Ministerul Educației, Culturii și Cercetării

METODOLOGIA DE MONITORIZAREŞI EVALUARE A DEZVOLTĂRII COPILULUI
ÎN BAZASTANDARDELOR DE ÎNVĂȚARE ȘI
DEZVOLTARE A COPILULUI(VÂRSTA 1,5 – 7 ANI)GHID PENTRU CADRELE DIDACTICE DIN EDUCAȚIA TIMPURIECHIȘINĂU 2018

1

Aprobată prin ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării
nr. 1939 din 28.12.2018

La elaborarea acestui suport didactic au participat cadre didactice, metodiști
din IET din municipiul Chișinău, specialiștii din cadrul Centrului Național
pentru Educație Timpurie și Informare a Familiei, Ministerului Educației,Culturii și Cercetării.

ECHIPA DE ELABORARE:
1. Angela DIMA, metodist, grad didactic superior, instituția preșcolară nr.201,
sect.Buiucani, mun.Chișinău, master în management educațional
2. Viorica PELIVAN, metodist, grad didactic I, specialist principal-metodist,
DGETS, mun.Chișinău, master în psihopedagogie
3. Natalia ZOTEA, metodist, grad didactic superior, instituția preșcolară
nr.183, sect.Buiucani, mun.Chișinău, master în psihologie
4. Zinaida STANCIUC, metodist, grad didactic superior, instituția preșcolară
nr.130, sector Ciocana, doctor în ştiinţe pedagogice
5. Lilia BEZNOS, metodist, instituția preșcolară nr.108, sector Rîșcani,mun.Chișinău
6. Tatiana GRIGORAȘ, metodist, instituția preșcolară nr. 6, sector Centru,
mun.Chișinău
Autor și coordonator - Maria VRÂNCEANU, psiholog, consultant principal,
Direcția Învățământ general, Ministerul Educației, Culturii și Cercetării

2

Introducere/Din partea autorilor
Actualmente, spre deosebire de perspectiva clasică a învăţământului, ce avea în
centrul procesului actul predării, în concepţia modernă accentul se pune pe funcţiile învăţării,participarea copiilor în dobândirea cunoştinţelor şi formarea de competențe. Evaluarea, în
calitate de reglator al procesului, este indispensabilă atât predării, cât şi învăţării, mai mult,aceasta fiind intrinsecă. Prin evaluare, cadrul didactic urmăreşte cum învaţă, cum se dezvoltă
copiii, îi ajută să conştientizeze propriile succese sau eşecuri, să-şi amelioreze performanţele şi
eforturile, îşi evaluează propria sa activitate, elaborează judecăţi de valoare despre el însuşi, ca
educator, despre calitatea activităților, reuşita sau nereuşita unor strategii utilizate.
Cerința actuală de centrare a procesului educaţional asupra copilului de vârstă timpurie
presupune abordarea curriculumului din perspectiva dezvoltării globale şi urmărește cuprinderea
tuturor aspectelor importante ale dezvoltării complete a copilului, în acord cu particularităţile
sale de vârstă şi individuale.
Accentul plasat pe dezvoltarea capacităţilor, atitudinilor ce ţin de dezvoltarea socioemoţională (a trăi şi a lucra împreună sau alături de alţii, a gestiona emoţii, a respecta
diversitatea), dezvoltarea fizică (motricitate fină şi grosieră, dar şi sănătate şi igienă) sau aatitudinilor şi capacităţilor în învăţare (curiozitate şi interes, iniţiativă, persistenţă în activitate,creativitate), alături de competențe cognitive (din domeniul dezvoltării cogniției, a limbajului şicomunicării) impun cadrelor didactice o regândire a demersului educaţional, a modalităţilor
specifice de organizare a învăţării şi predării, precum şi a modalităţilor specifice de evaluare.
Cu toate acestea, există discrepanțe înregistrate la nivel de sistem preșcolar în ceea ceprivește monitorizarea și evaluarea devoltării copilului, și anume:− Existența SÎDC și SnPCD ca documente de politică educațională ce orientează
activitarea cadrelor didactice în evaluarea nivelului de dezvoltare al copiilor dintr-ogrupă, grădiniță, raion, sistem și lipsa unei metodologii clare de organizare șidesfășurare a procesului de monitorizare/evaluare;− Prezența SÎDC și SnPDC ca resurse importante de orientare a activității cadrelor
didactice în scopul sprijinirii și stimulării învățării și dezvoltării copiilor și lipsa
unui formular de înregistrare a datelor dezvoltării copiilor la toate vârstele vizate de
SIDC;− Cerința actuală, înaintată cadrelor didactice de a regândi demersul educaţional,
modalitățile specifice de organizare a învățării şi predării, cât și a modalităților
specifice de evaluare, și ne adaptarea la noile cerințe atât a instituțiilor de formareinițială, cât și a celor de formare continuă ce nu oferă module de instruire în care să
se pună un accent pe integrarea curriculară și pe monitorizarea și evaluarea
dezvoltării copilului în baza SÎDC;− Recomandările Scrisorii metodice a Ministerului Educației, Culturii și Cercetării
referitor la utilizarea SÎDC în scopul evaluării copiilor către sfârșitul limitei de sus afiecărei perioade de vârstă de (3,5,7 ani) și monitorizarea/evaluarea periodică peparcursul a 2 ani indicați în perioada de vârstă respectivă și lipsa unui Ghid
metodologic de monitorizare/evaluare a copiilor ca instrument de lucru pus ladispoziția cadrelor didactice.
Pentru a asigura o monitorizare și o evaluare eficientă a dezvoltării copilului, care va
influiența calitatea educaţiei la vârsta timpurie se propune Metodologia de monitorizare şi
evaluare a dezvoltării copilului de la 1,5 la 7 ani în baza Standardelor de învăţare şi dezvoltare
a copilului.
Rolul acestui ghid metodologic este de a veni în sprijinul celor interesaţi de educaţia
timpurie a copilului - atât cadrelor didactice, părinţilor, cât şi persoanelor care se ocupă deîngrijirea şi educarea copiilor de 1,5 – 7 ani prin adaptarea mediului şi a strategiilor didactice lanecesităţile individuale şi de grup ale copiilor.
3

Ghidul este orientat spre formarea competenţelor profesionale ale cadrelor didacticenecesare pentru a realiza o monitorizare/evaluare autentică în baza SÎDC şi îmbunătăţirea
instrumentelor de monitorizare&evaluare.
Ghidul este conceput ca o lucrare prioritar axată pe Standardele de învăţare şi dezvoltare
a copilului de la naștere până la vârsta de 7 ani (2018), care promovează abordarea
individualizată a copilului şi oferirea facilităților în procesul de învăţare şi dezvoltare, avânddrept impact promovarea calităţii în sistemul de educaţie, îngrijire şi dezvoltare timpurie acopilului.
Structura ghidului:• Noțiuni de monitorizare și evaluare în cadrul educației timpurii;• Descrierea metodelor de bază recomandate în procesul de monitorizare și evaluare a
copilului: observarea, proba practică, interviul;• formele şi metodele de măsurare şi apreciere a rezultatelor copiilor în baza SÎDC.
• Instrumentele de monitorizare și evaluare a copilului în baza SÎDC pe vârste (1,5-3, 35 și 5-7 ani) și metodologia de aplicare a acestora;• Raport-tip privind dezvoltarea fizică, socio-emoțională, cognitivă, a limbajului șicomunicării, precum și a dezvoltării capacităților și atitudinilor de învățare la finele
grupei pregătitoare”.
Beneficiarii acestui document sunt:• instituţiile prestatoare de servicii educaţionale de educaţie timpurie ( manager,
educator, cadru didactic de sprijin, psiholog, logoped, psihopedagog, etc.) – învederea monitorizării şi evaluării dezvoltării copiiilor conform particularităţilor devârstă şi individuale în diferite perioade de dezvoltare;• mediile academice implicate în formarea iniţială şi continuă a specialiştilor
pentru educaţia şi dezvoltarea timpurie a copiiilor, în scopul realizării unui demers decalitate al dezvoltării profesionale prin formarea competențelor profesionale decunoaştere, monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului şi de planificare aprocesului educaţional axat pe necesităţile copiilor;• inspectori, în scopul monitorizării procesului de implementare a prezentei
metodologii prin identificarea punctelor forte şi a dificultăţilor, cu propuneri pentru
ameliorarea situaţiei;• părinţi/tutori, alți specialişti (speciali;ti ai Serviciilor de asistență psihopedagogică
municipale, raionale, cadre didactice de sprijin, asistente medicale, , medici,kinetoterapeuți, etc.), persoane interesate - în vederea cunoaşterii şi determinării
nivelului de dezvoltare a copilului la anumite etape de vârstă, a progresului pe care-l
face copilul în raport cu el însuşi, pentru a-l valoriza, a comunica şi relaţiona maibine cu el. În situaţiile în care se manifestă anumite semne de risc în dezvoltarea
copilului, rezultatele monitorizării/evaluării îi vor ajuta pe părinți în adresarea laspecialişti pentru a aborda în echipă intervenţia educativă preventivă sau
recuperatorie.
Autorii

4

I.

MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA DEZVOLTĂRII COPILULUI

Domeniul educațional constituie pentru educator un cămp al acțiunii practice, dar și undomeniu al observării, analizei, reflexiei, interpretării conceptuale, în scopul ameliorării și
optimizării practicii educaționale.
Copilul mic vine în lumea aceasta cu un potenţial nativ care trebuie dezvoltat şi învăţat.
Fiecare copil este unic în modul în care creşte, se dezvoltă şi achiziţionează cunoştinţe,deprinderi şi abilităţi. Copiii trec prin aceleaşi stadii de dezvoltare, dar în ritmuri diferite. Pentru
a-i permite fiecărui copil să se bucure de succes, este necesar de a porni de la ceia ce aceştea
cunosc, fac, înţeleg pentru a extinde spectrul de abilităţi şi atitudini necesare în atingerea
standardelor de dezvoltare şi învăţare la diferite etape de vârstă.
Pentru ca persoana implicată în procesul de educaţie (cadrul didactic,
părintele/îngrijitorul) să înţeleagă modul în care învaţă copilul şi când este pregătit de aachiziţiona noi cunoştinşe, este nevoie de un proces continuu de monitorizare a dezvoltării
acestuia.
Monitorizarea
reprezintă
urmărirea
evoluţiei
dezvoltării copilului în mediul lui firesc de viață şi activitate
Monitorizarea
cu înregistrarea comportamentelor formate. Acest proces este
unul de durată şi presupune colectarea de rutină a informaţiilor
referitoare la toate aspectele dezvoltării copilului.
Datele acumulate în urma monitorizării dezvoltării copilului le vor ajuta cadrelor
didactice în procesul de evaluare și determinare a progresului copilului care este punctul final
într-o succesiune de evenimente monitorizate.
Datele colectate în rezultatul monitorizării dezvoltării copiilor vor fi raportate laStandardele de învățare și dezvoltare a copilului de la naștere până la 7 ani, care vor permite
luarea unor decizii cu referire la îmbunătăţirea procesului educaţional şi realizarea standardelor.
Din perspectiva conceptului de monitorizare bazată pe rezultat 1 (Banca Mondială),monitorizarea, în principiu, este o funcție continuă care are ca obiectiv principal informarea
unitatii de învățământ si a actorilor implicati - cadre didactice și manageriale, părinți, învățători,alți specialiști relevanti - cu privire la implementarea unei actiuni in derulare (Standradelor deînvățare și dezvoltare a copilului de la naștere pînă la vîrsta de 7 ani) prin indicii preliminari a
progresului inregistrat, sau a lipsei progresului in atingerea rezultatelor, la nivel individual(copil), de grup (grupa de copii), instituție. Monitorizarea ajută instituția de educație timpurie săurmărească rezultatele obtinute de copii prin intermediul colectării periodice de informații care
contribuie la adoptarea deciziilor în timp util, asigură responsabilizarea și oferă baza pentru
evaluare și procesare.
Monitorizarea este o componentă crucială de management instituțional, prin care semăsoară progresul obținut de copil în anumite perioade de vârstă în cadrul unui proces
educațional care promovează centrarea pe copil. În consecință, un mecanism de monitorizare artrebui să conțină o structură de raportare care analizeaza toate informațiile conform unui proces
definit (de exemplu, chestionar, fișă de observare, formular de raportare) și le transmite regulatcătre autoritățile relevante responsabile de planificare, implementare și/sau coordonare apoliticilor sau strategiilor respective, dar și părinților în calitatea acestora de parteneri
educaționali.
1

Banca Mondială, Monitorizare și Evaluare
http://siteresources.worldbank.org/INTBELARUS/Resources/M&E.pdf
Banca Mondială, Jody Zall Kusek, Ray C. Rist, Zece pași pentru o monitorizare bazată pe rezultat și sistem deevaluare, Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare/ Banca Mondială, 2004,
https://openknowledge.worldbank.org/bitstream/handle/10986/14926/296720PAPER0100steps.pdf?sequence=1

5

În această privință, monitorizarea fundamentată pe rezultate constituie un proces continuu
de colectare și analizare a informației menit a evalua în ce măsură un program, o politică sau ostrategie educațională este implementată in raport direct cu rezultatele asteptate.
Evaluarea reprezintă, în sens foarte larg, procesul de”adunare de informaţie cu scopul de a lua decizii” (McLean, 1996).
Evaluarea
Pentru grădiniță evaluarea are drept scop urmărirea progresuluifiecărui copil pentru a putea facilita, optimiza sau dezvolta anumite
abilităţi ori pentru a interveni în cazul unor comportamente atipice. Aşadar, informaţia obţinută
în urma evaluării serveşte la:- evidenţierea competenţelor actuale ale unui copil şi ale aspectelor care mai trebuie
formate/dezvoltate;- optimizarea/valorificarea maximală a potenţialului copilului;- recomandarea/planificarea intervenţiei.
Evaluarea este un proces didactic complex, integrat structural şi funcţional în procesul
educaţional din instituție ce constă în cunoașterea copilului și urmărirea progresului acestuiaîn raport cu el însuși.
Statutul şi importanţa evaluării la preşcolari.
’’Evaluarea merită un loc important în învăţământ, din care face parte integrată. Ea areîntotdeauna un raport direct sau indirect cu progresul, în extensie şi în calitate, al învăţării.’’ (D.
Ausbel).
Luând în considerare studiile efectuate de către D. Ausbel, se poate afirma cu certitudine
că evaluarea este o componentă importantă a procesului de învăţământ, ce permite luarea, încunoştinţă de cauză, a unor decizii de reglare, ameliorare şi perfecţionare a activităţii copilului.
După D. Ausbel, ea este punctul final într-o succesiune de evenimente: (i) stabilirea scopurilor,
prin prisma comportamentelor dezirabile, (ii) proiectarea şi executarea programului, (iii)măsurarea rezultatelor, (iv) aprecierea lor. În fapt, procesul nu este încheiat, deoarece, pe baza
evaluării acesta va fi reluat într-un mod adecvat nevoilor de educaţie şi posibilităţilor reale de ale satisface, astfel încât evaluarea are rolul unei legături, a unei conexiuni inverse, a unui feetback operativ între etapa parcursă şi cea următoare. Evaluarea trebuie concepută nu numai ca un
control al cunoştinţelor sau ca mijloc de măsuare obiectivă, ci ca o cale de perfecţionare, ce
presupune o strategie globală a formării. Operaţia de evaluare nu este o etapă suprapusă
procesului de învăţare, ci constituie un act integrat activităţii pedagogice. Evaluarea constituie ovalidare a justeţei secvenţelor educative, a componentelor procesului didactic şi un mijloc dedelimitare, fixare şi intervenţie asupra conţinuturilor şi obiectivelor educaţionale.
Funcţiile evaluării copilului la vîrsta timpurie. Evaluarea reprezintă un ansamblu deactivităţii dependente de anumite intenţii. Scopul evaluării nu este de a parveni la anumite date,ci de a perfecţiona procesul educativ.
Privite din punctul de vedere al educatorului din instituția de educație timpurie, funcţiile
evaluării vizează:• culegerea de informaţii cu privire la măsura în care au fost realizate obiectivele
stabilite;• controlul asupra activităţii desfăşurate;• stabilirea eficienţei organizării, structurării, accesibilizării conţinutului, a alegerii
strategiei adecvate întregii grupe sau copiilor aparte;• descoperirea unor lacune, dificultăţi, rămâneri în urmă pentru ca pe baza lor să seelaboreze un program de intervenție/recuperare (cu întreaga grupă, pe grupe mici
sau individual);
6

anticiparea, proiectarea, organizarea şi conducerea ştiinţifică, eficientă aurmătoarelor secvenţe de instruire.
Pentru preşcolar, evaluarea:• îl ajută să fixeze, să consolideze şi să reţină cunoştinţele prin repetare şi întărirea
pozitivă pe care evaluarea o determină, să le integreze în sisteme;• îi mărește încrederea în forţele proprii şi îi descurajează comportamentele
negative;• îi susţine interesul pentru cunoaştere, stimulându-i şi dirijându-i învăţarea;• contribuie la formarea capacităţii de autoapreciere şi la stimularea tendinţei deautoafirmare;• contribuie la întărirea legăturii grădiniţei cu familia.
Toate aceste funcţii demonstrează necesitatea includerii evaluării în activitatea didactică.
Ele apar şi se actualizează diferenţiat, prin prevalenţa uneia faţă de alta la un moment dat. Oprobă evaluativă oarecare nu îndeplineşte toate funcţiile posibile în aceeaşi măsură. Toatefuncţiile se pot întrezări, mai mult sau mai puţin, în toate situaţiile de evaluare.
Activitatea educativă în grădiniță este complexă și solicită forme de monitorizare și
evaluare variate, multiple, adaptate la particularitățile individuale și de vârstă ale copiilor.
Fiecare copil este un unic, iar într-o grupă există ”n” copii - unicat. De aceea, pentru
fiecare este necesar să se folosească tehnicile și strategiile de comunicareși de lucru potrivite,
astfel încît el să beneficieze des sprijinul și stimularea corespunzătoare pentru dezvoltarea lor
optimă.
Obiectivele procesului de monitorizare şi evaluare a dezvoltării copilului sunt:• Susţinerea tuturor copiilor pe tot parcursul etapelor de dezvoltare a acestora şi
propunerea unor metodologii pedagogice diverse, în funcţie de individualitatea copiilor
pentru reuşita lor.
• Intervenţii precoce în situaţiile de risc pentru dezvoltarea la maxim a potenţialului
copiilor (atât individual, cât si la nivelul grupului) ca rezultat al analizei dinamicii
dezvoltării copilului.
•

