
inspirat de alt text narativ.
EvocareTehnica Asocieri forţate [Formare, 75]56
Prezentarea temei de acasă şi discuţia îi va aduce pe elevi
la subiectul textului ce va fi citit în continuare. De aceea
profesorul va solicita completarea în plen a tabelului
asocierilor forţate, cu examinarea următorilor termeni: pomibătrâni – oameni bătrâni. În comparaţie cu asocierile libere,care pot fi absolut inexplicabile („Eu aşa m-am gândit; nuştiu de ce mi-a venit în minte”), asocierile forţate trebuie săaibă la bază o tangenţă, o explicaţie logică, o argumentare aideii promovate.
Propunându-le elevilor să exerseze asocierea forţată
dintre doi termeni, profesorul va alege cuvinte ale căror
noţiuni au, din start, ceva comun, vizibil la prima privire.
Sarcinile mai complicate şi asocierile mai complexe vor veni
mai târziu, când elevii vor asimila algoritmul procedurii.
55

În cazul unor texte de asemenea dimensiuni, există perspectiva unor
numeroase coincidenţe, dar toţi elevii care vor să citească trebuie să o facăla momentul potrivit, nu post factum.
56
Despre conexiunile forţate şi gândirea asociativă citiţi şi: Guy Claxton şiBill Lucas, Fiţi creativi! [Creativi, 196 şi urm.]; Ana Stoica-Constantin,
Creativitatea pentru studenţi şi profesori, p. 55 şi urm.

104

I.

Algoritm:
Se completează coloana centrală a tabelului,răspunzând la întrebarea: Ce este comun pentru pomiibătrâni 57 şi oamenii bătrâni?

Pom bătrân
SpecificComun

Om bătrânSpecific

Este de folos.
E de mult timp aici.
Este bolnav.
Tinerii se supără peel.
După epuizarea ideilor, se revine la fiecare linie acoloanei centrale şi se examinează diferenţele.
Pom bătrânComun
Om bătrânSpecificSpecific
Aduce roade.
Este de folos.
Ajută, dă sfaturi.
A fost sădit în
E de mult timp aici. A construit această
acest loc.
casă.
I se taie crengile Este bolnav.
Face tratamente.
uscate.
Le face umbră
Tinerii se supără pe
Se mişcă încet şi
pomilor tineri.
el.
este neputincios.
II.

Când tabelul a fost completat, elevii vor fi lăsaţi săspună singuri, aşa cum văd ei lucrurile: are şi lumea vegetală,şi cea umană aceleaşi probleme?
Realizare a sensului
57

Plasarea pomilor pe prima poziţie este explicată prin faptul că elevii au
avut pentru cercetare un proverb care, aparent, se referea la pomi. Transferul
la oameni este un obiectiv al lecţiei date.

105

Tehnica Presupunerea prin termeni [Formare, 156]
Algoritm:
I.
Profesorul le propune elevilor să-şi imagineze ce sepoate întâmpla într-o povestire pentru care termenii-cheie
sunt: bunic, motan. Exerciţiul este mai distractiv dacă seproiectează imaginile, iar elevii trebuie să sesizeze o legătură
între acestea:

II. Sunt ascultaţi mai mulţi elevi cu variantele lor.
III. Când nu mai sunt doritori de a-şi prezenta schiţele, seciteşte textul:
106

Un bătrân pensionar, simţindu-se inutil în casa în caretoţi, mari şi mici, sunt prea ocupaţi pentru a-l lua în seamă, sehotărăşte să meargă să trăiască printre pisici. Zis şi făcut.
Merge în Piaţa Argentina (suntem la Roma), trece pe subbara de fier care desparte strada de zona arheologică,regatul felinelor abandonate, şi iată-l transformat într-un
frumos motan cenuşiu. La sfârşitul cuvenitei serii de aventuri,
el se întoarce acasă. Ca pisică, însă. Şi aşa, este acceptat şirăsfăţat. Fotoliul frumos, mângâierile, laptele şi cărniţa suntpentru el. Ca bunic, nu însemna nimic pentru nimeni; ca
pisoi, este în centrul atenţiei.
Gianni Rodari
IV.
Elevii revin la presupunerilor lor iniţiale şi determină
cine a fost mai aproape de imaginaţia scriitorului.
Reflecţie
Tehnica Cap şi pajură
Exerciţiul este menit să pună accentele pe cauza şiefectul unor acţiuni ale omului.
Algoritm:
I. Se lucrează în 4 grupuri, egale numeric. Fiecare grup
primeşte o foaie de poster.
II. Elevii din primul şi al treilea grup, independent,
completează posterul cu idei-răspunsuri la întrebarea desprecauza58 acestei situaţii – De ce motanul este mai mult luat înseamă decât bunicul? (De exemplu, un elev scrie: „Pentru că
motanul e ceva nou, ca o jucărie”.)
III. Elevii din grupul al doilea şi al patrulea, independent,
completează posterul cu idei-răspunsuri la întrebarea despre
efectul acestei situaţii – De ce, ca motan, bătrânul este mai
fericit decât ca bunic? (De exemplu, un elev scrie: „Pentru cătoţi comunică cu el”.)
58

Trebuie să fim pregătiţi pentru faptul că elevii nu prea disting cauza deefect şi, la necesitate, să exersăm în plen câte un enunţ.