Persoanele şi instituţiile care vor concepe, realiza, monitoriza şi valorifica rezultatele
evaluării copiiilor de toate vârstele, inclusiv în grupa pregătitoare vor ţine cont de următoarele
recomandări:o Evaluarea este un mijloc în susţinerea progresului copilului, nu un scop în sine.
o Evaluarea este un instrument în îmbunătăţirea procesului educativ.
o Evaluarea apreciază înainte de toate schimbările produse în dezvoltarea copilului.
o Evaluarea stimulează activitatea copilului şi facilitează progresul său.
o În procesul de evaluare cadrul didactic este imparţial şi obiectiv.
o Evaluarea este un proces continuu şi permite determinarea gradului de dezvoltare al
copilului, ritmul său propriu de dezvoltare, reuşitele şi dificultăţile acestuia.
o Evaluarea/monitorizarea dezvoltării copilului permite unui adult să ofere copilului
informaţii privind posibilităţile şi limitele sale, din perspectiva ameliorării proceselorde învăţare şi de educaţie.
o În rezultatul evaluării/monitorizării dezvoltării copilului nu se va admite
stigmatizarea, segregarea, etichetarea şi selectarea copiilor.

Metode de colectare adatelor în vederea evaluării

Fiecare copil este unic, de aceea pentru fiecare este
necesar să se folosească tehnicile și strategiile deînvățare și comunicare potrivite, astfel, încât ei săbeneficieze de spijinul și stimularea corespunzătoare
pentru dezvoltarea optimă. Pentru a realiza o evaluare7exactă a competenţelor copiilor este nevoie de metode eficiente. Metodele principale pe careeducatoarea le va utiliza pentru colectarea datelor privind dezvoltarea copilului sunt:
1) observarea copilului în timpul diferitelor activităţi şi momente din programul zilnic,
consemnarea rezultatelor în protocoale individuale sau fişe;2) dialogul/conversația/interviul cu copilul şi cu părinţii pentru cunoaşterea dezvoltării
psiho-fizice, a nivelului de cunoaştere, a deprinderilor preşcolarilor;
3) proba practică.
Pentru valorizarea copilului și evidențierea aspectelor formative ale jocului și aprecierii
adecvate a progresului înregistrat de copil, educatorul poate utiliza și modalități alternative demonitorizare și evaluare: discuțiile individuale cu copiii, autoevaluarea, apecierile verbale,
aprecierea rezultatelor prin laude, ecusoane, medalii, jocuri evaluative, lucrări practice, metoda
consemnării pe un grafic a rezultatelor (prin simboluri) pe activități și preferințe, afișarea
lucrărilor, serbările, activitățile în aer liber, vizite, excursii etc.
Contribuţia jocurilor şi a activităţilor alese, a momentelor de regim, inclusiv tranzițiile,rutinele, plimbările și jocurile în aer liber, se evaluează împreună cu cea a activităţilor
comune/integrate, deoarece este dificil să determinăm cât din performanţele copiilor se datorează
fiecărei forme de activitate. Important este ca la finele fiecărei activităţi, preşcolarii să-şiîmbunătăţească rezultatele, să se comporte conform regulilor stabilite de comun acord. Astfel,
prin toate aceste forme de evaluare şi metode de apreciere a rezultatelor, preşcolarii devin treptat
capabili să se autoaprecieze, să descopere ce au lucrat bine, corect, ce achiziţii noi au, dar şi celacune trebuie compensate.
Aşadar, prin evaluare, educatoarea îşi îndeplineşte misiunea de a pregăti copilul pentru o
integrare fără disfuncţii în şcoală, de a urmări ce se întâmplă cu el şi după terminarea grădiniţei,furnizând învăţătorilor datele necesare continuării acţiunii instructiv-educative pe diferite trepte.
Urmând paşii unei evaluări eficiente şi respectând cerinţele acesteia, educatorul contribuie lamodernizarea procesului de învăţământ, precum şi la sporirea rolului educaţiei în formarea
personalităţii.
Totodată, cadrul didactic trebuie să fie conștient de faptul că progresul copilului trebuieîn permanență monitorizat, comunicat și discutat cu familia acestuia. Implicarea părinților casursă de informații și evaluatori direcți se poate realiza prin activități comune (părinți-copiieducatoare), activități de consiliere, discuții informale indivduale, periodice sau zilnice, dacă este
necesar, prin analiza portofoliului individual al copilului, prin analiza agendei de comunicare cupărinții, prin scrisori tematice, prin intermediul copiilor care vor duce acasă desene, fişe,felicitări, tablouri confecţionate de ei etc., sporind, astfel, preocuparea acestora pentru munca
educativă şi conţinutul informaţional vehiculat de educatori şi atrăgând sprijinul lor ca parteneri
în educaţie. Acest lucru ajută familia să știe care sunt obiectivele programului educaționalcorespunzător vârstei copilului lor, precum și ce înseamnă și care sunt domeniile de dezvoltare,care este stadiul de dezvoltare la care se află propriul copil, ce este capabil să rezolve la un
moment dat în raport cu vârsta și cu stadiul anterior de dezvoltare etc.
Metoda observaţiei facilitează educatoarei obţinerea unei părţi însemnate de date despre
copil prin urmărirea comportamentului acestuia în condiţii obişnuite (uneori şi provocate, încondiţii anume create pentru a se edifica asupra unor aspecte ambigue). Educatoarea nu se va
limita la observaţia spontană, ci va realiza şi observaţia planificată, stabilindu-şi obiectivele deurmărit, mijloace şi activităţi programate, dispunând de metode de înregistrare, ordonare,prelucrare narativă sau codificată. Elementul/secvența de comportament supus observării va fi
circumscris şi descris prin indicatori semnificativi. Se vor evita definiţiile vagi şi se va nota
frecvenţa, periodicitatea sau durata comportamentului observat, folosind grile, coduri pentru oînregistrare rapidă. Pot fi folosite şi mijloace tehnice de înregistrare a manifestărilor:
magnetofon, aparat de fotografiat, înregistrare video etc. Rezultatele sunt evaluate cu ajutorul
unor scale ce diferenţiază calităţi ale comportamentului observat. Se ţine seama şi de factorii dedistorsiune, perturbatori, ce ţin de subiectul analizat (oboseala, dezinteresul, refuzul de faceceva), de observator (subiectivism, tendinţa de a evita extremele) şi de caracteristicile evaluate.
8

Observaţia constă în înregistrarea unui eveniment sau a unui comportament, care se
realizează pe baza grilelor/fișelor de observaţie pe care cadrul didactic le va elabora pentru
fiecare copil, la toate vârstele, în baza Standardelor de învățare și dezvoltare a copilului de lanaștere până șa vârsta de 7 ani, grile care oferă un cadru de sistematizare a celor urmărite.
Ne vom referi în continuare la observarea comportamentului, întrucât acesta este “eroul
principal” al SÎDC. Pe baza comportamentului putem să facem inferenţe/concluzii despre
dezvoltarea psihică a copilului, lumea psihică fiind ascunsă analizei directe prin orice metode.
Bineînţeles că într-o sesiune de observaţie nu vom putea urmări întregul comportament al
copilului (respectiv comportamentul său în general), de aceea este recomandată precizarea unuidomeniu care va fi urmărit într-o sesiune anume (de ex., exprimarea verbală) şi notarea tuturor
comportamentelor specifice care apar în perioada de observare sub forma unor indicatoricomportamentali.
Indicatorii comportamentali sunt descrieri ale comportamentelor specifice realizate decopil (de ex., “sare înr-un picior”, “pune întrebări”, “sugerează teme pentru jocuri simbolice”).
Este extrem de important ca indicatorii comportamentali să cuprindă verbe descriptive şi să
prezinte cât mai concret comportamentele observate. De exemplu, un indicator comportamental
adecvat este “numără până la 5”, în timp ce “are înclinaţii matematice” este prea general şi nu
poate fi urmărit în mod direct. Verbele descriptive ne ajută să surprindem nuanţele unuicomportament. De exemplu, în loc să notăm “îi spune colegului ce s-a întâmplat”, putem apela ladescrierea exactă a comportamentului său verbal: şopteşte, strigă, anunţă, mormăie sau declară
(Beaty, 1998).
Se pot, însă, crea şi itemi alternativi celor existenţi în SÎDC, pe baza cărora fişa să fie
completată ulterior. Cu alte cuvinte, educatoarele pot să noteze și alte comportamente în timpul
activităţilor cotidiene cu copiii, pe care să le sintetizeze apoi în fişă prin bifarea itemului care lecorespunde.
De exemplu:- itemul din fişă: “indică imaginile/obiectele care au caracteristici comune/diferite”;- itemi alternativi: “arată toate maşinuţele precizând caracteristicile lor de bază”, “aşează
separat de grupa ursuleţilor o păpuşă”.
Aşadar, întrucât cel mai adesea observaţia se desfăşoară în timpul activităţilor curente şifişa poate să nu fie la îndemână, se pot crea itemi comportamentali pe care să îi aglutinăm
ulterior în bifarea unui item din fişă. Aceşti itemi alternativi pot fi gândiţi pornind de laactivităţile de la grupă.
Pe lângă descrierea cât mai completă şi concretă a comportamentului, există câteva
dimensiuni importante ale comportamentului, care adaugă un plus la acurateţea observaţiei:frecvenţa – este foarte relevant să notăm de câte ori apare un anumit comportament – nu
e la fel dacă un copil se desparte cu dificultate de mama sa în două dimineţi ale unei luni
sau dacă o face în fiecare dimineaţă pe parcursul acelei luni;
durata – este bine să notăm cât timp persistă un comportament, de exemplu: este supărat
10 minute pentru că i s-a luat jucăria sau stă retras 5 ore pentru acelaşi motiv;
intensitatea – şi aceasta este utilă pentru a putea analiza comportamentul ulterior, deexemplu: nu îşi aşteaptă rândul în joc sau nu îşi aşteaptă rândul şi îi loveşte pe copiii alcăror rând este în joc;contextul în care apare comportamentul, care include:- dacă apare spontan sau doar în anumite situaţii activatoare – de ex., mânuireacărţilor ca activitate aleasă de copil sau doar în activităţile impuse;- unde apare comportamentul – de ex., se ceartă cu colegul X doar în sala de mese,doar în timpul activităţilor de desen;- antecedentele comportamentului – dacă apare spontan, dacă se pot identifica
anumite cauze care îl declanşează – de ex., loveşte ca răspuns la lovitura altui
copil; desenează doar dacă există cadru adecvat;
9dacă există şi alte persoane implicate direct în apariţia comportamentului –de ex., separarea de părinţi, atitudinea faţă de anumiţi copii – e util de specificat şicomportamentul acestora (un copil poate să aibă un răspuns agresiv “justificat” –vezi exemplul de la punctul anterior);- consecinţele comportamentului – care sunt urmările – de ex., un copil poate să
lovească alţi copii pentru că ştie că în acest fel este în centrul atenţiei şi realizează
acest comportament doar pentru această consecinţă.
Este foarte important să precizăm aceste dimensiuni şi pentru comportamentele pozitive –de ex., comportamentele evaluate în fişă – deoarece acestea pot deveni indicii şi pentru unprogram de optimizare a competenţelor (de ex., prin asigurarea deliberată a antecedentelor care
duc la manifestarea unei abilităţi anume). Pe baza acestor indicii, putem să dobândim informaţii
şi despre stabilitatea în timp a unui comportament. Este esenţial să ştim dacă un copil a efectuat
un comportament o singură dată întâmplător, îl face doar când i se cere sau îl realizează constantşi voluntar.
După fiecare act de observare este util să includem şi câteva comentarii, acestea fiind demare ajutor în evaluarea finală. De asemenea, confruntarea propriilor observaţii cu cele realizate
de o altă persoană (în majoritatea grădiniţelor, aceasta putând fi cealaltă educatoare a grupei,
ajutorul de educator, alt specialist etc.) duce la un rezultat final mai complet si, de cele mai multeori, mai obiectiv. De multe ori când confruntăm propriile observaţii cu cele realizate de altăpersoană pot să apară divergenţe – de obicei, rezolvarea lor are loc prin analizarea în comun acomportamentelor înregistrate (acesta fiind unul din motivele pentru care este bine să rămână oformă scrisă a observaţiilor realizate). Discutarea secvenţelor de comportament observate poatesă aibă ca rezultat pozitiv şi estomparea diferenţelor referitoare la activitatea cu copiii dintre celedouă educatoare sau, dimpotrivă, completarea acestora. Uneori o educatoare pune accent pe un
tip de activitate - de ex., cele ce ţin de dezvoltarea cognitivă – iar cealaltă pe un alt tip – de ex.,activităţi artistice. În acest caz, observaţia poate să fie distorsionată de tipul de activitate preferat
de educatoare, iar analiza observaţiilor împreună poate să ofere o imagine completă a copilului
evaluat.
Alături de utilizarea itemilor din fişă aşa cum sunt prezentaţi şi bifarea lor rând pe rând,se poate apela şi la alte forme de a realiza observarea, datele fiind transferate ulterior în fişacopilului.
 Observarea liberă a comportamentelor unui copil şi notarea lor pe o foaie dehârtie, aşa cum apar ele, cu sau fără delimitare pe domenii.
 Utilizarea unui tabel, care poate îmbrăca mai multe forme, spre exemplu:
1.
-

Comportament/
Indicator

2.
Comportament

Dată

Dată

Frecvenţă

Comentarii

Durată

Intensitate

ContextDacă ne bazăm doar pe fişa elaborată în baza SÎDC, putem fie să o utilizăm pe domenii,fie în totalitate (în acest din urmă caz, pentru un singur copil la un moment dat). Este bine caalături de observarea spontană a comportamentelor copiilor şi notarea acestora, să ne planificăm
perioade de observare şi chiar să gândim activităţi specifice în care am putea urmări mai bine10

comportamente bine precizate ale copiilor. Observaţia se desfăşoară în timpul tuturor activităţilor
și momentelor de regim - impuse şi libere - care sunt realizate la grupă.
Ca şi orice altă metodă de evaluare, observarea are atât avantaje, cât şi dezavantaje. Le
vom enumera pe rând atât pentru a prezenta contribuţiile acesteia la o evaluare eficientă, cât şi
pentru a semnaliza precauţiile necesare atunci când o utilizăm şi mai apoi când facem
inferenţe/concluzii despre cele observate.
Printre avantaje se numără:- este o metoda mai putin intruzivă;- oferă informaţii precise şi detaliate;- precizează clar antecedentele şi consecinţele unui comportament;- are caracter flexibil, permițând o nouă perspectivă asupra unor fenomene studiate
anterior;- furnizeaza date bogate într-o perioada scurtă de timp;- are o mare validitate ecologica - datele sunt luate din viața reală, nu suntschimbate cu nimic.
Dezavantajele ar consta în:- uneori consumă mult timp, atât pentru organizarea unui cadru adecvat, cât şi
pentru observaţia propriu-zisă;- este limitată la evaluarea comportamentelor direct observabile;- daca prima veriga a procesului de cercetare (De ce se realizează observația?) nu
este bine formulata ea poate duce la urmarirea unor aspecte irelevante sau chiar
gresite;- calitatea rezultatelor obținute prin metoda observării depinde de experienta si
abilitatea observatorului.
Tocmai pentru că este limitată la comportamente vizibile, este important să notăm în grilade observaţie doar comportamente, clar descrise, fără judecăţi de valoare. Trebuie să ţinem contde faptul că pe baza observaţiei noi conchidem și despre caracteristicile psihice neobservabile(de ex., capacitatea de a face raţionamente). De aceea, este bine să fim prudenţi în concluziile pe
care le gândim pe baza celor observate. Adesea greşim şi în viaţa de zi cu zi pentru că facem
generalizări despre o persoană în urma a două-trei manifestări comportamentale (de ex., spunem
că este “timid” pentru că l-am văzut retras în două ocazii într-un anumit grup şi nu ne gândim laalte explicaţii posibile (membru nou al grupului, eveniment traumatic recent, etc.). Practica
observaţională realizată constant ne ajută să evităm această eroare în evaluarea copiilor.
Inferenţele pe care le facem trebuie să se limiteze la datele observate şi notate. De exemplu, dacăam notat “nu îi lasă pe ceilalţi să vorbească” în cazul unei singure observaţii, nu putem spune că“nu ştie să comunice”. Este posibil ca în acea ocazie particulară, copilul să nu fi putut duce labun sfârșit ceea ce avea el însuşi de spus. Notarea comportamentului ne ajută să urmărim în
viitor anumite aspecte particulare, pentru a vedea dacă este un pattern stabil sau ceva trecător.
Trecerea de la comportamentele observate la etichete verbale generale care denotă
trăsături sau înclinaţii trebuie realizată cu şi mai mare precauţie şi, pe cât posibil, evitată.
Revenind la exemplul de la început, a spune despre un copil ca “are înclinaţii matematice”
presupune uneori ani întregi de observaţii repetate în acel domeniu. Indicatorii comportamentali
sunt cei care ne oferă o imagine obiectivă şi “testabilă” a competenţelor copilului – ce poate şi cenu poate să facă – fiind, mai departe, singurul punct de pornire valid pentru un plan deameliorare/optimizare reală (nu prea ştim de unde “să apucăm” timiditatea, dacă nu avem clar
specificate comportamentele prin care aceasta se concretizează). De asemenea, aceşti indicatori
ne oferă şansa individualizării atât a acţiunii educative, cât şi a celei de urmărire a progresului
pentru fiecare copil.
Tocmai pentru că oservarea se limitează la comportamente vizibile, cadrul didactic va
recurge în montorizarea și evaluarea comportamentului copilului și la alte metode și tehnici decunoaștere a copilului, care vor completa rezultatele observării și anume:a) proba practică
11b) interviu cu copilulc) interviu cu adultul (părintele, alt reprezentant legal al copilului, alt educator,
ajutorulde educator, alt specialist din instituție).
Proba practică reprezintă un instrument de observare în condiţii provocate, atunci
când comportamentul nu se manifestă, constând în urmărirea intenţionată şi înregistrarea exactă
a capacităţii copilului de a satisface indicatorii prevăzuţi în cadrul grupelor de indicatori. Spredeosebire de observarea directă, proba practică implică solicitarea copilului de a desfăşura
activitatea necesară de monitorizat/evaluat şi organizarea prealabilă a acesteia prin crearea
condiţiilor specifice. În acest caz observarea devine tehnică secundară de cunoaștere acomportamentului copilului.
Proba practică constă în rezolvarea de către copil a unei sarcini, care se prezintă subformă de joc, fişă individuală, adresare de întrebări pe baza unui material concret, sarcină
propusă de către educatoare şi înregistrarea exactă a capacităţii copilului de a îndeplini sau nu
sarcina, pentru a putea lua decizia asupra realizării/nerealizării indicatorilor din grupele deindicatori stabilite.
Proba practică se aplică în condiţii de siguranţă pentru copii, în condiţii obişnuite de joacă
şi activitate ai acestora. Astfel, probele practice se vor aplica în contexte cunoscute copiilor, cumateriale cu care sunt familiarizaţi, prin tipuri de activităţi/jocuri adecvate vârstei. În lista
probelor practice se vor înscrie:- jocuri (de toate tipurile) și simulări;- exerciții practice, sarcini de lucru, studii de caz;- experimente - atât organizate de către adulți, cât și de către copii;- lectura operelor literare și discuții în baza lor, dramatizări;- activități fizice, de autoservire, casnice;- manipulare și explorare de obiecte, etc.
Interviul cu copilul/conversația este o metodă de comunicare care are la bază dialogul
dintre copil și adult, unde copilului i se adresează un șir de întrebări la care urmează să răspundă.
Mai des va avea forma unor convorbiri/conversații lejere, în contextul unor acțiuni sau activități
cunoscute de copil, cum ar fi: vizualizarea unui tablou, a timpului de afară, la întâlnirea dedimineață, în timpul plimbărilor sau în timpul jocului, etc.
Desfăşurarea probei practice și a interviului/conversației cu copilul/copiii implică dinpartea educatorului îndeplinirea a câtorva cerinţe:- păstrarea unei expresii calme și plăcute a feţei pe parcursul desfăşurării
probei/interviului;- folosirea unui ton prietenos cu copilul/copiii, voce blândă cu tonalităţi echilibrate şi
naturale;- menţinerea unei atitudini calme, suportive faţă de copil/copii;- încurajarea copilului ori de câte ori este necesar prin zâmbet și cuvinte, laude, fără aface comentarii privind corectitudinea răspunsurilor sale;- este important ca întrebarea să fie înţeleasă de către copil; dacă este cazul, puteţi
improviza într-o oarecare măsură, dar trebuie să fiţi sigur/ă că nu aţi schimbat esenţa
întrebării;- oferirea timpului suficient de răspuns pentru copil.
Interviu cu adulții. În contextul activității de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului înbaza SÎDC, interviul este instrumentul prin care educatorul va culege indirect informaţii despre copii,
prin intermediul adulţilor, în scopul:- evaluării unor indicatori privind dezvoltarea şi învăţarea copilului, greu sau imposibil deobţinut direct de la copii prin dialog, observare sau proba practică, întrucât aceştia
presupun acumulări de experienţe, contexte determinate etc.;
12evaluării indicatorilor privind învăţarea şi dezvoltarea copiilor, specifici unor perioade deviaţă parcurse anterior de copil (de exemplu, perioada de la 1,5 până la 2-3 ani, momentul
când a fost înmatriculat la instituția de educație timpurie).
Adultul, în acest context, reprezintă persoana care poate oferi informaţii despre copil.
Acesta poate fi: părintele, alt adult care a participat acasă direct la îngrijirea şi educaţia copilului
sau alt educator, ajutor de educator sau specialist de la grupa pe care o frecventează copilul.
Există posibilitatea ca întrebările prin care se evaluează un indicator să presupună
experienţe pe care copilul să nu le fi trăit. In această situaţie există riscul ca adultul să răspundă
afirmativ, uneori în virtutea unei stereotipii sociale (vrând, spre exemplu, să preamărească
performanțele copilului). Recomandăm să încurajaţi adultul în a descrie experienţa copilului
pentru a fi siguri de autenticitatea răspunsului.
-

Exemple de activități și instrumente de monitorizare&evaluare a dezvoltării copilului
conform indicatorilor din SÎDC:Tabel 2. Vârsta 1,5-3 ani
Sugestii, exemple de activități și instrumente de monitorizare și
evaluare407. Foloseşte cuvinte noi în Observarea:
experienţele zilnice Se va observa copilul în timpul activităţilor independente(jocuri, plimbări...) dacă utilizează cuvintele noi învățate.
Interviu cu copilul: Se propun întrebări: Cum este? Spune cine şi cum face? Cine se
ascunde în (coş, dulap, sub plapumă...)? Cine vorbeşte cu mine?
Cine vorbeşte bine/Repetă după mine? (se demonstrează
obiecte, iar copiii pe rând le denumesc).
284. Caută sprijin emoţional Observarea:
când trăieşte emoţii intense.
 Se va observa dacă împărtăşeşte emoţiile cu un adult, vorbește
despre acestea, căută sprijin, priveşte spre persoana apropiată,merge către aceasta/ o strigă, etc.
Interviu cu adultul:
 Puteți întreba părintele dacă face acest lucru și acasă, înospeție,cine sunt persoanele la care caută mai des sprijinemoțional.
Indicator

Vârsta 3-5 ani
Sugestii, exemple de activități și instrumente demonitorizare&evaluare124. Comunică adulților sau Interviul cu copilul:
colegilor atunci când vede un  Convorbiri și discuții cu copiii în baza unor imagini ce ilustrează
comportament periculos
situații de risc sau a unor povești cu situații periculoase: ex.
”Capra cu 3 iezi” etc. solicitându-le să spună cum ar proceda ei
într-o astfel de situație.
Observarea:
 Se va observa dacă copilul sesizează situaţia, spune ce a văzut,în cazul în care observă un comportament periculos: ex. un
copil se caţără la înălţime, loveşte alt copil, se joacă cu un ciob
de sticlă etc.
632. Utilizează numerele şi Probă practică:Indicator

13număratulîn
activități  Exerciții de numărare a copiilor dintr-un grup, de la masa decotidiene (numără câți copiialături, a scaunelor, a farfuriilor de pe masă, etc.
sunt în grup, numără câte  Jocuri simbolice ce presupun utilizarea de numere: ”Lafarfurii sunt pe masă etc.
farmacie” – număratul pastilelor”, La magazin” – inventarul deproduse, bani, cântar etc.
Vârsta 5-7 ani
Indicator
181. Interacţionează pozitiv din
proprie iniţiativă cu copiii deaceeaşi vîrstă sau vîrstă
apropiată în diferite contexte
252-256. Manifestă
empatie faţă de alte persoane în
situaţii diferiteII.

Sugestii, exemple de activități și instrumente demonitorizare&evaluare
Observare:Se va observa cum ajută un coleg în rezolvarea unei sarcini (ex., sălege șireturile, să-i ofere ceva, să-l ajute la împărțirea jetoanelor,etc.), cum se salută cu colegii, dacă își așteaptă rândul; se împartecu propriile obiecte din proprie iniţiativă, etc.
Probă practică:Situații, jocuri-simulări în care copilul va consola/ ajuta pe
cineva/ceva în situații când trăiește emoții neplăcute (Nu te întristacă ai pierdut jucăria, putem să o căutăm împreună; Ia jucăria
mea/pixul/cartea; mângâie un copil care s-a lovit sau păpușa, îispune cuvinte de consolare și încurajare etc. )FORMELE ŞI METODELE DE MĂSURARE ŞI APRECIERE
A REZULTATELOR COPIILOR ÎN BAZA SÎDC.

Pentru monitorizarea și evaluarea dezvoltării copilului în baza Standardelor de învățare
și dezvoltare a copilului de la nașetre pînă la vîrsta de 7 ani în instituția de educație timpuriecadrul didactic va utiliza Instrumentul și Fișa de monitorizare și evaluare a dezvoltării
copilului, care conțin indicatori comportamentali, observabili și măsurabili, elaborați în
conformitate cu Standardele de Învățare și Dezvoltare a copilului de la naștere până la 7 ani (încontinuare - SÎDC). Pentru facilitarea aplicării de către cadrele didactice a SÎDC și în scopul
eficientizării procesului de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului la diferite etape devârstă au fost elaborate cîte un Instrument și, respectiv, cîte o Fișă pentru fiecare perioadă devârstă a copilului mic vizate de SIDC: (1,5 - 3 ani, 3-5 ani şi 5-7 ani (vezi Anexele 1-6).
Instrumentul și Fișa au ca obiectiv principal monitorizarea și evaluarea longitudinală adezvoltării copilului și a nivelului de pregătire a acestuia pentru următoarea treaptă deînvățământ.
Instrumentele și Fișele au fost elaborate în baza SÎDC, dar nu reproduc integral conținutul
acestora.
Adițional, pentru concretizarea unor comportamente ale copilului, se pot utiliza:
1. Chestionare pentru părinți/membrii familiei, personal al instituției, alți specialiști care
contactează cu copilul;
2. Ghiduri de interviu – aplicate părinților/membrilor familiei, personalului instituției,altor specialiști;3. Portofoliul copilului cu obiecte concrete, rezultate ”materiale” ale copilului (desene,
picturi, colaje, puzzle sau construcții elaborate, fișe de lucru individual etc.) etc.
Ce reprezintă Instrumentul demonitorizare și evaluare a
dezvoltării copilului în baza
SÎDC?

Fiecare Instrumenturmătoarele rubrici:

reprezintă

un

tabel

cu
14

1) Indicatori - conține cei mai reprezentativi indicatori din standard pe toate cele 4
domenii de dezvoltare a copilului din SÎDC; deoarece nu toţi indicatorii din SÎDC suntmăsurabili sau nu reproduc la maxim particularitățile de dezvoltare a copilului, în cadrul
instrumentelor unii indicatori au fost reformulați. Astfel, acești indicatori au devenit cei mai
reprezentativi pentru un anumit domeniu.
Numărul indicatorilor în instrumente diferă de la o vârstă la alta:1) Instrumentul pentru 1,5-3 ani conţine 49 de indicatori;
2) Instrumentul pentru 3-5 ani include 55 de indicatori;
3) Instrumentul pentru 5-7 ani include 56 de indicatori.
2) Scale de apreciere a nivelului de dezvoltare a copilului sau nivel de atingere aindicatorului: acestea sunt ”Nerealizat”, ”În curs de realizare” și ”Realizat” cu specificarea
descriptorilor, per fiecare scală, ce reflectă comportamente ale copiilor, observabile şimăsurabile. Diferența dintre descriptori o constituie frecvența, durata, intensitatea, contextul
manifestării comportamentului monitorizat/evaluat, dar și caracterul spontan sau conștient al
manifestării acestuia, modul în care se manifestă - independent sau cu sprijin, la indicația
adultului etc. Descriptorii ajută cadrul didactic să înțeleagă mai bine la ce etapă se aflăcomportamentul copilului descris prin indicator, îi dă mai multă încredere și îl ajută să ia decizia
corectă atunci când trebuie să aprecieze gradul de performare a indicatorului și să pună bifa înscala respectivă. Descriptorii comportamentali redau procesului de evaluare un caracter mai
obiectiv, adecvat nivelului performat de către copil.
3) Metode de monitorizare și evaluare, sugestii de activități - sunt indicate metode,tehnici și activități, care pot fi utilizate de către cadrele didactice în procesul de monitorizare și
evaluare a dezvoltării copilului, la fiecare indicator. De obicei, lista acestora începe cu una - cea
mai relevantă. În cazul în care aceasta nu oferă suficientă informație despre dezvoltarea/
manifestarea comportamentului copilului sau nu poate fi aplicată deoarece comportamentul
copilului nu se manifestă momentan și trebuie provocat pentru a putea fi remarcat și observat, se
propun şi alte metode secundare/complementare de monitorizare/ evaluare care vin să ajutecadrul didactic în determinarea reală a nivelului de manifestare a comportamentului copilului la
indicatorul corespunzător.
Tabelul 1. Instrument de monitorizare prin descriptori comportamentali (schiță)A. DOMENIUL: Dezvoltarea fizică și fortificarea sănătății
INDICATOR NEREALIZATÎN CURSREALIZATDEREALIZAREMETODE DE
MONITORIZARE/EVALUAREȘI SUGESTII DE ACTIVITĂȚI

Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte reguli de securitate personală.
1. Comunică
Niciodată nu Comunică
Comunică
Interviul cu copilul:adulţilor
comunică
uneoripermanent Convorbiri și discuții cu copiii
sauadulților
sau adulților sau adulților sau
în baza unor imagini ce
colegilor
colegilor atunci colegilorcolegilor,
ilustrează situații de risc sau
faptele rele/ când vede un atunci când atunci
când
a unor povești cu situații
situațiile
comportament vede
un vedeunpericuloase: ex. ”Capra cu 3
periculoase periculos.
comportament comportamentiezi” etc. solicitându-le săla care a
periculos.
periculos.
spună cum ar proceda ei într-o
fost martor
astfel de situație.
(152).
Observarea:
 Se va observa dacă copilul
15sesizează situaţia, spune ce avăzut, în cazul în care observă
un comportament periculos:
ex. un copil se caţără laînălţime, loveşte alt copil, sejoacă cu un ciob de sticlă, aridicat un muc de țigară/uncuțit/un ciob de sticlă etc.
De reținut!!!
Metodele, tehnicile și activitățile descrise în Instrument sunt recomandate! Fiecare educator
poate să folosească sugestiile indicate, dar poate să utilizeze şi alte instrumente demonitorizare şi evaluare în raport cu copilul concret și în dependenţă de resursele
disponibile, experiența de utilizare a acestora, etc.
Fișa reprezintă rodul activității copilului și va
oferi o oglindă a progresului realizat de acesta în raportcu sine, în intervalul categoriei de vârstă respectiv (1,53, 3-5 și 5-7 ani) și mai larg - de la intrarea până laieșirea lui din instituția de educație timpurie. Eapunctează competențele copilului ce ar trebui să fie dobândite până la încheierea preșcolarității.
Fișa reprezintă un tabel cu următoarele rubrici:
1. ”Indicatori” - sunt reproduși indicatorii din Instrumentul de monitorizare și evaluare pecele 4 domenii de dezvoltare, pentru vârsta respectivă;2. grilele de apreciere „Nerealizat”, „În curs de realizare” și „Realizat” propuse pentru 2 ani
de zile. Esenţa celor 3 scale de apreciere reprezintă periodicitatea şi calitatea realizării
indicatorului de către copil:- scala „Nerealizat” denotă un comportament imatur, în situaţia în care copilul nu
performează indicatorul nici independent, nici cu sprijinul adultului sau dacă și
realizează – acesta este incorect, incomplet.
- scala „În curs de realizare” denotă manifestarea comportamentului în condiţiile în
care copilul realizează de sinestătător, doar în anumite circumstanțe, în raport cu
anumite persoane, cu unele abateri/greşeli sau corect, dar la indicația și/sau cu
sprijinul adultului;- scala „Realizat” - comportamentul se manifestată constant, independent, în toate
situaţiile şi fără indicația/ ajutorul adultului;În raport cu alte instrumente de evaluare existențe, Fișa are următoarele avantaje:a) oferă indicatori comportamentali preciși, măsurabili care sunt repere ale stadiului dedezvoltare la vârsta respectivă (1,5-3, 3-5, 5-7 ani);b) rezultatul evaluării determină evitarea etichetării copilului;c) evidențiază progresul periodic al copilului;d) permite educatoarei să evidențieze atingerea obiectivelor, să reproiecteze obiectiveleși să prioritizeze demersurile de învățare;e) reflectă activitatea de zi cu zi a copilului, descoperind lacune, dificultăți, rămâneri înurmă, ca pe baza lor să se elaboreze un program de remediere;f) reprezintă un instrument eficient prin care familia este cooptată în procesul decunoaștere a copilului, oferindu-i posibilitatea de a–și da seama de ceea ce știe și cepoate să facă copilul, de ce este capabil;
Ce reprezintă Fișa individuală
de monitorizare și evaluare a
copilului în baza SIDC?

16La începutul fiecărui an de studii primele 2-3săptămâni sunt rezervate culegerii de date pentru
cunoaşterea fiecărui copi – evaluarea inițială. Aceasta
se face în conformitate cu Standardele de învățare și
dezvoltare a copilului de la naștere până la vârsta de 7 ani, în mediul firesc, cât şi în cel creat deadult și se vor observa manifestările comportamentale ale copiilului. Evaliuarea iniţială serealizează la toate vârstele.
Cum aplicăm instrumentele demonitorizare/ evaluare?

Cu ce începem monitorizarea/evaluarea dezvoltării copilului?
Pentru fiecare copil din grupă se va elabora Fișa individuală de monitorizare și evaluare a
dezvoltării copilului, care reprezintă un tabel cu rubricile:- ”Indicatori” unde sunt reproduși indicatorii din SÎDC pe cele 4 domenii de dezvoltare;- grila de apreciere Nerealizat, În curs de realizare și Realizat, propusă pe 2 ani de zile(așa cum sunt construite SÎDC).
Tabel 2. Fișa de monitorizare&evaluare a dezvoltării copilului (schiță)Anul I2018- 20192019- 2020
NerealiÎn curs de Realiza
În curs deRealizat
zat
realizaret
Nerealizat realizare
A.DOMENIUL: DEZVOLTAREA FIZICĂȘI FORTIFICAREA SĂNĂTĂȚII
Merge si aleargă cu
schimbând
1 uşurinţă
ritmul şi direcţia.
Domeniile
dezvoltare/IndicatoriideAnul IIÎn perioada 1-15 septembrie a fiecărui an cadrele didactice vor face cunoștință cuconținutul instrumentului. Managerul/metodistul instituţiei va organiza în această perioadă
activităţi metodice de informare şi formare a cadrelor didactice în vederea aplicării corecte a
Instrumentului.
Cadrul didactic va analiza minuțios fiecare scală de apreciere și fiecare indicator din Fișăpentru a se convinge că a înţeles corect semantica acestuia și va selecta jocuri, materiale şi
situaţii de învăţare pentru procesul de monitorizare/evaluare în dependenţă de vârstă. Se vor
multiplica Fişele de monitorizare/evaluare individuală pentru fiecare copil, la vârsta respectivă.
Atenţie pentru educatorii din grupele mixte: Elaborați Fișa individuală de monitorizare/
evaluare în dependenţă de vârsta copiilor pe care îi aveți în grupă. Astfel dacă aveţi copii de 2-4
ani veţi pregăti instrumentul şi fişa de 1,5-3 ani pentru copiii care nu au împlinit vârsta de 3 anipână în septembrie.
Evaluarea inițială.
Perioada de 1-15 septembrie este perioada de adaptare, acomodare a copiilor dupăvacanţa de vară. Acest interval de timp permite copiiilor şi cadrelor didactice să se încadreze înprocesul educaţional, să intre în ritmul stabilit conform cerinţelor. În perioada 15 septembrie-15
octombrie se vor observa manifestările comportamentale ale copiilului, în mediul firesc, cât şi încel creat de adult și se vor fixa rezultatele în Fișa individuală.
La această etapă putem constata anumite rezultate în dezvoltarea copiilor pe cele 4
domenii de dezvoltare. Aceste date oferă posibilitatea de a cunoaşte potenţialul de învăţare al
copilului la începutul anului, de a şti ce să proiectăm în cadrul activităţilor de învăţare pentru a
atinge progrese.
În cazul copiilor nou-veniţi în grupă, după perioada de adaptare (2-3-4 săptămâni) se va
recurge la procesul de evaluare după metodologia descrisă.
Evaluarea iniţială se realizează la toate vârstele.
17În perioada dintre cele două evaluări - iniţială şi sumativă/finală - cadrele didactice vor
proiecta demersul educaţional prin planificarea racordată la SÎDC. Pe parcursul monitorizării
educatorul va face notiţe în Fişa individuală a copilului, dacă observă preformanţa obţinută la un
indicator sau altul, cu indicarea datei când a fost sesizată schimbarea.
Monitorizarea și evaluarea continuă se va realiza permanent de către cadrul didactic prinobservarea reacţiilor şi comportamentelor copiilor în diverse situaţii, spontane sau create, prinanaliza produselor activităţii copilului (desene, recitări, etc), prin oportunităţile oferite deregimul zilnic, fişele de observare a comportamentelor copilului, observaţie zilnică, princonvorbiri cu copilul și cu părinții sau alți specialiști/lucrători ai grădiniței, probe practice.
Evaluarea sumativă.
La sfârşitul anului de studii şi la finele unui ciclu de vârstă – 3, 5, 7 ani - se impune oevaluare atentă, detaliată a copiilor pentru a stabili programul pentru următorul an sau pentru a
finaliza raportul privind dezvoltarea fizică, cognitivă, socio-emoțională și a limbajului copilului,care se va prezenta pentru a accede în şcoala primară. Pentru acest scop se planifică o perioadă
de circa 2-3 săptămâni de evaluare finală/sumativă, pe parcursul lunii aprilie-mai. Dateleobținute vor fi înscrise în Fişa individuală de monitorizare, utilizând o altă culoare decât laevaluarea inițială. Obținând un alt profil al dezvoltării copilului se vor vizualiza, prin comparaţie,schimbările intervenite în acest proces. Evaluarea finală reflectă progresul în dezvoltarea şiînvăţarea copilului atins la finele anului de studii în comparaţie cu abilităţile înregistrate laevaluarea iniţială şi la sfârşitul unei peritoade de dezvoltare.
În cazul copiilor care sunt la limita de sus a vârstelor (3 ani, 5 ani, 7 ani) în Fişaindividuală la sfârşit se vor face concluzii şi propuneri de îmbunătăţire a practicilor educaționale
la acei indicatori care au fost manifestatţi „Nerealizat” sau „În curs de realizare”.
Pentru grupa pregătitoare, conform metodologiei de înmatriculare a copilului în clasa I,
evaluarea sumativă va fi realizată în luna aprilie. Luna mai va fi perioada care va permite
recuperarea unor scăpări în atingerea unor indicatori neperformaţi.
În cazul observării unor comportamente nespecifice vârstei cu manifestarea unor semne
de risc pentru dezvoltarea copilului, vor fi anunţaţi părinţii şi se vor aplica prevederile„Metodologiei de evaluare a dezvoltării copilului” (ordinul Ministerului Educației nr. 99 din
26.02.2015).
Cum înregistrăm datele monitorizării/evaluării?
Monitorizarea progresului învăţării şi dezvoltării copilului se înregistarză în Fişaindividuală de monitorizare și evaluare a copilului conform celor trei perioade de vârstă: 1,5-2-3ani; 3-4-5 ani; 5-6-7 ani. Fișa se va completa de 2 ori pe an (la începutul și la finele anului destudii) timp de doi ani (conform perioadelor de vârstă stipulate în SÎDC). Cadrul didactic va bifa
rezultatul manifestării indicatorului comportamental, de către copil, la una din scalele deapreciere - Nerealizat, În curs de realizare sau Realizat - racordat la descriptorul corespunzător
din Instrument.
Fişa de monitorizare va fi completată de două ori pe an, prin bife de două culori. După ce
vor fi incluse rezultatele pe fiecare indicator din Fișă se va trasa o linie care va uni bifele(punctele), obținând Profilul dezvoltării copilului la începutul anului de studii. Datele obținute în
evaluarea inițială oferă posibilitatea de a cunoaşte potenţialul de învăţare al copilului la începutul
anului, de a şti ce trebuie de proiectat în cadrul activităţilor de învăţare pentru a atinge progrese.
Pentru a observa dinamica dezvoltării copilului pentru fiecare etapă de evaluare cadrul
didactic va folosi o anumită culoare. De exemplu: la evaluarea iniţială se va trasa cu „roşu”; iarla cea finală cu „verde”. Astfel va fi vizibilă schimbarea. În perioada de monitorizare, între
evaluarea inițială și cea finală, când educatorul va sesiza o schimbare (un salt sau o remisie aunui comportament), se va indica data când a fost observată schimbarea în rubrica din scala deapreciere. De exemplu: la evaluarea inițială un comportament se manifestă ca ”nerealizat” –educatorul a bifat cu roșu în rubrică I (Nerealizat) data stabilirii comportamentului – 15.09.2018.
18

La data de 14.12.2018 a fost observat un comportament specific descriptorului din rubrica II (Încurs de realizare) și educatorul notează data în rubrica respectivă. La evaluarea finală (1504.2019) rezultatul manifestării comportamentului s-a atestat la aceeași scală (II).
Nu trebuie să sperie faptul că la începutul perioadei de vârstă, limita de jos (1,5-2, 3-4 și
5-6 ani) vor prevala mai mult comportamente la scala „Nerealizat”, mai puţin „În curs derealizare” şi foarte rar, sau deloc la „Realizat”. Astfel, în fişa individuală de monitorizare și
evaluare în primul an profilul sau „linia de progres” va devia mai mult în partea stîngă în tabelul
celor doi ani de monitorizare, iar la finele limitei de vârstă (către 3, 5 și 7 ani) linia se va mişca
în dreapta demonstrând progresul copilului.
Obținând un alt profil al dezvoltării copilului se vor vizualiza prin comparaţie schimbările
intervenite în acest proces. Evaluarea finală reflectă progresul în dezvoltarea şi învăţarea
copilului, atins la finele anului de studiu în comparaţie cu abilităţile înregistrate la evaluareainiţială şi la sfîrşitul unei peritoade de dezvoltare.
Sugestii:- fişele individuale de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului se lasă laîndemână pentru a putea nota comportamentele ori de câte ori se iveşte ocazia;- se întrerupe observaţia planificată în cazul în care copilul refuză să coopereze în acel
moment;- se notează data realizării observaţiei – în acest fel se va putea extrage şi vârsta
aproximativă la care îşi face apariţia un comportament (de ex., 3,4 – 3,7 ani);- nu se anunţă explicit copiii “acum notăm tot ceea ce faci tu/ce faceţi voi” – acest
lucru induce, de regulă, un comportament nefiresc din partea celor observaţi.
Progresul învăţării şi dezvoltării copilului se înregistarză în Fişa individuală demonitorizare și evaluare a copilului conform celor trei perioade de vârstă: 1,5-2-3 ani; 3-4-5 ani;
5-6-7 ani. Nu trebuie să sperie faptul că la începutul perioadei de vârstă, limita de jos (1,5-2, 3-4
și 5-6 ani), vor prevala mai mult comportamente la scala „Nerealizat”, mai puţin „În curs derealizare” şi foarte rar, sau deloc la „Realizat”. Astfel, în Fişa individuală de monitorizare și
evaluare în primul an profilul sau „linia de progres” va devia în partea stângă în tabelul celor doi
ani de monitorizare, iar la finele limitei de vârstă (către 3, 5 și 7 ani) linia va devia în dreaptă
demonstrând progresul copilului.
După completarea fișelor individuale, rezultatele individuale ale copiilor vor fi întroduse
în Fişa de grup, care se va completa în culori. Pentru Nerealizat – roșu, În curs de realizare –galben, Realizat – verde. Astfel se va obține un ”covoraş” colorat, un ”semafor”, care va permiteo percepție/vizualizare mai ușoară a rezultatelor per ansamblu/grupă (vezi Anexa 7.).
Cine participă la procesul de monitorizare şi evaluare?
Monitorizarea și evaluarea dezvoltării copilului este realizată de către educatorii de la
grupa de vârstă respectivă, care cunosc copilul și părintele/ reprezentantul legal al copilului, încondiţii casnice. Alţi actori educaţionali, cum ar fi metodistul, managerul, inspectorul, alţispecialişti în domeniu, pot observa procesul de monitorizarea/evaluarea a dezvoltării copilului lagrupă, fără a se implica direct în acest proces.
Cine are acces la rezultate?
La rezultatele individuale ale copiilor consemnate în Fişa individuală au acceseducatorul, părintele/reprezentantul legal al copilului, alţi specialişti - după necesitate, cu scopul
de a interveni în procesul de recuperare a copilului. La rezultatele din Fișa de grup are acces și
metodistul, managerul, inspectorul, pentru a cunoaşte situaţia reală la nivel de grup şi a stabili
direcţiile de activitate pentru cadrele didactice.
Lista de comportamente care
pot semnala unele probleme lacopiiÎn cazul în care educatorul are anumite dubii/neclarități
vizavi de gradul de performare a comportamentelor sau
suspectează la copil un comportament deosebit de al19altor copii, sau, chiar, neadecvat situațiilor concrete, el va apela, suplimentar, la Lista decomportamente care pot semnala unele probleme la copil și nevoia acestuia de a fi
observat/evaluat mai atent. Orice copil poate prezenta unele dintre comportamentele din listă șisă nu aibă probleme deosebite. Dar dacă copilul continuă să prezinte mai multe dintre
comportamentele de mai jos, la unul sau mai multe domenii, ar trebui să fie evaluat mai atent decătre specialiști (medicul de familie, asistentul social, psihologul, psiho-neurologul,
oftalmologul, surdo-pedagogul, ortopedul etc.).
Este foarte IMPORTANT ca fiecare persoană care interacționează cu copilul (părinte,
cadru didactic, ajutorul de educator etc.) să cunoască aceste semne pentru a-l putea ajuta la
moment. Această listă poate fi utilizată pentru a înregistra informații despre copil, pentru notarea
detaliată a comportamentelor văzute, inclusiv frecvenţa, intensitatea și durata, precum și vârsta lacare a fost depistat.
Lista de COMPORTAMENTE care POT semnala unele probleme la copil și nevoia
acestuia de a fi observat/evaluat mai atent.
Pentru auz:
- Nu întoarce capul după sursa unui sunet nou sau a unei voci noi;
- Nu răspunde când îl chemi din altă cameră;- Întoarce mereu aceeași ureche către un sunet când vrea să audă mai bine;- Are infecții dese la ureche, îl doare frecvent urechea/urechile;- Prezintă reacție accentuată la zgomotele neașteptate;- Nu răspunde dacă îl chemi atunci când nu te poate vedea;- Îți privește buzele atunci când îi vorbești;- Vorbește foarte încet sau foarte tare;- Nu vorbește sau vorbește ciudat;- Folosește mai mult gesturi decât cuvinte pentru a comunica;- Nu este atent la muzică sau la povești mai mult de 5 minute.
Pentru văz:- Strânge din pleoape, ridică sau întoarce capul pentru a privi la muchiile și colțurile
obiectelor;- Adesea dă peste lucruri sau cade la joacă;- Se freacă des la ochi sau se plânge că îl dor ochii;- Nu este capabil să găsească obiecte mici pe care le aruncă;- Are pleoapele roșii sau cu secreții, pete pe ochi;- Se freacă des la ochi sau se plânge că îl dor ochii;- Închide un ochi când privește ceva, se uită cruciș;- Ține adesea cărțile sau alte obiecte foarte aproape de ochi.
Pentru vorbire:- La 18 luni copilul încă nu spune mama;- La 2 ani nu poate denumi obiecte familiale și persoane, nu vorbește deloc;- La 3 ani nu poate repeta mici poiezioare sau cântecele;- La 4 ani nu vorbește în propoziții simple;- La 5 ani nu se face înțeles de persoane din afara familiei;- Vorbește altfel decât copiii de aceeași vârstă cu el;- Nu se arată interesat de cărți sau de povești;- Nu execută comenzi verbale simple;- Repetă ca un ecou întrebările sau alt material verbal după vîrsta de 3 ani;
Pentru înţelegere:- La 1 an nu reacționează când își aude numele;- La 3 ani nu poate identifica diferite părți ale feței și nu poate urmări povești simple;- La 3-4 ani nu răspunde la întrebări simple despre o povestire;- La 4 ani nu furnizează răspunsuri rezonabile la întrebări, cum ar fi: „ce faci când ți-efoame?” sau „ce faci când ți-e somn?”;20