107

IV. Acum se schimbă posterele: grupul 1 cu 2, 3 cu 4,
pentru ca acei care au avut de examinat cauza să vadă efectulşi să formuleze o cauză pentru acel efect, şi invers. Este
comod dacă acum se scrie cu alte culori pe fiecare poster.
V. La afirmaţia citată mai sus drept explicaţie a cauzei,
alt grup vede efectul: Degrabă se vor sătura şi de motan.
VI. La afirmaţia citată mai sus drept explicaţie a efectului,
alt grup vede cauza: Este mai uşor să asculţi torsul motanului
decât observaţiile bunicului.
VII. Posterele revin la grupurile iniţiale şi elevii
examinează ofertele colegilor.
VIII. În final, fiecare grup va citi un exemplu corect şi
adecvat de pe posterul său.
ExtindereContinuarea naraţiunii: deznodământul
Tema pentru acasă Continuă textul cu unul-douăalineate, pornind de la ideea că într-o zi bunicul redevine om:
ce se va întâmpla?
25) Scrierea în baza textului narativ (II)Obiectivul acestei lecţii este redactarea textului propriu.
EvocareTehnica Revizuirea circulară [Formare, 182]
Algoritm:
I. Elevii se aşază în grupuri de câte 4-5, stabilind
ordinea în care vor circula lucrările în grup: în sensul acelor
de ceasornic.
II. Fiecare lucrare scrisă acasă (cele 1-2 alineate) areataşată o foaie curată şi o clamă.
III. Fără a discuta, elevii îşi transmit pe cerc lucrările şi lecitesc.
IV. După ce fiecare a citit prima lucrare, scrie pe foaiesugestiile şi observaţiile59 pe care intenţionează să i le facă59

Sugestiile şi observaţiile se vor referi atât la conţinutul naraţiunii
improvizate acasă, cât şi la aspectele ce ţin de corectitudine.

108colegului, pliază foaia ca să nu se vadă ceea ce a scris, prinde
cu clama şi transmite caietul cu foaia colegului din stânga.
V. În orice moment al activităţii, fiecare elev are un caiet
pe care îl citeşte sau în legătură cu care scrie pe foaia ataşată.
VI. Caietul cu foaia sa circulă mai departe, făcând toţipaşii necesari până să ajungă la autor.
VII. Când au fost citite toate lucrările din grup, elevii au
timp să citească observaţiile (dar încă nu purced la redactarealucrării).
Realizare a sensului
Tehnica Cercul
Algoritm:I.
Toţi sunt aşezaţi pe cerc şi se stabileşte ordinealuărilor de cuvânt (pe cerc, în sens orar).
II.
Paralel, există un obiect (stilou, jucărie etc.) pe care îlţine în mână cel care vorbeşte şi doar el are dreptul la cuvânt.
O dată cu transmiterea obiectului, se transmite şi dreptul la
exprimarea opiniei.
III.
Profesorul abordează un subiect, iniţiind o discuţie
sau solicitând definirea conceptelor cunoscute.
IV.
În cadrul cercului, toţi participanţii, pe rând, înconsecutivitatea în care sunt aşezaţi, vorbesc la subiect, fie că
vin cu o idee nouă, fie că se pronunţă în continuarea celor
remarcate de colegi. Nimeni nu se poate eschiva atunci când îivine rândul!
V.
Discuţia se încheie când toţi s-au pronunţat în
problema abordată.
VI.
După ce se încheie un cerc, se analizează şi segeneralizează ideile acumulate în acest fel.
Profesorul va dirija acumularea + discutarea
sugestiilor şi observaţiilor pe care elevii le-au primit de lacolegi. Pe cerc, fiecare dintre ei va alege o sugestie sau
observaţie pe care vrea să o discute.
De exemplu:

109

Primul elev este de acord că motivul formulat de el
pentru care nepoţii îl vor lua în seamă pe bunic (li se va facedor) nu este convingător. El îi întreabă pe colegi: ce motive au
invocat dânşii?
Un elev desemnat scrie pe tablă întrebarea: Ce motive i-ar
face pe ai casei să-l respecte pe bunic?
Cel mai important în acest moment este ca fiecare
elev să se detaşeze de faptul cine anume i-a făcut sugestia sau
observaţia şi să se concentreze pe ideea cum ar putea să ţinăcont de ea.
Reflecţie
Redactare
Elevii au timp ca să rescrie lucrarea, pentru a o prezenta
profesorului spre verificare. Ca sarcină suplimentară, le putem
cere să-i dea un titlu poveştii.
Profesorul va aprecia cu notă fiecare lucrare.
Extindere
Tema pentru acasă: Documentează-te cu privire ladinozauri. Organizează-ţi informaţia în caiet, într-o formă
grafică (arbore, ciorchine, floare de nufăr, explozie stelară,păienjeniş etc.).
26) Dezvoltarea unei imagini
Obiectivul acestei lecţii este scrierea narativă în baza
unui text mic.
EvocareTehnica Clustering [Formare, 129]
Deoarece tema dată pentru acasă era de a se
documenta cu privire la dinozauri, acum profesorul este în
drept să solicite reorganizarea informaţiilor de care dispun
elevii.
Pentru a puncta câteva repere în determinarea
semnificaţiilor pe care le poate avea un dinozaur – deja ca
imagine şi simbol –, vom întreba: Ce cred că poate simboliza
un dinozaur ca obiect sau ca imagine? Frontal sau în grupuri,
se completează cu sintagme ori cuvinte un spaţiu indicat pe
110tablă şi apoi se construieşte clusteringul/se ţese păienjenişul:elevii trag linii şi explică legătura dintre anumite valorisimbolice ale dinozaurilor60 (timpuri preistorice, săpături
arheologice, fosile, rapacitate, dimensiuni mari, tiranie,agresivitate, ferocitate, epocă antedeluviană, dobitocie,
grosolănie, neîndemânare etc.).
Profesorul urmăreşte ca orice linie să primească oexplicaţie („Leg dimensiuni mari de neîndemânare, fiindcă ei
sunt neîndemânatici din cauză că sunt masivi.”) şi nu
stimulează deschiderea dezbaterilor.
Realizare a sensului
Tehnica Grila lui Quintilian
Când tot ce ştim şi ne imaginăm despre dinozauri a fost
trecut în revistă, propunem pentru scrierea ghidată textul celui
mai scurt roman din istoria literaturii, aparţinând prozatorului
Augusto Monterosso61:
DINOZAURUL
Când se trezi, dinozaurul mai era acolo.
Pentru ghidarea scrisului, vom utiliza Grila lui
Quintilian: un tabel în care introducem întrebări de diferită
factură şi înscriem răspunsurile, cercetând în cele mai mici
detalii un subiect.
Profesorul va dicta pe rând întrebările şi va da explicaţii,după caz. Elevii vor oferi răspunsuri individuale la fiecareîntrebare şi le vor face publice doar la încheierea exerciţiului –ceea ce înseamnă că pe parcurs fiecare îşi construieşte oviziune proprie asupra cronotopului şi personajelor acestuiroman, fără a fi influenţat de colegi:

60Dacă elevii sunt în primele clase de gimnaziu, se poate întâmpla sărămânem la acumularea de informaţii.
61
Publicat în 1959, în limba spaniolă. Originar din Honduras, AugustoMonterosso a trăit în Guatemala.