Nu are abilități simple de rezolvare a problemelor, cum ar fi rezolvarea de incastre sauîntregirea de imagini din bucățele, sau respectarea unei ordini în înșirarea de mărgele;- La 5 ani nu pare să înțeleagă semnificația cuvintelor „azi”, „mâiine”;- Are dificultăți în înțelegerea lucrurilor simple pe care alți copii de vârsta lui le înțeleg
perfect;- La 5 ani nu prezintă abilități de memorare cum ar fi repetarea unor scurte secvențe sau
numere sau să spună ce lipselte dintr-un grup de obiecte.
Pentru mișcare:- La 10 luni nu poate să șadă încă în șezut;- O parte a corpului este mai bine coordonată cînd merge sau fuge;- Îi tremură mîinile sau este neîndemînatic cînd execută sarcini de coordonare motorie fină;- Nu-și poate ține echilibrul într-un picior pentru scurt timp la vîrsta de 4 ani;
- Nu poate arunca mingea mare care este aruncată către el la vârsta de 5 ani.
Pentru joc:
- La 1 an nu se bucură de jocuri simple de mișcare;- La 2-3 ani nu se joacă cu obiecte obișnuite (lingură, săpun etc.);- La 4 ani nu se joacă încă cu alți copii – nu participă la jocuri de grup sau pe roluri;- Adesea perturbă jocul copiilor;- Nu se joacă la fel ca și copiii de vârsta lui.
În interacţiunea cu adulţii sau copiii:- Se opune despărțirii de părinți;- Se ferește de adulții necunoscuți; nu-i place să fie atins de alte persoane (copii, adulți);- Evită anumiți copii, se simte atras numai de un anumit copil;- La 5 ani nu împarte (jucării, cărți, dulciuri, roluri etc.) cu alți copii și nu știe să aștepte
rândul;- Prezintă comportamente agresive.
În cazul în care cadrul didactic depistează mai multe comportamente din listă prezente lacopil (la unul sau mai multe domenii), acesta anunță administrația instituției, care, la rându-i,anunță Serviciul raional/municipal de asistență psiho-pedagogică și părintele pentru o eventuală
evaluare mai complexă și mai profundă a dezvoltării copilului.
-Rezultatele obținute și consemnate în Fișele
individuale și de grup ale copiilor vor avea impact direct
asupra organizării procesului educațional atât în scopul
individualizării învățării, cât și în scopul performării
competențelor profesionale ale cadrelor didactice din instituție, dar și la nivel de sistem. Cum
anume?
La ce servesc rezultatele
monitorizării/evaluării ?

La nivel de copil. Datele acumulate vor permite cadrului didactic, părinților să cunoască punctele
forte ale copilului și să înțeleagă nevoile de dezvoltare ale acestuia. Indicatorii nerealizați sau în
curs de realizare, sunt, de fapt acele lucruri/ cunoștințe/atitudini, pe care copilul încă are nevoie
să le învețe. Informaţiile dobândite prin procesul de monitorizare/evaluare utilizate în conceperea
şi ameliorarea demersului didactic contribuie la asigurarea unei creşteri sănătoase, dezvoltări
globale, unitare a acestuia, îl orientează şi îl sprijină în activitatea de învăţare.
La nivel de grupă. Cadrul didactic va obține un tablou general şi o informație veridică despre
domeniile de dezvoltare și, respectiv, indicatorii cel mai bine şi cel mai slab performaţi peransamblu. Acest lucru îi va oferi posibilitatea de a determina punctele forte şi punctele slabe înorganizarea procesului educaţional şi proiectarea învăţării și dezvoltării. Ca și consecință - va
putea racorda demersul educaţional la nevoile individuale şi de grup ale copiilor.

21

La nivel de instituţie. Rezultatele monitorizării şi evaluării obţinute, fiind însumate pe grupe devârstă, vor permite metodistului și/sau managerului vizualizarea tabloului per ansamblu pe
instituție și determinarea domeniilor/ indicatorilor slab performaţi la copii și stabilirea cauzele
acestor neperformări. La fel, vor putea fi apreciate domeniile și indicatorii performați, precum și
identificarea factorilor care determină succesul. Astfel, vor putea fi determinate mai ușor nevoile
de formare continuă a cadrelor didactice, iar în baza acestora vor fi proiectate obiectivele
prioritare și activităţi de dezvoltare profesională continuă (consultaţii, ore metodice, seminare,training-uri etc.) pentru următorul an de studii (sau pentru o perioadă de 2-3 ani), cu extinderea
lucrului în familie.
La nivel de raion/sector/municipiu. Rezultatele evaluării şi monitorizării obţinute pe peransamblu pe raion/municipiu vor permite stabilirea direcțiilor prioritare de activitate cu cadrele
dicadtice pentru următorul an de studii.
La nivel de ţară - în scopul elaborării şi perfectării documentelor de politică educaţională.
Analiza anuală a rezultatelor evaluării şi monitorizării obţinute pe ţară va permite identificarea
acelor indicatori care au un nivel mic de performare, formularea problemelor şi, ce e mai
important - a soluţiilor privind îmbunătățirea procesului educaţional în instituțiile de educație
timpurie. Monitorizarea în dinamică a rezultatelor anuale va permite, la rândul său, identificarea
indicatorilor care necesită a fi excluşi sau reformulați (pentru cazul în care ei sunt prea simpli
sau prea complicați pentru vârsta respectivă). În final, rezultatele evaluării gradului dedezvoltare a copiilor/de pregătire pentru școală pot fi utilizate la revizuirea și optimizarea
politicilor și strategiilor educaționale, a politicii de cadre și de formare – inițială și continuă - aacestora.
Unde se păstrează Fişele?
Fişele individuale de monitorizare şi evaluare se vor păstra în
Portofoliul copilului. În cazul în care copilul se transferă dintr-o
instituţie în alta sau dintr-o grupă a instituției în alta, portofoliul şiFişa îl va însoți pe copil drept document ce confirmă nivelul și evoluția dezvoltării lui. Fişele degrup se păstrează la educator şi la metodist.
Despre rezultatele evaluării/monitorizării dezvoltării copiilor cadrele didactice vor
informa periodic familiile asupra competenţelor copiilor lor şi asupra activităţilor pe care le pot
organiza cu aceștea în continuare, la domiciliu, argumentând deciziile.
Despre rezultatele monitorizării și evaluării dezvoltării copiilor din grupele pregătitoare cadrele
didactice din instituţiile de educaţie timpurie vor informa cadrele didactice din instituţiile deînvăţământ primar prin completarea unui Raport despre dezvoltarea fizică, socio-emoțională,cognitivă, a limbajului și comunicării, precum și a dezvoltării capacităților și atitudinilor deînvățare la finele grupei pregătitoare (Anexa 8). Scopul acestui raport este cunoaşterea primară
de către învăţător a dezvoltării copilului şi construirea unui proces didactic relevant și eficient cu
tratarea individualizată şi diferenţiată a acestuia. Raportul conține Fișa individuală demonitorizare și evaluare a copilului în baza SIDC, completată la finele grupei pregătitoare, cu
indicarea concluziilor asupra dezvoltării copilului și recomandărilor.
Pentru a oferi o apreciere mai amplă despre dezvoltarea copilului, vă recomandăm să
descrieți comportamente pe mai multe domenii de dezvoltare sau / și domenii de activitate, fără ale indica denumirea propriu-zis. De exemplu: Cel mai mult îi plac activităţile artistico-plastice.
Manifestă interes faţă de lectură şi informaţii noi. Comunică cu uşurinţă cu adulţii cunoscuţi şisemenii. Participă cu plăcere la activităţi casnice, de îngrijire a plantelor. Oferă cu uşurinţă
ajutor. Ţine cont de dorinţele şi nevoile altor copii şi persoane. Participă la activităţi în grupuri
mici sau mai mari, uneori ca şi conducător, alteori ca şi executant, acceptă responsabilităţi şi lerespectă, individual și în grup.

Raportarea

22

Raportul se perfectează în două exemplare: unul se eliberează părintelui de către director
sau metodist, contra semnătură în Registrul de evidenţă a Rapoartelor, iar al doilea exemplar sepăstrează timp de 2 ani la metodist sau director. Exemplarul eliberat părintelui va fi transmis decătre acesta școlii primare la înscrierea copilului în clasa I.
Rezultatele generale pe grupe (pregătitoare, de ex.) vor fi însumate şi analizate de către
metodist/director şi vor fi prezentate specialistului în domeniul educaţiei timpurii din cadrulOLSDÎ până la data de 25 mai anual.
La rândul său, specialistul în domeniul educaţiei timpurii din cadrul OLSDÎ va generaliza
rezultatele pe municipiu/raion şi va prezenta rezultatele specialistului în domeniul educaţiei
timpurii din cadrul MECC până la 10 iunie a fiecărui an.
La finele fiecărui an de studii educatorul (la grupa sa), administrația instituției,specialistul din cadrul OLSDÎ, perfectează un raport asupra monitorizării și evaluării dezvoltării
copiilor, care iî va fi util la planificarea activităților pentru anul viitor (un model de raport vezi înAnexa 9).
Indicatori de monitorizare a dezvoltării copiilor(utili pentru organizarea monitorizării și perfectarea raportului, exemplu)
I.
Scop și obiective:
Scopul monitorizării este de a determina gradul de pregătire a copiilor cu vîrsta 6-7 ani pentrușcoală (dezvoltarea fizică, socio-emoţională, cognitivă, limbajul şi comunicarea, capacităţi şi
atitudini de învăţare la finalul grupei pregătitoare) pentru orientarea şi optimizarea procesului
educativ în ansamblu la nivel de raion/municipiu/instituție de educație timpurie.
Obiective:- Stabilirea domeniilor și indicatorilor cu cel mai mare/mic grad de performare de către
copii;- Identificarea succeselor și problemelor/lacunelor în dezvoltarea copiilor, inclusiv înpregătirea lor către școală.
- Formularea de propuneri pentru îmbunătățirea nivelului de dezvoltare a copiilor și agradului de pregătire a lor pentru școală la nivel de instituție/raion/municipiu/țară.
II.

Indicatori de monitorizare

1. Număr total de copii cu vsta 6-7 ani, care frecventează instituția preșcolară în anul destudii respectiv
2. Număr total de copii monitorizați, per instituție/raion
3. Numărul sau rata copiilor care au performat (în mod regulat, independent) toțiindicatorii (100%), în %
4.
5.
6.
7.
8.

Numărul sau rata copiilor care au performat indicatorii la scala în curs de realizare, în %Rata copiilor care au performat 85-99% din indicatori
Rata copiilor care au performat 65-84% din indicatori
Rata copiilor care au performat 40-64% din indicatori
Rata copiilor care au performat mai puțin de 39% din indicatori -9. Rayting-ul domeniilor performate
10. Domeniile cu cel mai mare scor de performare (în %, copii)
11. Domeniile cu cel mai mic scor de performare (în %, copii)
12. Rayting-ul (ordinea) indicatorilor performați
23

13. Indicatorii cu cel mai mare scor de performare (85-100% de copii)
14. Indicatorii cu scor mediu de performare (65-85% de copii)
15. Indicatori cu scor mic de performare (40-64% de copii)
16. Indicatorii cu scor insuficient de performare (mai mic de 40%)
17. Probleme în performarea domeniilor de dezvoltare/indicatorilor:- probleme ce țin de copii (ex., nu au frecventat);- probleme ce țin de asigurarea didactică a procesului educațional (ex., lipsa/penuria dejucării, materiale didactice, cărți pentru copii, echipamente și atribute);- probleme ce țin de profesionalismul cadrului didactic (competențele educatorului) –se vor face înscrieri din monitorizările managerului/ metodistului pe parcursul
anului);- probleme ce țin de instituție (nu a funcționat 1, 2, 3, 4, 5, 6 și mai mult pe parcursul
anului școlar 2014-2015);- probleme ce țin de standarde și indicatori;- etc.
18. Rezultate generalizate per grupă și Concluzii.
19. Propuneri pentru îmbunătățirea gradului de pregătire a copiilor pentru școală.
Pe baza rezultatelor obţinute la grupele de copii, pe diferite vârste, administrația
instituției de educație timpurie trebuie să răspundă, în raport, la cîteva întrebări, la care oriceproces de evaluare trebuie să răspundă:• Contextul în care funcţionează instituția de educație timpurie, a fost el corect descris?
Au fost nevoile (exprimate sau nu) ale beneficiarilor satisfăcute? Activităţile derulate şi
obiectivele lor au fost acceptate de beneficiari şi de celelalte părţi interesate?
• Resursele alocate pentru îmbunătăţirea activităţii au fost suficiente şi bine folosite?
• Procesele şi activităţile au fost ele derulate corespunzător? S-au înregistrat abateri de laplanificare? Care au fost motivele acestor abateri şi cum pot fi ele evitate pe viitor?
• Au fost obţinute rezultatele scontate (inclusiv reacţiile favorabile ale părinților) înprivinţa îmbunătăţirii calităţii şi a unei mai bune cunoaşteri a situaţiei din instituția de educație
timpurie?
• Au fost activităţile de îmbunătăţire a calităţii şi de evaluare internă eficace? (Şi-au
realizat, adică, obiectivele propuse?)• Cât de mari au fost schimbările introduse prin activităţile derulate (corectarea unor
aspecte, îmbunătăţirea unor situaţii, creare de la “0” a unor sisteme sau procese)?
• Cât de mult s-au implicat părinții? Cât de mult ştiu aceștea despre activităţile derulate?
Care este nivelul lor de satisfacţie faţă de rezultatele activităţii?
• Care a fost impactul activităţilor derulate - asupra grupului ţintă, asupra discursului
public, asupra resurselor disponibile, asupra instituţiilor implicate, asupra cooperării cu alteinstituţii etc.?

24

SURSE BIBLIOGRAFICE
1. Banca Mondială, Jody Zall Kusek, Ray C. Rist, Zece pași pentru o monitorizare bazată
pe rezultat și sistem de evaluare, Banca Internațională pentru Reconstrucție și
Dezvoltare/
Banca
Mondială,2004,
https://openknowledge.worldbank.org/bitstream/handle/10986/14926/296720PAPER010
0steps.pdf?sequence=1
2. Banca Mondială. Monitorizare și Evaluare.
http://siteresources.worldbank.org/INTBELARUS/Resources/M&E.pdf
3. Burlea, Georgeta. (2008). Exercitii pentru formarea şi dezvoltarea aptitudinilor deşcolaritate. Program complex de pregătire a copilului pentru debutul şcolar. Iaşi:Editura Polirom.
4. Chivulescu, Liliana. (2007). Cine sunt eu? Evaluarea psihopedagogică a copiilor de 612. Bucureşti: Editura Coresi.
5. Codul educației nr.152 din 17.07.2017
6. Curriculum-ul educației timpurii. 2019
7. Ghid de aplicare a Instrumentul de monitorizare a pregătirii copilului pentru școală și aFișei de monitorizare a progresului preșcolarului. Chișinău, 2014
8. *** Ghid de bune practici pentru educaţia timpurie a copiilor de la 3 la 6/7 ani.
9. Ghid metodologic de evaluare a elevilor din clasa pregătitoare. București, 2013
10. Golu, Florinda.(2010).Psihologia dezvoltării. Bucureşti: Editura Universitară.
11. Joiţa, Elena. Instruirea constructivistă – o alternativă. Fundamente. Strategii / EducaţiaXXI, Bucureşti: Ed. Aramis, 2006
12. Ionescu, M. (coord.) (2010). Repere fundamentale în învăţarea şi dezvoltarea timpurie acopilului de la naştere la 7 ani. UNICEF. Bucureşti: Vanemonde.
13. *** Modalităţi practice de cunoaştere, înțelegere şi lucru cu preşcolarul şi şcolarul.
Ghiduri de conversaţie cu copiii şi părinții, fişe de observaţie şi idei de joc pentru
diversele tipuri de comportament. Bucureşti: Editura Raabe. (2009).
14. ***National Association for the Education of Young Children, Early childhood teacher
education guidelines, Washington DC, 1982 apud Seefeld, Carol, Barbour, Nita, Early
Childhood Education. An introduction, 3rd ed., Macmillan College Publishing Company,
New York, 1994.
15. Oberlander R June, (2001). Ghid practic pentru creşterea copilului până la 5 ani.
Bucureşti: Editura Niculescu.
16. ***Pregătirea preşcolarului 5-7 ani. Bucureşti: Editura Litera. (2010)17. Standardele de învățare și dezvoltare a copilului de la naștere pînă la 7 ani. 201918. Standardele naționale profesionale ale cadrelor didactice. Chișinău, 201019. Studiu național ”Validarea pe criteriu de vârstă a standardelor de învățare și dezvoltare a
copilului de la naștere până la 7 ani”. Manuscris, 201025

ANEXE
Anexa 1.
Instrumentul de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului de la 1,5 la 3 ani (19 -36 luni)
în baza SÎDCA. DOMENIUL: DEZVOLTAREA FIZICĂ ȘI FORTIFICAREA SĂNĂTĂȚII
INDICATORNEREALIZATÎN CURS DE
DEZVOLTARE

Standard 1: Copilul va fi capabil să efectueze diverse mişcări și activități fizice
1. Merge/aleargă cu
Merge/aleargă cu mareMerge, aleargă cu uneleuşurinţă, schimbând dificultate (cade jos şi nu erori, în timp ce schimbă
ritmul şi direcţia
se ridică) în timp ce
ritmul şi direcţia.
(înainte, înapoi, înschimbă ritmul şilinie dreaptă,direcţia.
circular, inclusiv cu
muzica) (14)REALIZATMETODE DE
MONITORIZARE/EVALUARE ȘI
SUGESTII DE ACTIVITĂȚI

Merge, aleargă cuuşurinţă, schimbândritmul şi direcţia.

Observarea:
 Se va observa modul de deplasare a
copilului în timpul jocului liber laplimbare, în sala de grupă.
Probă practică: Jocurilor de mișcare, muzical-ritmice cu
elemente de mers şi alergare, cu sarcina
de a schimba la un anumit semnal
direcţia.
Observarea:
 Se va observa cum se deplasează copilul
de la un etaj la altul, în timpul ieşirii laplimbare sau, mergând în excursie lacolegi.
Observarea:
 Se va observa copilul în timpul activităţii
sale de mișcare prin odaie, în aer liber.

2. Urcă şi coboară
scări, nealternândpicioarele (19)

Nu poate urca şi coborî
scările, nici cu ajutorl
adultului.

Urcă şi coboară scări,nealternând picioarele cu
ajutorul adultului.

În mod independent urcăşi coboară scări,nealternând picioarele.

3. Participă activ lajocuri, dansuri,
activități fizice șiRefuză să participe lajocuri, dansuri, activități
fizice și alte momente deParticipă ocazional, la
jocuri, dansuri, activități
fizice și alte momente dePermanent participă activ
la jocuri, dansuri,
activități fizice și alte

26

alte momente deregim (21)regim.

regim.

momente de regim.

Standard 2: Copilul va fi capabil să manipuleze obiecte pentru dezvoltarea motricității fine
4. Manipulează obiecte Nu manipulează obiecte. Cu dificultate
Continuu manipulează
(mozaic, bizibord,
manipulează obiecte.
obiecte mai și mici.
joc sorter, tacâmuri,etc.). (56)

5. Utilizează
corespunzător unele
tacâmuri. (59)

Nu poate utiliza nici un
fel de tacâm.

Utilizează cu dificultate
şi/sau necorespunzător
unele tacâmuri.

Utilizează cu uşurinţă şi
corespunzător unele
tacâmuri.

Standard 3: Copilul va fi capabil să realizeze compoziții plastice (desene, picturi, modelaje și aplicații)6. Utilizează
Nu poate utiliza
Utilizează cu dificultateÎntotdeauna utilizează
instrumente și
instrumente și materiale
instrumente și materiale
instrumente și materiale
materiale de desenat de desenat (creioane
de desenat (creioane
de desenat (creioane(creioane simple,
simple, cerate, markere,
simple, cerate, markere,
simple, cerate, markere,cerate, markere,
pensula, degetul, palma) pensula, degetul, palma) pensula, degetul, palma)
pensula, degetul,
în realizarea
în realizarea
în realizarea compozițiilor
palma) în realizarea
compozițiilor plastice.
compozițiilor plastice.
plastice.
compozițiilor
plastice. (69)
7. Desenează oameni –Refuză să deseneze

Desenează, la îndemnul

Desenează în modProbă practică: Jocurilor de mișcare, dansuri.
 Activități fizice și alte momente de regim.
Observarea:
 Se va observa modul în care copilul
manipulează obiecte: mozaic, bizibord,
joc sorter, tacâmuri, ține cana, lingura și
lingurița la servirea mesei.
Probă practică: Jocuri lotto; domino.
 Jocuri de formare a întregului din 2-4părţi;
 Jocuri de găsire a locului potrivit, etc.
Observarea:
 Se va observa modul de manipulare atacâmurilor în timpul servirii mesei.
Probă practică: Joc de rol în care copilul ve imita servirea
mesei sau va hrăni jucăriile (păpuşi,animale, etc.)
Observarea:
 Se va observa dacă copilul apucă creionul/pensula și desenează cu creioane simple,
cerate, markere, pensula, degetul, palma
pe diferite suparfețe(plăci de faianță,masă, perete, șevalet, etc.).
Probă practică: Activități în care copilul va utilizacreionul, pensula, degetul, palma, etc
pentru redarea compozițiilor plastice.
Probă practică:27

capete și membre
oameni sau desenul nu
adultului, oameni cu cap independent oameni cu
 Activități în care copilul va fi motivat,
care pornesc direct
are asemănări cu figura
dar, pot lipsi membrelecap și membre careîndemnat să deseneze/copieze oameni,de la cap (71)omuluipornesc direct de la cap
copii în diferite situaţii.
Standard 4: Copilul va fi capabil să-și controleze și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată a simțurilor.
8. Demonstrează
Nu poate realiza
Realizează cu dificultate Demonstrează coordonare Observarea:
coordonare oculocoordonarea oculocoordonarea oculooculo-motorie în cadrul
 Se va observa dacă copilul reuşeşte să
motorie în jocurile
motorie în jocurile demotorie în jocurile deapuce şi să potrivească piesele de puzzle;
jocurilor și activităților.
de construcţie, înconstrucţie, în realizarea construcţie, în realizareasă îmbine cuburile de leggo; să înşire bile
realizarea
puzzleurilor, în înşirarea puzzleurilor, în înşirareape aţă etc.
Probă practică:puzzleurilor, înde obiecte pe aţă etc.
de obiecte pe aţă etc.
înşirarea de obiecte
 Jocuri de construcție, manipulative (5, 6pe aţă etc. (97)
cuburi mari, de forme diverse, puzzle cu
3-5 piese cu imagini clare, colorate, bilede diferite mărimi și culori ață/șnur) etc.
Standard 5: Copilul va fi capabil să recunoască beneficiile unei alimentaţii sănătoase.
9. Face diferenţa între
Nu poate face diferenţa
Cu dificultate faceCu ușurință face diferenţa Observarea:
lucruri care seîntre lucruri care sediferențe între diverseîntre lucruri care se Se va observa dacă copilul recunoaşte
mănâncă/comestibile mănâncă/comestibile şiopţiuni de mâncare.
mănâncă/comestibile şi
alimentele pe care le mănâncă, preferințele
şi cele care nu secele care nu secele care nu se
lui alimentare.
mănâncă/necomestib mănâncă/necomestibile:mănâncă/necomestibile.
Interviul cu copilul:
ile. (116)
duce la gură şi probează
- Ce îţi place să mănânci?
diverse obiecte, inclusiv- Ce ai dori să mânânci?
necomestibile.
- Poți să mânânci o minge?
- Ce vrei să mănânci: dulciuri sau
brânzică?
Standard 6: Copilul va fi capabil să aplice reguli de menținere a sănătăţii şi igienei personale.
10. Îşi spală şi usucă
Nu îşi spală/ usucă
La solicitarea adultului
Are inițiativa de a se spală Observarea:mâinile ori de câtemâinileîşi spală /usucă mâinile.
 Se va observa copilul în procesul depe mâini şi a leori e necesar. (133)în momentele necesare.
spălare a mâinilor în diverse momente
usca ori de câte ori este
ale programului zilei.
necesarProbă practică: Activități de spălare și uscare a mâinelor28înainte de servirea mesei și după tualetă.
Standard 7: Copilul va fi capabil să respecte reguli de securitate personală.
11. Respectă regulile de Nu respectă regulile deCâteodată respectă reguli
protecţie adecvate
protecţie
de protecţie.
nivelului deînțelegere. (149)

Mereu respectă regulile de Observarea:
protecţie adecvate
 Se va observa comportamentul copilului
nivelului de înțelegere.
în diverse situații de simulare cu obiecte
periculoase (fier de călcat, chibrite,
ceainic fierbinte, cuțit, foarfecă, aragaz,
medicamente).
Interviul cu copilul:
 Ce se întâmplă dacă te atingi de ferul decălcat care e fierbinte?
Se poate de jucat cu chibrite?
Ce faci dacă ceainicul e fierbinte?
Ai dreptul să te joci cu foarfeca?
Poți lua medicamente fără foia adultului?

B. DOMENIUL: DEZVOLTARE PERSONALĂ, EMOŢIONALĂ ȘI SOCIALĂ
INDICATORNEREALIZATÎN CURS DE
DEZVOLTAREREALIZAT

Standard 1: Copilul va fi capabil să se perceapă în mod pozitiv ca persoană unică cu caracteristici specifice.
12. Se recunoaște în
Nu se recunoaşte în
Cu ajutorul adultului seÎn mod independent se
fotografii, se privește fotografii şi privind în
recunoaşte în fotografii şi recunoaște în fotografii, seîn oglindă,oglindă nu recunoaşte
privind în oglindă
privește în oglindă,recunoscândaparteneţa sa de gen.
recunoaşte aparteneţa sa
recunoscând apartenența
apartenența de gen:de gen, dar vorbeşte
de gen„Sunt fetiță/sunt
despre sine de labăiat.”, spunându-şi
persoana a treia.
numele, dacă eîntrebat. (172)

METODE DE
MONITORIZARE/EVALUARE ȘI
SUGESTII DE ACTIVITĂȚI
Probă practică: Activitatea la panourile „Eu sunt azi aici”
şi „Dispoziţia mea”.
 Exerciţii-joc de tipul „Ghici cine este în
oglindă/poză”
Interviu cu copilul:
 Convorbiri cu copilul în timpul
momentelor de regim, aflându-se înspaţiile încăperii/lor unde sunt oglinzi (labaie, în vestiar, pe holuri, în sala de29

muzică, etc.):
Cine este în oglindă?(Pe cine vezi înoglindă?)- Cine este băiatul/fata?
- Ce faci tu? (depinde de răspunsul
copilului)- Ce face băiatul/fata SAU numele
copilului?
(depindederăspunsul
copilului)
13. Își exteriorizează
Nu poate să-și
Uneori exteriorizează
Permanent demonstrează
Observarea:
propriul ,,Eu”,
exteriorizeze propriul
propriul „Eu”,
propriul „Eu” răspunzând  Se va observa copilul în situații cândrăspunzând ,,Nu!” la ,,Eu”, vorbind desprerăspunzând „Nu!” când i „Nu!” la cererile adultului
manifestă independență.
cererile adultului sau sine de la a treia
se oferă ajutor.
sau insistând „Eu singur”. Interviul cu copilul:însistând ,,Eu
persoană.
- Vrei să te îmbrac?
singur”. (177)- Te încălți singur?
- Să te ajut să mănânci?, etc.
Standard 2: Copilul va fi capabil să-și adapteze trăirile și să-și controleze pornirile impulsive.
14. Caută sprijin
Nu cere și nici nu caută
Uneori caută sprijin
Necontenit caută sprijin
Observarea:emoţional când
 Se va observa cum reacționează copilul
sprijin emoţional cândemoţional când trăieşte
emoţional când trăieşte
trăieşte emoţii
când trăiește emoții intense.
trăieşte emoţii intense.
emoţii intense.
emoţii intense.
intense. (200)Interviul cu copilul:
 Cum te simți când e mama lângă tine?
Ce faci când mama pleacă la serviciu?
Ce emoții trăiești când primești cadouri?
Proba practică: Jocuri cu mișcare la semnale.
 Jocuri cu îndeplinirea unui rol.
Standard 3: Copilul va fi capabil să recunoască și să exprime adecvat o varietate de emoții.
15. Își exprimă emoţiile, Nu poate să-și exprimeÎși exprimă cu dificultate Își exprimă cu uşurinţă
Observarea:
cum ar fi (gelozia,
sau la îndemnul adulţilor propriile emoții.
 Se va observa reacția copilului la situațiile
emoțiile.
afecțiunea, mândria,
cotidiene şi cele de învăţare, cum ar fi:
unele emoții (bucurie,rușinea, teama,primirea de dimineaţă/salutul cu
tristețe, teamă, etc.).
30-

bucuria, tristeţea,etc.). (215)Standard 4: Copilul va fi capabil să manifeste încredere în adulții cunoscuți și să interacționeze cu aceștia.
16. Îşi exprimă nevoia
Nu caută şi nu apelează
La îndemnul adulţilor, în Permanent caută adulţi înde securitate înla nici un adult în situaţii situaţii de disconfort
care are încredere în
situaţii de disconfort de disconfort (neplăcute) (neplăcute) sau
situaţii de disconfort(neplăcute) sau
sau periculoase pentru a
periculoase caută şi(neplăcute) sau
periculoase, căutând se simţi în securitatea.
apelează la adulţii în care periculoase pentru a seadulţi în care areare încredere pentru a se simţi în securitatea.
încredere. (241)simţi în securitatea.