111

Întrebarea
Cine se trezi? (Elsau ea, om sau
animal; oricine, înafară de narator.)
Cât timp a dormit?
Unde „acolo” eradinozaurul?
Cum
arăta
dinozaurul?
Cefăceadinozaurul?
La ce se poateaştepta cel care „setrezi”?
Etc.

Răspunsul elevului

Doar după ce fiecare elev a răspuns individual laîntrebări, profesorul va trece în revistă ideile tuturor. Înaceastă situaţie, când toţi elevii au răspuns la aceleaşi întrebări
şi au respectat o ordine, este suficient ca fiecare să-şi citească
răspunsurile, fără a relua întrebările. Elevii pot să-şi adreseze
reciproc întrebări de precizare; o poate face şi profesorul – fie
pentru a încuraja un elev să dezvolte o idee interesantă, fie
pentru a-i arăta subtil că textul are inadvertenţe.
Generalizând, vom remarca modul în care elevii şi-au
putut pune în lumină gândirea divergentă, capacitatea deimprovizaţie.
Reflecţie
Studiu de caz
Se expune cazul:
În timpul unei călătorii cu trenul prin Europa, un turist
trebuie să aştepte într-un oraş necunoscut conexiunea în
direcţia necesară. A ieşit în faţa gării şi a văzut că acolo e ostatuie a unui dinozaur. Întreabă imediat de un localnic prin112

ce şi-a meritat dinozaurul statuia şi primeşte răspunsul:„Oraşul nostru prosperă datorită acestui dinozaur.”
Imaginaţi-vă, analizând diferite variante, care ar putea fi
contribuţia dinozaurului la prosperarea oraşului.
Algoritm:
I. Lucrând în grupuri de câte 4-5, elevii cercetează
datele problemei şi listează o serie de motive cu explicaţii.
II. Grupurile prezintă pe rând explicaţiile: mai întâi,
fiecare enunţă cea mai plauzibilă explicaţie, apoi urmează
runda a doua..., fără a repeta şi până la epuizarea ideilor.
III. Se realizează votarea pentru desemnarea celei mai
acceptabile idei.
IV. Această idee devine suport pentru realizarea temei deacasă.
ExtindereJoc de rol
Tema pentru acasă: Elaborează schiţa verbală a unuimonument dedicat animalelor domestice sau celor decompanie (în general sau concret unuia dintre ele).
Această temă nu va fi verificată expres, ci faptul că
elevul se va gândi la subiect îl va ajuta la evaluarea ceurmează.
27) Evaluarea unităţii didacticeObiectivul de evaluare este elaborarea eseului reflexiv.
1) Examinează unul dintre proverbe (laalegere):Când ai în casă pisică bătrână, păzeşte oala cu
smântână.
Nu da pâine câinilor străini, că te latră ai tăi.
Frâul de aur nu face calul mai bun.
în conformitate cu algoritmul dat:
1. Tema proverbului.
2. Situaţia care a dus la formularea proverbului.
3. Exemplu din viaţă sau din literatură când s-a
confirmat veridicitatea proverbului.
113

4. Mesajul proverbului.
2) Scrie un eseu reflexiv, pe 2 pagini de caiet, înbaza proverbului.
N.B.! Analiza acestor probe de evaluare recomandăm să
se facă în formă de discuţie liberă în grupuri, la începutullecţiei viitoare: elevii îşi examinează lucrările, citesc cu voce
unele secvenţe şi observă cum au depăşit colegii lor anumite
dificultăţi de aplicare a algoritmului.
Modulul V.
Scrierea care valorifică experienţa proprie
Consemnează cele trăite!
Fericirea este armonia dintre ceea ce gândești,ceea ce spui și ceea ce faci.
Mahatma Gandhi
Am păstrat intenţionat acest aspect la capătul experienţei
de scriere creativă, pentru că este valorificat parţial şi decurriculumul disciplinar (în care atestăm texte considerate a fiutile pentru formarea culturii comunicării: autobiografia,
biletul, scrisoarea familială, scrisoarea de felicitare,discursul de felicitare, forumul de discuţie, descrierea,anunţul, reportajul, CV-ul). După ce a tot tatonat terenul
scrierii, deseori imitând vocea altor naratori, elevul ajunge săse vadă şi pe sine autor plenipotenţiar, dar aceasta nuînseamnă că nu va avea sugestii, repere sau algoritmi, ci doar
că va recurge mai des la persoana I.
Revenirea, pe altă buclă a spiralei, la unele tehnici descriere nu trebuie să deranjeze, deoarece ar fi lipsit deseriozitate să credem că tehnicile de ghidare a imaginaţiei şide elaborare a textelor au fost deja asimilate, după o singură
exersare. Dar ne rămâne speranţa că succesul elevilor în raport
cu unele dintre acestea, surprinderea lor că pot scrie dacă sunt114

ghidaţi şi călăuziţi i-ar motiva să-şi îndrepte din nou gândul şipana spre ceea ce le-a fost util. Şi astfel, tehnici care laînceput erau exersate doar ghidat, în cadrul lecţiei, vorîmbrăca haina unor competenţe care nu mai au nevoie deindicaţii şi algoritmi, vor deveni parte a bagajului lor
intelectual şi a stilului lor de lucru.
28) Scrierea despre sine (I. Stări şi emoţii)Obiectivul acestei lecţii este verbalizarea stăriloremoţionale.
EvocareTehnica Termometrul emoţional
Algoritm:
I. Profesorul afişează o listă cu substantive care numescstări sau/şi sentimente, într-o ordine ce ar demonstra creşterea
sau descreşterea intensităţii lor, în raport cu axa 0 (care este
numită indiferenţă).
II. Elevii primesc câte o fişă adezivă, pe care îşi scriu
numele.
III. Ei parcurg independent lista şi decid care cuvânt leexprimă astăzi starea emoţională.
IV. Fiecare elev trece la tablă şi îşi lipeşte fişa cu numeleîn dreptul cuvântului ales.
V. Este doar o trecere în revistă a stărilor şi de aceea
profesorul nu comentează şi nu cere comentarii.
+ 50° Extaz+ 40° Triumf+ 30° Bucurie+ 20° Împlinire+ 10° Mulţumire
0°Indiferenţă
- 10° Enervare- 20° Supărare
- 30° Tristeţe
- 40° Durere- 50° Disperare
115

Realizare a sensului
Tehnica Pixuri în pahar [Formare, 73; 147]
Tehnica presupune că elevii discută civilizat un subiectenunţat de profesor, iar dirijarea discuţiei se face cu ajutorul
unui pahar, în care doritorii de a lua cuvântul îşi pun pixurile.
În cazul nostru, acum – după ce toţi elevii şi-au prins fişa cu
numele în dreptul stării pe care o identifică azi – profesorul arvrea să-i lase să-şi exerseze inteligenţa emoţională,verbalizând ceea ce simt.
Algoritm:
I.
Profesorul îi invită pe elevii care vor dori săvorbească despre stările lor emoţionale să-şi pună pixurile în
paharul de pe masa sa şi dă start discuţiei când nu mai vine
nimeni.
II.
Profesorul ia câte un pix din pahar, îl demonstrează
clasei şi stăpânul acestuia are cuvântul.62 Elevul vorbeşte atâtatimp cât are ceva de spus sau până când profesorul îiînapoiază pixul.
III.
Dacă, atunci când este invitat să vorbească, un elev nu
mai are nimic de spus, el pur şi simplu îşi ia înapoi pixul.
IV.
Când toate pixurile au fost înapoiate stăpânilor,
profesorul poate examina lista: au fost stări emoţionale în
dreptul cărora s-au prins fişe, dar nimeni nu a vorbit? Doresc
acum aceşti copii să relateze ceva clasei? Nimeni nu trebuie
obligat să vorbească, însă, dacă este cineva care vrea să spună
ceva, se oferă din nou paharul şi se pun pixurile.
V.
Acum elevii au 3-5 minute la dispoziţie, pentru ascrie, fiecare, indiferent dacă a vorbit sau nu, despre starea sa,
într-un text coerent.

62

Recomandăm să limitaţi la un minut intervenţiile verbale. Dacă nu
stabiliţi această limită de timp, atunci semnalul că un elev nu mai are voie
să vorbească (nu are ce spune, bate apa în piuă) este returnarea pixului: din
moment ce profesorul i-a înmânat pixul, e ca şi cum i-ar fi închis
microfonul.

116

VI.
Ţine de proiectul profesorului şi de managementul
timpului său dacă ascultă câţiva elevi în plen sau îi lasă săfacă schimb de texte în perechi/în grupuri mici. Important esteca textul scris să nu rămână literă moartă, să fie împărtăşit
cuiva.
Reflecţie
Tehnica Asocieri libere [Formare, 185]
Algoritm:I.
Se revine la lista stărilor din Termometrul emoţional.
Acestea primesc un număr.
1) Extaz2) Triumf
3) Bucurie4) Împlinire5) Mulţumire6) Enervare7) Supărare
8) Tristeţe
9) Durere10) Disperare
II.
Elevii numără de la 1 la 10 şi fiecare se ocupă acum
doar de starea care i-a revenit.
III.
Sarcina este să facă asocieri libere între această stareşi unele obiecte concrete din lumea înconjurătoare. După 1
minut, trec la tablă şi scriu denumirile obiectelor-asocieri.
IV.
Revin la loc şi, fiecare în caietul propriu, dezvoltă
asocierea care i se pare cea mai reuşită (din întreaga listă).
Extindere
Tema pentru acasă
1) Intitulaţi textul dat, fără a relua vreun cuvânt dinpoezie:***În clipe de tristeţe şi de singurătate
şi piatra de pe suflet mi-ajunge de-o cetate.
(Vasile Romanciuc)1172) Argumentaţi-vă într-un enunţ opţiunea.
29) Scrierea despre sine (II. Experienţe)Obiectivul acestei lecţii este îmbinarea ficţiunii cu
realitatea, într-un text despre sine.
N.B.! Neverificarea temei de acasă este intenţionată.
Elevii vor avea nevoie de ea imediat ce vor purcede la tehnicade evocare.
EvocareJocul Mesaj în sticlă
Jocul presupune elaborarea unui text coerent de scrisoare
despre sine, în următoarele circumstanţe:1. Călătoreai cu o ambarcaţiune maritimă din Europa
spre Australia. Corabia a naufragiat. Te-ai salvat pe o insulă
nelocuită.
2. Eşti singur/ă pe această insulă. Nu poţi dialoga în
vreun fel cu lumea, dar îi poţi comunica despre tine.
3. Ai la dispoziţie diferite obiecte din bagajele pe carevalurile le-au adus la mal, printre care hârtie, ustensile descris, o sticlă, un dop etanş pentru ea, ceară.
4. Decizi să scrii un bilet şi să-l pui în sticlă. În speranţa
că sticla va fi pescuită de cineva, scrie un mesaj despre tine,cel de astăzi, despre starea ta. Semnează.
5. La expirarea timpului rezervat, profesorul adună
biletele şi le lasă pe masa sa.
Realizare a sensului
Jocul Linia vieţii
Algoritm:
I. Elevii trasează o linie verticală, împărţind în douăfoaia de caiet.
II. În partea din stânga liniei, numesc 3-4 dintre cele mai
importante evenimente din viaţa lor: cu cât evenimentul esteconsiderat de elev mai important, cu atât mai sus va fi scris.
III. În partea dreaptă a foii, simetric cu evenimentele, se
scriu emoţiile pe care le au acum în raport cu respectivele
evenimente.
118

De exemplu:
Premiul marela concursul raional
Mândriede muzică populară.
Absolvirea şcolii primareÎmplinire
doar cu note de „9” şi „10”.