Standard 5: Copilul va fi capabil să ceară ajutor când are nevoie.

educatorul şi copii; apariţia momentelorde surpriză; situaţii de conflict cu
semenii; apariţia unor persoane noi în salade grupă, etc.
Probă practică: Diverse activităţi de tipul: jocuri cu
subiect și rol „De-a mama”, „De-a
medicul”, „De-a...”, activităţi distractive,
jocuri mobile, serbarea unor evenimente,
jocul liber ales, etc., în cadrul cărora
copilul are posibilitatea să exprime, sămanifeste diferite emoţii (gelozia,afecțiunea, mândria, rușinea, teama,
bucuria, tristeţea, supărare, mirare,
enervare, în funcţie de rolul interpretat),etc.
Observarea:
 Se va observa cum interacționează copilulcu părinții, buneii, personalul grădiniței
în diverse momente situaţii de disconfort(neplăcute) sau periculoase, de disconfort(neplăcute) sau periculoase, cum ar fi: întimpul îmbrăcării/dezbrăcării, servirea
mesei, situaţii de neâmpărţire a jucăriilor,
etc.
Interviul cu copilul:- La cine te vei duce după ajutor când ai
nevoie (de exemplu: să te ajute să teîmbraci, să ajungi o jucărie din dulap, săduci farfuria cu mâncare, când cineva teloveşte, etc.)3117. Cere ajutorul
adultului atunci cândîntâmpină odificultate (263)

Niciodată nu cere
ajutorul adultului atunci
când întâmpină odificultate.

Uneori sau la îndemnul
adultului cere ajutorul
unui adult atunci cândîntâmpină o dificultate.

În mod independent cere
ajutorul adultului atunci
când întâmpină odificultate.

Standard 6: Copilul va fi capabil să interacționeze pozitiv cu copiii de vârstă apropiată.
18. Iniţiază interacţiuni Refuză de a interacţiona
La îndemnul adultuluiÎn mod independentsociale cu copiii decu alți copii.
iniţiază interacţiuni
iniţiază interacţiuni
aceeași vârstă. (276)sociale cu copii desociale cu alți copii,
aceeaşi vârstă.
inclusiv de vârstă
apropiată.

Observarea:
 Se va observa dacă copilul solicită
ajutorul adultului atunci când întâmpină odificultate / are o problemă.
Probă practică: Activități de îmbrăcare/dezbrăcare,descălțare/încălţare, de luare aobiectelor/jucăriilor din locuri greu deajuns, etc.
Interviul cu copilul:- Ce faci dacă nu poți deschide ușa?
- Nu poți ajunge la haină, ce trebuie să
faci?

Observarea:
 Se va observa comportamentul copiluluiși modul de relaționare cu alți copii înactivitatea de joc şi situaţii cotidiene.
Probă practică: Jocul liber ales, în sala de grupă sau laplimbare.
 Jocuri dinamice, didactice, dramatizări,etc.
Standard 7: Copilul va fi capabil să recunoască, să aprecieze și să respecte asemănările și deosebirile dintre oameni.
19. Se joacă în prezenţa Refuză să se joace înSe joacă selectiv înSe joacă în prezenţa altor
Observarea:
altor copii diferiţi ca prezenţa altor copii.
prezenţa altor copii.
copii diferiţi ca vârstă, Se va observa reacția copilului la alțivârstă, gen, limbă
gen, limbă vorbită, sau cu
copii care diferă din punct de vedere alvorbită, sau cu
cerinţe educaţionale
vârstei, al genului, limbii vorbite, sau cu
cerinţe educaţionale
speciale.
cerinţe educaţionale speciale în medii
speciale. (289)diferite și contexte variate.
Proba practică: Jocuri şi activităţi comune cu copii de32

Standard 8: Copilul va fi capabil să perceapă regulile și efectele acestora.
20. Urmează reguli
Ignoră, nu respectă nici o Rareori sau cu sprijinul
simple. De exemplu: regulă.
adultului respectă reguli
pune jucăriile la loc,
simple.
nu strică
construcţiile altor
copii, nu lovește șinu mușcă alți copii,
are comportament
adecvat la masăetc.(309)

diferite vârste, gen.
Întotdeauna, în mod
independent, urmează
reguli simple.

Observarea:
 Se va observa dacă copilul respectă
reguli simple în diverse contexte sociale:familia, grădinița, comunitate.
Probă practică: Jocuri cu respectarea regulilor.
 Jocuri de imitare.
 Jocuri cu jucării şi atribute de joc.
Interviul cu copilul:- Ce trebuie să faci înainte de a servi
masa?
- Ce trebuie să facem când intrăm
dimineaţa în grupă?
- Ce trebuie să faci după ce te joci cujucăriile?
- Ce trebuie să faci când traversezi strada?

Standard 9: Copilul va fi capabil să-și asume responsabilități, să negocieze și să participe la luarea deciziilor.
21. Vorbeşte cu alt copil Refuză să vorbească cu
Uneori vorbeşte cu alt
Permanent vorbeşte cu alt Observarea:
pentru a rezolva un
alt copil pentru a rezolva copil pentru a rezolva un copil pentru a rezolva un Se va observa comportamentul copilului
conflict, cu ajutorul
un conflict, cu ajutorul
conflict, cu ajutorul
conflict, cu ajutorul
şi implicarea lui în comunicare în caz deadultului. (324)adultului.
adultului.
adultului.
conflicte în relații cu alți copii, care țin dejucării, cărți, locul de joc, locul la masăetc.
Probă practică: Jocuri cu jucării comune.
 Sarcini de lucru, în pereche în diferite
activităţi de joc şi cotidiene, de exemplu:
să aranjeze masa pentru păpuşi; să punăjucăriile la loc; să pună lingurile pe masă;să aducă 1-2 obiecte, etc.
Standard 10: Copilul va fi capabil să coopereze cu ceilalți.
33

22. Împarte și returnează
jucării altor copii.
(340)

Nu împarte și nici nu
returnează jucării altor
copii.

Rareori returnează jucării
altor copii.

Permanent returnează
jucării altor copii.

Observarea:
 Se va observa cum copilul cere, oferă şi
returnează jucăriile în timpul jocului cu
semenii.
Probă practică: Jocuri de construcții, de masă, demanipulare, de rol, etc. unde se propune
de a se împărţi cu jucăriile sale cu alțicopii.

Standard 11: Copilul va fi capabil să manifeste empatie față de celelalte persoane.
23. Remarcă dacăNu poate remarca dacăUneori sau cu ajutorulÎntotdeauna remarcă dacă Observarea:
ceilalţi copii suntceilalţi copii sunt trişti
adultului poate să
ceilalţi copii sunt trişti sau  Se va observa dacă copiluluiProbă practică:trişti sau veseli.
sau veseli, este
distingă dacă ceilalţi
veseli.
(357)
indiferent.
copii sunt trişti sau
 Activități de recunoaștere a emoțiilor
veseli.
simple redate în imagini, poze, afișe,oglinzi (cine este trist, vesel, speriat?).
 Lucrul la panoul ”Dispoziția mea”.
 Jocuri cu păpuși, etc.
C. DOMENIUL: DEZVOLTAREA LIMBAJULUI A COMUNICĂRII ŞI PREMISELE CITIRII ŞI SCRIERIIINDICATORNEREALIZATÎN CURS DEREALIZAREREALIZAT

Standard 1: Copilul va fi capabil să asculte și să înţeleagă semnificaţia mesajului vorbit.
24. Răspunde și
Nu poate răspunde şi
Cu ajutorul adultului
Permanent răspunde şiîndeplinește oîndeplini o comandă
poate răspunde şiîndeplineşte o comandă
comandă care include care include substantive, îndeplini o comandă care care include substantive,
substantive, adverbe,
adverbe, adjective.
include substantive,
adverbe, adjective.
adjective. (376)adverbe, adjective.

METODE DE
MONITORIZARE/EVALUARE ȘI
SUGESTII DE ACTIVITĂȚI
Probă practică: Sarcini care să le poată îndeplini treptat,
doar câte una pe rând.
 Jocuri – imitaţie cu sarcini, de tipul:Arată/ spune cum face câinele, pisica,etc.
 Jocuri didactice, cu sarcini de executare aunor paşi, acţiuni, etc.
Observarea:34

Standard 2: Copilul va fi capabil să-şi extindă progresiv vocabularul.
25. Utilizează cuvinte noi Nu utilizează cuvinte
Uneori sau la solicitarea
în experienţele/noi în experienţele
adultului utilizează
activitățile zilnice.
zilnice.
cuvinte noi în(392)experienţele zilnice.

 Se va observa capacitatea copilului de aîndeplini o comandă, sarcină, rugăminte.

Permanent foloseşte
Observarea:
cuvinte noi în experienţele  Se va observa copilul în timpul
zilnice.
activităţilor independente (jocuri,
plimbări...) dacă utilizează cuvintele noiînvățate.
Probă practică:Sarcini sau activităţi în care copilul va
descrie imagini, jucării, obiecte, etc.
Interviul cu copilul:- Ce faci?
- Cum este mingea?
- Spune de ce culoare este jucăria?
- Cine zice mor, mor, mor?
- Cine face meau, meau? etc.
- Ce face pisica, păpuşa?
Standard 3: Copilul va fi capabil să se exprime corect din punct de vedere gramatical.
26. Utilizează în vorbire
Utilizează greşit în
Uneori uilizează în
Permanent și corect
Interviul cu copilul:
structuri gramaticale
vorbire structuri
vorbire unele structuri
utilizează în vorbire- Al cui este obiectul?
(substantiv și verb,
gramaticale.
gramaticale.
structuri gramaticale.
- Spune ce ai acasă?
substantiv și adjectiv,- Cine este în această poză?
substantiv și pronumeProbă practică:posesiv, pronume Situație de joc: Copiii scot din cutiuţa
personal și verb).
fermecată, pe rând lucruri personale şi(417)
verbalizează este al meu, a mea... etc.
 Citire de imagini. Copilul va fi rugat să
descrie/povestească o imagine/povestedupă imagini, etc.
Observarea:
 Se va observa cum comunică copilul în35cadrul jocurilor sau a interacţiunilor cualţi copii şi adulţi.

Standard 4: Copilul va fi capabil să pronunțe corect sunete, cuvinte ale limbii materne.
27. Pronunță clar unele
Nu pronunţă clar nici un Pronunţă clar vocalele,În mod constatnt pronunță Observarea:
sunete. În alte cazuri
sunet sau nu vorbeşte
unele sunte cu mareclar unele sunete şi poate Se va observa copilul în diverse contexte
omite, substituie,deloc.
dificultate.
omite sunete când suntde comunicare și relaționare.
inversează sunetele
mai multe consoaneProbă practică:etc. (443)alăturate: „caun” în loc de  Jocul de imitare a cuvintelor„scaun”, „crie” în loc deomonatopeice (ex.:„Cine şi cum face?”„scrie”; nu pot pronunța
(câinele mare, căţelușul..., pisica, găina,sunetele [s], [z], [ș], [j] șimotănașul..., puișorul); bătăilor din palme
le omit complet sau le(mai repede - lent, mai tare -încet).
pronunță doar în Activități în care copiii vor recita poezii,
combinație cu vocalele;vor povesti/citi povești, vor improviza
substituie sunete: sunetul
cântece, utilizând cuvinte cu rime.
[r] cu [l] – „rață/lață”,„primăvară/primăvală”,
sau a sunetului [d] cu [t] –„pădure/păture”,„drum/trum”; înlocuiește
sunete șuierătoare [ș] și [j]cu siflantele [s] și [z];inversează sunetele(schimbă ordinea firească
a fonemelor din cuvinte:„Ogluța” în loc de„Olguța”, „stlică” în loc
de „sticlă”.
Standard 5: Copilul va fi capabil să utilizeze diverite modalități de comunicare verbală, non-verbală și paraverbală.
28. Foloseşte gesturi şi
Nu folosește gesturi şi
La solicitarea adultului
Permanent foloseşte
Observarea:
limbajul corpuluilimbajul corpului pentru folosește gesturi şi
gesturi şi limbajul
 Se va observa copilul în comunicare cu
pentru a-și exprimaa-și exprima nevoile şi
limbajul corpului pentru
corpului pentru a-șidiferite persoane (adulți, bebe, semeni) în
nevoile şi
sentimentele și nu sea-și exprima nevoile şi
exprima nevoile şidiferite contexte.
36

sentimentele,
adaptează la diferite
sentimentele și sesentimentele, adaptânduadaptându-se diferitor situații de comunicare
adaptează cu dificultate
se cu ușurință diferitor
situații de comunicare cu alţi copii sau adulți.
la diferite situații desituații de comunicare înîn funcție decomunicare cu alţi copiifuncție de interlocutorul
interlocutor, desau adulți.
cu care vorbește.
exemplu:îmbrățișează spontan
membrii familiei sau,unui copil i seadresează pe numele
mic. (reformulat din
461 și 462)
Standard 6. Copilul va fi capabil să înțeleagă și să se exprime, la nivel elementar, într-o limbă străină. –Standard 7: Copilul va fi capabil să demonstreze interes față de carte și lectură.
29. Alege cărți pentru a fi Nu este interesat deUneori alege cărți pentru Permanent alege cărți
citite, răsfoindu-le cu cărți, nu le alege pentru a fi citite, răsfoindu-le la pentru a fi citite,plăcere. (reformulat
a fi citite, nu leîndemnul adultului.
răsfoindu-le cu plăcere.
din 496 și 495)
răsfoiește nici laîndemnul sau insistența
adultului.

Probă practică: Să recite poezii pe roluri.
 Jocuri de rol ”De-a familia”, ”La medic”,
etc.
 Jocul liber ales la centrul ”Casa” –dramatizare; la centrul ”Biblioteca” –”lectura” poveștilor/cărților cunoscute,recitarea poeziilor pe roluri, etc.
 Jocuri muzical-ritmice cu dialoguri, etc.

Observarea:
 Se va observa copilul în timp ce are ladispoziție diferite materiale tipărite (cărţi
de poveşti cu/fără imagini, cunoscute și
necunoscute; manuale, reviste, albume defotografii, etc.),
 Se va observa când răsfoiește cartea
preferată și spune ce vede, imită mișcări,îngână cântecul. (Trei iezi cucuieţi/mamei
uşa descuieţi)Probă practică: Sarcini de lucru, activități cu diverse cărți
cunoscute și necunoscute în centrul”Biblioteca”.
 Joc de rol care presupune lectură de cărți,de exemplu: ”De-a familia”, ”De-agrădinița”, etc.
 Cântă cântecul caprei, gogoașei, etc.
 Recită poiezia cunoscută.
37

Standard 8: Copilul va fi capabil să efectueze corespondenţe între sunet și literă.
30. Înțelege sunetele
Nu reacționează laReacționează la sunetele În mod independent
produse de cărțile
sunetele produse deproduse de cărțile sonore reacționează la sunetele
sonore și le repetă cucărțile sonore și nu le
și le repetă la îndemnul
produse de cărțile sonoreplăcere. (514)repetă.
adultului.
și le repeat cu plăcere.

Standardul 9: Copilul va fi capabil să folosească limbajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
31. Poziţionează corect
Refuză să folosească
Uneori sau cu sprijinul
Permanent poziţionează
cărţile când lecărți sau le poziționează adultului poziţionează
corect cărţile când le
explorează. (530)greșit, când lecorect cărţile când le
explorează.
explorează.
explorează.
Standardul 10: Copilul va fi capabil să utilizeze modalități de grafism: desene, semne, forme, pregrafisme.
32. Descrie ceea ce aRefuză să
Cu sprijinul adultuluiÎn mod independent
desenat/scris sau ce a deseneze/scrie sau de a
descrie ceea ce a desenat/ descrie ceea ce a
reprezentat. (540)vorbi despre ceea ce ascris sau ce e reprezentat. desenat/scris sau ce edesenat/scris sau ce ereprezentat.
reprezentat.

Probă practică: Răsfoirea cărților sonore și imitarea
cuvintelor omonatopeice, a sunetelor
produse.
 Activități cu imagini care produc sunete.
 Activități cu jucării interactive.
Interviu cu copilul (pe baza cărților sonore):- Spune cum face câinele?
- Spune cum face pisica?
- Spune cum face găina?
- Spune cum face puișorul?, etc.
Probă practică: Activități de aranjare/poziționare acărților.
 Citirea cărţilor preferate, (copilul,răsfoieşte cartea şi numeşte eroiii),
căutăm eroul preferat în carte, etc.
Interviu cu copilul: Se va propune copilului comentariu ladesenul realizat.
‐ Îmi spui ce ai desenat?
‐ Ce ai redat/ „scris” aici? etc.