Admiterea în clasa a V-aSatisfacţie
a acestui liceu.
Renunţarea la sport, din cauzabolii.
RegretIV. Acum elevii urmează să-şi compare liniile şisă discute despre experienţele trăite. Lăsaţi suficient
timp, pentru ca fiecare să discute cu 2-3 colegi.
Reflecţie
Tehnica Pagina de jurnal [Formare, 102]
Algoritm:
I. Dintre evenimentele trecute în revistă, elevii vor alege
unul (şi aici au deplina libertate a alegerii), despre care vor
scrie „ca într-un jurnal”, parcă ar fi în seara zilei respective, ce
119li s-a întâmplat. Genericul acestei pagini de jurnal este O ziunică din viaţa mea.
II. Propunem mai jos o listă de întrebări [adaptat dupăMunteanu, 53], care i-ar putea ajuta să scrie mai sigur: În ce fel a fost această zi „unică”, „diferită”?
 Care au fost evenimentele principale ale acestei zile?
 Cum m-am simţit în ziua respectivă?
 Ce emoţii pozitive am trăit?
 A fost ceva care mi-a provocat emoţii negative?
 Ce am învăţat din această experienţă?
III. Când timpul rezervat scrierii a expirat, profesorul va
da cuvântul doritorilor de a citi. Dacă doritori sunt mulţi, iar
timp – puţin, elevii vor citi în grupuri mici şi vor acorda un
feedback colegial pe loc, iar în plen se vor citi selectiv câteva
lucrări.
Extindere
Modificarea mesajului
Tema pentru acasă: Luaţi de pe masa profesorului unbilet al cuiva dintre colegi, fără să alegeţi. Redactaţi acasă, înbaza lui, o postare în reţelele de socializare, având acelaşi
conţinut, mesaj şi autor.
Profesorul va verifica şi va da note pentru respectarea
cerinţelor.
La temă, elevul va anexa biletul primit.
30) Scrierea despre sine (III. Planuri şi
perspective)
Obiectivul acestei lecţii este redactarea textelor deautoprezentare.
EvocareTehnica Iarmarocul de virtuţi
Algoritm:
I. Titlul tehnicii presupune că toţi elevii au calităţi deoferit şi calităţi de procurat/dezvoltat. Elevii au la dispoziţie
câte o foaie A4.
120

II. Pe foaie, elevul va scrie lizibil, cu litere mari, uncuvânt care numeşte una dintre virtuţile/calităţile sale (se va
opera cu substantive). Semnează pe verso.
III. Foile se afişează la tablă (la 25 de elevi, pe tablă sunt
25 de foi; cuvintele care vor coincide se suprapun).
IV. Toţi au timp să le examineze. Acum este momentul să
se stabilească dacă printre cuvintele afişate se găsesc şi
intruşi: lexeme care nu se referă la virtuţi. Acestea vor fi
eliminate.
V. Profesorul stabileşte ordinea în care elevii vin la tablă,aleg acolo foaia cu denumirea unei calităţi şi argumentează dece ar avea nevoie de ea. Pun un plus pe foaie şi o lasă acolo.
De exemplu: Eu cumpăr „punctualitatea”, pentru că lipsa ei
mă face să pierd deseori timpul preţios.
VI. Elevii au voie să declare că niciuna dintre virtuţile
afişate pe tablă nu îi interesează. În asemenea caz, profesorul
îi va ruga pe cei care fac astfel de afirmaţii să spună de ce
calităţi ar avea nevoie şi completează împreună cu elevii lista.
Însă nu vom insista prea mult.
VII. Se determină care virtuţi au fost în top şi se discută dece anume acestea.
Realizare a sensului
Tehnica Călcâiul lui Ahile
Prin asemenea scriere despre sine îl ajutăm pe elev să-şivadă punctele vulnerabile şi să le elimine. Esenţa tehnicii
constă în posibilitatea de a-şi face o autoanaliză, în raport cu oanumită problemă. Pentru aceasta, fiecare elev trebuie să aibăun obiectiv – de durată sau imediat. Discuţia de la primaetapă, despre virtuţile pe care vor să le aibă, a pregătit
atmosfera.
Algoritm:
I. Se enunţă întrebările la care urmează să răspundă
elevii – cel puţin la câte una din fiecare categorie.
A. Unde încerc să ajung?
Ce obiective/scopuri îmi pun?
121

Ce angajamente îmi iau?
B. Unde mă aflu acum?
Ce succese am?
Ce am reuşit?
C. Cum aş putea să reduc distanţa?
Ce trebuie să fac pentru a reuşi?
Ce trebuie să schimb?
De ce resurse am nevoie?
Cine mă poate ajuta?
II. Elevii dispun de suficient timp ca să scrie integralrăspunsurile.
III. Li se dă cuvântul celor care vor să citească.
Reflecţie
Tehnica Recensământul
Metafora din titlul tehnicii se explică prin aceea că îi
trecem pe toţi elevii printre furcile câtorva întrebări la carerăspund public şi prin această libertate în alegerea temelor
tehnica devine universală. În esenţă, se presupune că există, lavedere, un tabel enorm, în care, pe verticală, în prima coloană,se scriu numele şi prenumele copiilor, iar în coloane –întrebări sau enunţuri cu suspans63. În casetelecorespunzătoare elevii răspund la întrebări sau continuă
enunţurile.
Profesorul e în drept să modifice afirmaţiile sauîntrebările, să completeze lista sau să le elimine. Oferim lista
completă, după M. Michalko64, iar mai jos, un tabel cu doar 5poziţii:
1) Dacă aş scrie o carte, ar fi despre…
2) Dacă aş turna un film, ar fi despre…
3) Dacă aş picta un tablou, ar fi despre…
63

Completarea în plen sau la vedere ar putea să pară cronofagă. În aşa caz,se afişează câteva postere accesibile în diferite locuri, şi elevii scriu
concomitent. Se pierde din spectacolul completării propriu-zise, se câştigă
în timp (dacă se câştigă: unde ne grăbim?).
64
Jocurile, 164 şi urm.

1224) Dacă aş fi umorist, aş povesti despre…
5) Dacă aş găti pentru prietenii mei, aş prefera să fac…
6) Dacă aş avea o sumă de bani pentru o petrecere, aş …
7) Dacă mi-aş proiecta viitoarea casă, ea ar arăta astfel…
8) Dacă aş avea finanţare pentru o cercetare/investigaţie,aş cerceta…
9) Dacă aş putea să plec în orice loc de pe glob, aş
alege…
10) Dacă aş putea să stau de vorbă cu orice om de pe
glob, aş alege să discut cu…
De exemplu:
Numele, Dacăai Dacă
DacăDacă ai Dacă ai
prenume scrieo ai
fi ai găti putea să putea
lecarte,
umoris pentru pleci în să staielevului despre ce t,prieten oricedear fi?
despre ii tăi, loc de vorbă
ce ai ce ai pe glob, cu
povest prefera ce
ai oricei?
săalege?
om de
faci?
pe
glob,
cu cineai alegesă
discuţi?
Banu
DespreDespre Clătite Australi Cu J.K.
Ana
extratereşt sora.
a.
Rowlin
ri.
mea
g.
mai
mică.
În spatele acestui exerciţiu, rămâne scrisă cu litere
enorme întrebarea DE CE? Capetele ei libere devin prilej dediscuţie pe care doar sunetul la recreaţie o poate opri.
123Extindere
Tema pentru acasă: Discută cu adulţii din familie
despre tradiţiile şi obiceiurile legate de primirea oaspeţilor în
familia voastră. Interesează-te despre diferenţele dintre ceea
ce se întâmplă astăzi şi ceea ce se întâmpla când părinţii tăi
erau copii/adolescenți. Ia notiţe.
31) Scrierea în parametrii daţiObiectivul acestei lecţii este elaborarea unui text coerent
în parametrii daţi de profesor.
Pentru că se va realiza o scriere de tip Maraton, lecţia va
avea o structură puţin diferită: elevii vor scrie de 3 ori câte 5-7
minute (în funcţie de vârstă şi viteză) şi în restul timpului vor
citi cu voce textele elaborate.
Maratonul de scriere
Tehnica se aplică abia atunci când avem certitudinea căelevii sunt capabili să facă faţă unei asemenea curse, însănimic nu ne împiedică să-i pregătim, puţin câte puţin, pentru anu părăsi distanţa.
Reguli Schimbarea parametrilor se va efectua într-o
consecutivitate logică şi numai în raport cu unul dintre
parametri la o etapă.
 Toţi trebuie să scrie.
 Se citesc textele scrise, nu se discută oral subiectul.
Algoritm:
Etapa I
I. Se anunţă subiectul, se dau parametrii textului deficţiune (persoana sau persoanele naratoare, timpul, locul,
activităţile sau problemele).
În exemplul pe care îl dăm, schimbarea este a naratoruluişi a timpului.
De exemplu:
Familia voastră aşteaptă pe cineva drag în ospeţie.
(Povestești la persoana I.)
124

II. Profesorul lansează/afişează/dictează/scrie o serie deîntrebări prin care va ghida imaginaţia copiilor.
 Cine este oaspetele?
 Cu ce ocazie ne vizitează?
 Cum îl vom primi?
 Ce este deosebit/special în această vizită?
 Eu cu ce îi pot ajuta pe adulţi?
 Ce sarcini îmi revin?
III. Se acordă timp pentru scrierea primului pasaj (5-7minte) şi se creează condiţii optime pentru declanşarea
imaginaţiei.
IV. La expirarea timpului, se citesc unele lucrări. Elevii
care citesc la această pauză vor continua sau nu, după situaţie;elevii care nu vor citi acum, vor avea dreptul să citească laurmătoarea etapă (unii dintre elevi vor înţelege că, pentru
explicitare, e nevoie să citească şi secvenţa precedentă: lepermitem să decidă singuri).
Etapa II
Profesorul schimbă parametrii (alte persoane naratoare –aceeaşi întâmplare; sau alt timp, sau în alt loc etc.).
Povesteşti la persoana I, în numele unuia dintre părinţii
tăi.
 Cine este oaspetele?
 De când nu ne-am văzut?
 Cu ce ocazie ne vizitează?
 Cum îl vom primi?
 Ce este deosebit/special în această vizită?
 Ce meniu am alcătuit?
 Din ce cauză îmi fac griji?
I. Se reiau paşii.
Etapa III
Se face a doua schimbare a parametrilor.
Povesteşti la persoana I, în numele oaspetelui care sepregăteşte să vină astăzi la voi.

De ce merg în ospeţie?
125
Ce relaţii am cu aceşti oameni?
De când nu am mai fost în aceastăcasă?

Cum cred că voi fi primit?
Ce este deosebit/special în această
vizită?

Cu ce aştept să fii servit/tratat?
Voi avea vreun cadou pentru ei?
Voi primi eu vreun cadou?

Vom face poze împreună?
I. Se reiau paşii.
Extindere
Tema pentru acasă: Dezvoltă, în text coerent de 2 pagini
de caiet, ideea unuia dintre proverbe, la alegere:Mâncarea reuşeşte după musafir.
Pâinea mai coaptă mai buni oaspeţi aşteaptă.
Casa nemăturată oaspeţi aşteaptă.
Oaspetele şede puţin, dar vede mult.
De oaspeţi se bucură de două ori: când vin şi cândpleacă.
32) Scrierea despre valori
Această lecţie va fi dedicată examinării valorilor pe carele împărtăşeşte şi le conştientizează elevul. Obiectivul său este
elaborarea unui text cu privire la valorile personale ale
elevului.
EvocareTehnica Căutătorii de comori65Esenţa tehnicii constă în identificarea colegilor careîmpărtășesc o afirmaţie (o consideră adevărată, adecvată
viziunii lor). I se mai spune Găseşte pe cineva care...;Vânătorii de capete; Bingo.
Algoritm:
6565

O variantă extinsă este prezentată în cartea lui C.J. Simister, Jocuri
pentru dezvoltarea inteligenţei şi creativităţii copiilor [A se vedea: Jocuri,
53 şi urm.].

126

I.
jos.
II.

Toţi elevii au câte o foaie cu tabelul de mai
Exemplu de tabel:GĂSIŢI:

Persoana care e de acord
cu proverbul: Cine tace în
mijlocul gălăgiei, acela e omînţelept.
……………………………
…
Persoana care e de acord
cu proverbul: Adevărul e lafundul mării.
……………………………
…
Persoana care e de acord
cu proverbul: La calul celbun şi o lovitură i-i destul.
………………………………

Persoana care e de acord
cu proverbul: Ce n-a învăţat
Ionică, nu mai învaţă Ion.
……………………………

Persoana care e de acord
cu proverbul: Cine nu aredatorii e suficient de bogat.
……………………
Persoana care e de acord
cu proverbul: Tot omul eîmpărat în casa lui.
……………………………
…

I. Fiecare elev poate discuta cu altul doar o singură dată.
II. Circulând liber prin sală, se apropie de o persoană,alege proverbul şi întreabă: Crezi că adevărul e la fundulmării?
III. Notează în caseta respectivă numele şi prenumele
celui care a fost de acord cu proverbul. Pune semnul „-” încaseta respectivă, dacă a discutat cu cineva care nu a fost deacord cu proverbul. Pentru acest proverb va trebui să caute alt
coleg, până dă de cineva care va fi de acord.
IV. După ce o persoană a răspuns la întrebarea sa, şidânsul îi poate răspunde la o întrebare.
V. Elevul care a completat cele 6 linii libere cu numele
unor colegi trece în faţa clasei, în locul indicat de profesor.
127

VI. La expirarea timpului, toţi iau loc în bănci.
VII. Acum profesorul va întreba ce impresii le-a lăsat
exerciţiul: Pentru care proverb au găsit cel mai uşor adepţi?
Care au rămas cu semnul minus? Cum cred, de ce? şi astfel
va trece lin la problema valorilor, principiilor de viaţă, aatitudinilor şi a comportamentului.
Realizare a sensului
Tehnica Argumente migratoare
Algoritm:
I. Fiecare elev are în faţă o foaie curată.
II. Profesorul citeşte textul, elevii îl pot urmări
pe tablă sau pe ecran.
Cine-i cunoaşte pe ceilalţi e un înţelept,
Cine se cunoaşte pe sine e un iluminat.
Cine-i învinge pe ceilalţi e puternic,
Cine se învinge pe sine e atotputernic.
Dacă realizezi că ai de ajuns, eşti cu adevărat bogat.
Fii modest şi vei rămâne cinstit.
Înţeleptul nu iese în faţă, de aceea străluceşte.
El trece neobservat, de aceea toţi îl văd.
El nu se laudă, de aceea are merite.
Şi pentru că nu se întrece cu nimeni,
Nimeni pe lume nu se poate întrece cu el.
Lao Zi66
III. Din textul dat, el alege un gând a cărui afirmaţie oîmpărtăşeşte.
IV. După ce scrie afirmaţia pe foaia din faţa sa, pune mai
jos cifra 1 şi scrie un argument în sprijinul acestei afirmaţii.
V. Foaia circulă mai departe, pe cerc sau liber67, iar
ceilalţi elevi formulează şi scriu mai jos alte argumente – dacă66

Lao Zi (alte variante de transcriere: Laozi, Lao Tse, Laotze sau Lao Tzu,
numele se traduce prin Bătrânul Maestru) este un filozof chinez, a cărui
naștere este cel mai probabil databilă în jurul veacului VI înainte de Hristos.
67
Strategia cu foaie în plus este cea mai comodă, pentru că nu stresează
elevii, asupra cărora vin foile pe cerc.

128le au. Dacă un elev ia o foaie şi nu are argumente proprii
pentru enunţul selectat sau nu este de acord cu afirmaţia, el odepune sau o transmite mai departe.
VI. Când plimbarea foilor s-a încheiat, fiecare o ia pe a sa
şi examinează argumentele. Sarcina tuturor este să identifice
afirmaţia care a acumulat cele mai multe argumente. Aceasta
va fi discutată în plen.
Reflecţie
Tehnica Colţuri
Se discută sentinţa care a adunat mai multe argumente,dar, cu nu mai puţin succes, profesorul ar putea propune să sediscute sentinţa pe care nu a ales-o nimeni.
Algoritm:
I. Elevii sunt rugaţi să decidă ce poziţie au, în raport cu
sentinţa (de exemplu, Dacă realizezi că ai de ajuns, eşti cuadevărat bogat.).
ACORD
INCERTITUDINE
DEZACORD
II. În funcţie de poziţia pe care o împărtăşesc, sunt rugaţi
să treacă în colţuri opuse. Cine nu aderă la nici o părere,rămâne în mijloc, de-a lungul peretelui.
III. Cei din colţuri discută sentinţa şi aleg câte un purtător
de cuvânt, care să-i reprezinte în dezbateri.
IV. Fiecare grup are cuvântul, ca să-şi exprime succint
punctul de vedere şi argumentele.
V. Dezbaterea continuă în plen între diferiţi membri ai
grupului şi profesorul încurajează discuţiile.
VI. Se revine asupra argumentelor, elevilor solicitându-lise explicaţii şi comentarii. După ce profesorul generalizează,elevii din centru sunt încurajaţi să se deplaseze în
conformitate cu părerea pe care o au acum.
Extindere
Tema pentru acasă: Reprezintă printr-un simbol una
dintre valorile tale, care se referă la studii/învăţătură.

12933) Generalizarea experienţei
Obiectivul acestei lecţii este sinteza experienţei deînvăţare, acumulate/exersate pe parcursul acestui an destudii, în cadrul cursului de scriere creativă.
Evocare: Arată-mi valorile tale!
Elevii sunt rugaţi să-şi demonstreze desenele realizate catemă de acasă: le arată, comentează ceea ce au reprezentat şile prind pe tablă sau pe un poster, într-o
ordine/vecinătate/ierarhie pe care o decid pe loc.
Realizare a sensului
Jocul Focul de tabără
Metafora din titlul tehnicii trimite cu gândul la ultima zi
dintr-un schimb la tabără: o oportunitate de a face totaluri şi atrage învăţăminte, dar şi de a conştientiza anumite schimbări
în cunoştinţele şi abilităţile proprii.
Algoritm:
I. Elevilor li se propune să scrie (în cuvinte sau
sintagme, nu în enunţuri) pe foi A5/A4 despre un lucru pe
care le-au făcut68 la acest curs şi pe care îl consideră util
pentru formarea lor.
II. Toate foile sunt prinse pe perimetrul şi aripile tablei,fără a respecta vreo ordine, iar centrul rămâne liber.
III. Este invitat la tablă un elev, care îşi ia foaia, o prindeîn centrul tablei şi relatează preţ de maximum 1 minut de ce
acest lucru a fost important pentru el.
IV. Procedura se poate desfăşura mai departe în mai
multe feluri:
Varianta I: fără discernământ (după cum stau; în ordine
alfabetică);Varianta II: următorii vor fi elevii care au remarcat
aceleaşi aspecte, în aşa fel încât foile să se organizeze în jurul
unui nucleu;

68

Trebuie insistat pe savoir-faire: „Ce au făcut, ce au învăţat să facă”.

130Varianta III: elevul care a vorbit alege foaia următoare,o prinde lângă a sa, iar cel care a scris se anunţă şi vine latablă;
Varianta IV: elevul care a vorbit numeşte elevulurmător, fără a ţine cont de ce a scris acesta;.
Este important ca fiecare elev să aibă cuvântul la acest
foc de tabără, chiar dacă a scris exact acelaşi lucru ca şi alţicolegi şi i se pare că nu are nimic de adăugat. Profesorul este
cel care „stinge focul de tabără”, punând anumit accente acolo
unde e cazul, punctând şi reperând momentele esenţiale.
Reflecţie Tehnica Linia valorii [Formare, 95]
Algoritm:
I. Profesorul pune în discuţie o problemă a cărei
soluţionare poate să se încadreze între două extreme.
De exemplu: ACEST CURS MI-A OFERIT BUCURIA
DE A SCRIE TEXTE PROPRII.

Acord total 100%
Dezacord total 0%50%

II. Se enunţă problema şi se determină afirmaţiile
diametral opuse.
III. Elevii reflectează asupra subiectului şi îşi determină
poziţia.
IV. Se stabileşte un loc în spaţiu, unde se va construi linia
valorii, şi se marchează convenţional punctele diametral
opuse.
V. Fiecare îşi găseşte poziţia în spaţiu versus aprecierea
personală pe care o dă subiectului discutat.
VI. Elevii discută, pentru a-şi stabili/verifica poziţia, înfuncţie de afirmaţia vecinilor din dreapta şi din stânga.
VII. Linia se poate modifica pe parcursul discuţiei.
VIII. Profesorul oferă cuvântul câtorva elevi.

13134-35) Evaluarea unităţii didactice (2 ore)
Evaluarea finală a cursului o concepem ca pe o prezentare
de portofoliu. Obiectivul de evaluare este capacitatea de aface o sinteză a propriei activităţi.
Profesorul împarte 90 de minute la numărul de elevi şianunţă cât timp are la dispoziţie fiecare. Se stabileşte ordinea
în care vor evolua elevii.
Ei vor alege, din tot ce au acumulat în portofoliu peparcursul anului, o lucrare individuală, pe care vor să oprezinte colegilor: decizia le aparţine în totalitate.
Dacă lucrarea a fost deja evaluată cu o notă, atunci
profesorul va aprecia prezentarea propriu-zisă, conform grilei.
Dacă lucrarea nu a primit o notă în registrul clasei, ea va fi
apreciată ca atare.

132

Bibliografie de referinţă
Cinquain: Cartaleanu, Tatiana. Cinquain. /Didactica Pro...,2001, nr. 1 (5), pp. 55-57.
Comunicarea: Joannès, Alain. Comunicarea prin imagini:cum să-ţi pui în valoare comunicarea prin intermediul
dimensiunii vizuale. Iaşi: Polirom, 2009.
Creativi: Claxton, Guy; Lucas, Bill. Fiţi creativi! Paşiesenţiali în muncă şi în viaţă. Bucureşti: Curtea Veche, 2006.
Creativitatea: Stoica-Constantin, Ana. Creativitatea pentru
studenţi şi profesori. Iaşi: Institutul European, 2004.
Formare: Cartaleanu, Tatiana; Cosovan, Olga; Goraş-Postică,Viorica; Sclifos, Lia; Lîsenco, Sergiu. Formare de competenţe
prin strategii didactice interactive. Chişinău: Didactica Pro,
2008; 2011.
Gramatica: Rodari, Gianni. Gramatica fanteziei. Introducere
în arta de a născoci poveşti. Bucureşti: Humanitas, 2009.
Inteligenţa: Goleman, Daniel. Inteligenţa emoţională, cheia
succesului în viaţă. Bucureşti: ALLFA, 2004.
Jocuri: Simister, C.J. Jocuri pentru dezvoltarea inteligenţei
şi creativităţii copiilor. Iaşi: Polirom, 2011.
Jocurile: Michalko, Michael. Jocurile minţii: manualul
creativităţii în afaceri. Bucureşti: Amaltea, 2008.
Lector: Eco, Umberto. Lector in fabula. Bucureşti: Univers,
1991.
Lectura: Cartaleanu, Tatiana. Lectura împotrivă. /Didactica
Pro..., 2001, nr. 2 (6), pp. 74-78.
O lume: Robinson, Ken. O lume ieşită din minţi: revoluţia
creativă a educaţiei. Bucureşti: Publica, 2011.
O singură: Khan, Salman. O singură şcoală pentru toată
lumea: să regândim educaţia. Bucureşti: Publica, 2015.
Pagina: Cartaleanu, Tatiana. Pagina de jurnal: evocarea unei
experienţe personale. /Didactica Pro..., 2003, nr. 4-5 (20-21),
pp. 77-79.

133

Predarea: Cartaleanu, Tatiana; Ghicov, Adrian. Predarea
interactivă centrată pe elev. Chişinău: Ştiinţa, 2008.
Scrierea: Cartaleanu, Tatiana. Scrierea liberă: dincotro şi
unde? /Didactica Pro..., 2003, nr. 3 (19), pp. 48-50.
Scriitorii: Munteanu, Nina. Scriitorii de jurnal. Piteşti:Paralela 45, 2012.
SMS: Cartaleanu, Tatiana. SMS, chat, forum – tehnici decomunicare în clasă. /Didactica Pro..., 2005, nr. 4 (32), pp.
46-48.
Tehnici: Peretti, Andre; Legrand, Jean-Andre; Boniface, Jean.
Tehnici de comunicare. Iaşi: Polirom, 2001.

134