C. DOMENIUL: DEZVOLTAREA COGNITIVĂ
INDICATORNEREALIZATÎN CURS DEREALIZAREREALIZATMETODE DE
MONITORIZARE/EVALUARE ȘI
SUGESTII DE ACTIVITĂȚI
Standard 1: Copilul va fi capabil să identifice relaţia cauză-efect în urma unor interacțiuni cu obiecte, fenomene, oameni.
33. Remarcă efectele
Nu remarcă efectele
Remarcă efectele
În mod independent
Observarea:38acțiunilor celorlalți
asupra obiectelor și
persoanelor. (553)acțiunilor celorlalți
asupra obiectelor și
persoanelor.

acțiunilor celorlalți
asupra obiectelor și
persoanelor, doar cu
sprijinul adultului.

remarcă efectele acțiunilor  Se va observa care sunt acțiunile copilului
celorlalți asupra obiectelorîn a atrage atenția adultului.
Probă practică:și persoanelor
 Activități de manipularea a diferitor
obiecte.
 Jocuri cu diverite obiecte reale și
substituenți.
 Organizarea diferitor experimente, ce
vizează relaţia de cauză-efect. De
exemplu: „Dacă stingi lumina, ce seîntâmplă? (se face întuneric).”
Standard 2: Copilul va fi capabil să observe, să compare şi să evalueze acţiuni, evenimente și experienţe.
34. Imită acțiuni văzute în Nu imită acțiuni văzute Rareori sau la îndemnul
Permanent, în mod
Observarea:alte momente sauîn alte momente sau
adultului imită acțiuni
independent imită acțiuni  Se va observa comportamentul copilului încontexte. (564)contexte.
văzute în alte momentevăzute în alte momente
orice moment al zilei pentru a surprinde
sau contexte.
sau contexte.
comparații între acțiuni, evenimente.
Probă practică: Vorbește la telefon cu mama, tata; Jocuri de rol: Hrănește păpușa, adoarme
ursul, etc.).
Standard 3: Copilul va fi capabil să valorifice experienţele acumulate în diverse contexte.
35. Distinge, din propria
Nu poate distinge
Cu ajutorul adultului
Permanent distinge, dinObservarea:
experiență,funcționalitatea/utilizare distinge,
propria experiență, Se va observa comportamentul copilului înfuncționalitatea
a unor obiecte cotidiene. funcționalitatea/utilizarea funcționalitatea/utilizarea
diverse activităţi de rutină. De exemplu:/utilizarea unor
unor obiecte cotidiene.
unor obiecte cotidiene.
suflă sau nu în mâncare când e fierbinte;
obiecte cotidiene.
cum utilizează obiecte noi, necunoscute(573)
pentru scris/desen, etc.
Probă practică: Jocuri de rol prin imitarea unor acțiuni
observate la adulți cum ar fi: suflă în cana
cu ceai fierbinte; se piaptănă înainte de apleca de acasă; se privește în oglindă pentru
39

Standard 4: Copilul va fi capabil să genereze soluţii la diverse întrebări, situaţii, probleme.
36. Încearcă/aplică
Nu încearcă și nici nu
Uneori încearcă sauÎn mod constant persistă,modalități diverse
aplică modalități diverse aplică modalități diverse încearcă, aplică modalități
pentru soluționarea
pentru soluționarea unei pentru soluționarea unei
diverse pentru
unei probleme,probleme, înainte de a
probleme, înainte de asoluționarea uneiînainte de a cere
cere sprijin.
cere sprijin.
probleme, înainte de a
sprijin. (580)cere sprijin.

a aranja haina, etc.

Observarea:
 Se va observa comportamentul copiluluidacă reușește să găsească soluții adecvate
pentru a-și satisface o necesitate sau
pentru a rezolva o problemă
Probă practică: Face mai multe încercări pentru a seîmbrăca, încălța.
 Deschide o cutie de jucării nouă.
 Introduce figurinele în cubul cu găuri.
 Reconstrui piramida.
 Asamblează puzzle.
Standard 5: Copilul va fi capabil să realizeze operații cu mulțimi de obiecte (grupare, clasificare, sortare, triere, comparare, ordonare, seriere).
37. Grupează, la
Nu identifică, laRareori identifică şiÎntotdeauna identifică şiProbă practică:solicitare, obiectele
solicitare, obiectele ce
grupează la solicitare,grupează, la solicitare, Activități cu sarcini de grupare a obiectelor:după un criteriu.
se atribuie unuiobiectele după un
obiectele după un criteriu  să aducă toate mingile roşii;(588)
indicator calitativ.
criteriu.
(formă, mărime, culoare).  să aleagă merele mari; să selecteze din coşul cu jucării doarpăpuşile; să adune toate imaginile cu flori, etc.
Standard 6: Copilul va fi capabil să opereze cu numere și șiruri numerice.
38. Intonează cântece și
Nu intonează cântece și Câteodată intonează
Permanent intonează
Observarea:
rime cu numere. (602) rime cu numere.
cântece și rime cu
cântece și rime cu numere.  Se va observa dacă copilul cântă și
numere.
intonează rime cu numere.
Probă practică: Interpretarea cântecelor cunoscute.
 Verbalizarea numărătorilor.
 Repetarea poezioarelor folclorice cu
utilizarea numerelor.
Standard 7: Copilul va fi capabil să utilizeze unitățile de măsură la determinarea înălţimi, lungimi, lățimii, grosimii, masei, valorii și capacității unor
40

corpuri.
39. Ordonează, cususținerea adultului,
cel mult trei obiectedupă mărime. (617)Întotdeauna, ordonează,Probă practică:cu susținerea adultului, cel  Activități de ordonare a trei obiecte demult trei obiecte dupăaceeași culoare dar mărimi diferite. Demărime.
exemplu: mingea mare, mai mică, cea maimică, etc.
Standard 8: Copilul va fi capabil să identifice formele geometrice în modele date și în mediul înconjurător.
40. Potriveşte, cu
Nu manifestă insistență La îndemnul adultului,În mod independentProbă practică:insistență, forme
și nu poate potrivi
insistă, dar nu potrivește potriveşte, cu insistență, Activități, jocuri de asamblare a unor
simple în puzzle-uri.
forme simple în puzzle- forme simple în puzzleforme simple în puzzlepuzzle-uri, cuburi.
(626)
uri.
uri.
uri.
41. Determină forma
Nu determină forma
De la caz la caz
Mereu determină formaProbă practică:unor obiecte. (627)unor obiecte.
determină forma unor
obiectelor din mediu.
 Activități de identificare și denumire aobiecte.
diferitelor forme ale obiectelor dinîncăperi, aer liber, etc. De exemplu: Ceeste de formă rotundă, etc.
 Utilizarea jucăriilor interactive.
Standard 9: Copilul va fie capabil să se orienteze în timp și spațiu.
42. Determină poziția
Nu poate determina
Rareori poate să
Permanent determină
Probă practică:unor obiecte în spațiu poziția unor obiecte în
determine poziția unorpoziția obiectelor în spațiu  Activități de orientare în spațiu.
cu ajutorulspațiu nici cu ajutorul
obiecte în spațiu cu
cu ajutorul adultului(Ex: Numește ce este sus pe masă?)adultului.(639)
adultuluiajutorul adultului.
 Joc de determinarea a obiectului ascuns(Unde e păpușa?)43. Stabilește succesiunea
zilei cu noaptea. (640)

Nu ordonează, nici cususținerea adultului, celmult trei obiecte dupămărime.

Uneori ordonează, cususținerea adultului, celmult trei obiecte dupămărime.

Nu poate stabili
succesiunea zilei cu
noaptea.

Cu ajutorul adultului
poate să stabilească
succesiunea zilei cu
noaptea.

Fără dificultate stabilește
succesiunea zilei cu
noaptea.

Standard 10: Copilul va fi capabil să observe și să descrie caracteristicile naturii vii și ale celei inerte.

Probă practică: Activități de stabilire a succesiunii zilei cu
noaptea (după momentele din programul
zilei).
 Joc în baza imaginilor după care copilulva stabili succesiunea zilei cu noaptea. De
exemplu ”Numește obiectele din jur(soare, lună, stele)”.
41

44. Face diferenţa între
corpuri vii şi inerte
din mediuînconjurător. (654)

Nu face diferenţa între
corpuri vii şi inerte dinmediu înconjurător.

Cu sprijinul adultului
face diferenţa între
corpuri vii şi inerte dinmediu înconjurător.

În mod independent facediferenţa între corpuri vii
şi inerte din mediuînconjurător.

45. Numește părțile debază ale corpului(cap, trunchi,
membre) şi uneleorgane de simţ. (658)

Nu poate identifica şinumi sau confundă
părţile de bază ale
corpului (cap, trunchi,
membre) şi uneleorgane de simţ).

Numește părțile de bazăale corpului (cap, trunchi,
membre) şi unele organede simţ cu sprijinul
adultului.

În mod independentnumește părțile de bazăale corpului (cap, trunchi,
membre) şi unele organede simţ.

Standard 11: Copilul va fie capabil să utilizeze metode și instrumente de integrare a mediului înconjurător.
46. Folosește simțurile în Nu folosește simțurile în Doar la îndemnulÎn mod independent
examinarea corpurilor examinarea corpurilor și adultului folosește
folosește simțurile înși jucăriilorjucăriilor preferate.
simțurile în examinarea
examinarea corpurilor și
preferate.(681)
corpurilor și jucăriilorjucăriilor preferate.
preferate.

Probă practică: Jocuri de sortare și clasificare dupădiferite criterii: după mediul de viață
(animale sălbatice /domestice; păsări decurte/sălbatice).
 Activități ludice, desfășurate atât în aer
liber, cât și în sala de grupă, pentru aobserva:plante/animale din zonagrădiniței; corpuri nevii (apă, aer, sol);
fenomene ale naturii caracteristice fiecărui
anotimp.
Probă practică: Activităţi, jocuri, sarcini în care copilul
este rugat să arate şi să numească, la sine
sau alte persoane, sau în baza imaginilor,părțile de bază ale corpului (cap, trunchi,
membre) şi unele organe de simţ.

Observarea:
 Se va observa modul în care copilul
exploareză obiecte, corpuri noi, persoane
sau fiinţe necunoscute.
Probă practică: Activităţi, jocuri în care copiii vor
examina diferite fenomene, ființe, pentru aobserva asemănările și deosebirile dintreele.
 Activităţi, jocuri, sarcini în care copilul
are puse la dispoziţie obiecte şi esteîndemnat să le identifice şi să le descriedupă diferite proprietăți (mărime, culoare,4247. Formulează întrebări
simple despre lumeavie în urma unor
observări. (682)

Nu formulează întrebări
simple despre lumea vie
în urma unor observări.

Uneori formulează
întrebări simple despre
lumea vie în urma unor
observări.

Permanent formulează
întrebări simple despre
lumea vie în urma unor
observări.

Standard 12: Copilul va fi capabil să descopere relațiile dintre om-mediu înconjurător-om
48. Sesizează diferenţa
Nu poate sesiza
Cu ajutorul adultuluiÎn mod independent poateîntre cele 2 genuri:diferenţa între cele 2
poate sesiza diferenţa
sesiza diferenţa între cele
masculin/feminin.
genuri:între cele 2 genuri:
2 genuri:(695)
masculin/feminin.
masculin/feminine
masculin/feminine.

49. Întreține în ordine
mediul înconjurător,fiind ajutat de unadult. (696)

Nu poate întreține în
ordine mediulînconjurător, fiind ajutat
de adult.

Rareori întreține în
ordine mediulînconjurător, fiind ajutat
de un adult.

Permanent întreține în
ordine mediulînconjurător, fiind ajutat
de un adult.

formă, suprafaţă), etc.
Probă practică: Activități de observare în cadrul
plimbărilor pe terenul grădiniţei, în parc,la menagerie etc.
 Examinarea, decrierea obectelor și
fenomenelor din lumea vie a mediuluiînconjurător.
Probă practică: Activități în care să analizeze și să
descrie imagini, figurine de băiat și fată(masculin/feminin).
Interviu cu copilul:- Cine ești tu, băiat sau fată?
- De ce crezi că ești băiat/fată?
Observarea:
 Se va observa dacă copilul face ordinedupă ce se joacă cu jucăriile sau după ce„lucrează” cu anumite obiecte: creioane,
hârtie, cărţi, etc.
Probă practică: Activități de: aranjare a jucăriile la locul
lor; punere a creioanelor în cutie, etc.
 Sarcini de lucru în timpul activităţii demuncă în grupă sau la teren.
Anexa 2.

Fişa de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului de 1,5 – 3 ani în baza SÎDC43

Copilul _______________, Vârsta _____, Grupa _____

Educatori: __________________________________________

A.DOMENIUL: DEZVOLTAREA FIZICĂ ȘI FORTIFICAREA SĂNĂTĂȚII
Merge/aleargă cu uşurinţă, schimbând ritmul şi direcţia (înainte, înapoi, în linie dreaptă,circular, inclusiv cu muzica) (14)2. Urcă şi coboară scări, nealternând picioarele (15, 19)
3. Participă activ la jocuri, dansuri,activități fizice și alte momente de regim. (16, 17, 18, 20,
21, 22, 23, 24, 25)
4. Manipulează obiecte (mozaic, bizibord, joc sorter, tacâmuri, etc.). (55, 56, 57, 58)
5. Utilizează corespunzător unele tacâmuri. (59)
6. Utilizează instrumente și materiale de desenat (creioane simple, cerate, markere, pensula,degetul, palma) în realizarea compozițiilor plastice. (68, 69, 70, 72,73,74,75)
7. Desenează oameni – capete și membre care pornesc direct de la cap (71)
8. Demonstrează coordonare oculo-motorie în jocurile de construcţie, în realizarea puzzleurilor, în înşirarea de obiecte pe aţă etc. (95, 96, 97, 98)
9. Face diferenţa între lucruri care se mănâncă/comestibile şi cele care nu semănâncă/necomestibile. (115, 116, 117)
10. Îşi spală şi usucă mâinile ori de câte ori e necesar. (130, 131, 132, 133)
11. Respectă regulile de protecţie adecvate nivelului de înțelegere. (148, 149, 150, 151)
B.DOMENIUL: DEZVOLTAREAPERSONALĂ, EMOŢIONALĂ ȘI SOCIALĂ

I an
Nereali- În curs dezat
realizare

II anRealizat

Nereali- În curs de Realizat
realizarezat

1.

Nerealizat

În curs Realizat Nereali- În curs Realizat
de
zat
de
realizarerealizare

12. Se recunoaște în fotografii, se privește în oglindă, recunoscând apartenența de gen: „Suntfetiță/sunt băiat.”, spunându-şi numele, dacă e întrebat. (171, 172, 173)
13. Își exteriorizează propriul ,,Eu”, răspunzând ,,Nu” la cererile adultului sau însistând ,,Eu
singur”. (174, 175, 176, 177)
14. Caută sprijin emoţional când trăieşte emoţii intense. (200, 201)
15. Își exprimă emoţiile, cum ar fi (gelozia, afecțiunea, mândria, rușinea, teama, bucuria,
tristeţea, etc.). (215, 216, 217, 218, 219, 220)
16. Îşi exprimă nevoia de securitate în situaţii de disconfort (neplăcute) sau periculoase, căutând44adulţi în care are încredere. (240, 241, 242, 243, 244, 245, 246)
17. Cere ajutorul adultului atunci când întâmpină o dificultate. (263, 264)
18. Iniţiază interacţiuni sociale cu copiii de aceeași vârstă. (274, 275, 276, 277)
19. Se joacă în prezenţa altor copii diferiţi ca vârstă, gen, limbă vorbită, sau cu cerinţe
educaţionale speciale. (289, 290, 291)
20. Urmează reguli simple. (309, 310)
21. Vorbeşte cu alt copil pentru a rezolva un conflict, cu ajutorul adultului. (323, 324)
22. Împarte și returnează jucării altor copii. (338, 339, 340, 341)
23. Remarcă dacă ceilalţi copii sunt trişti sau veseli. (357, 358)
C.DOMENIUL: DEZVOLTAREA LIMBAJULUI, A COMUNICĂRII ŞI PREMISELECITIRII ŞI SCRIERII

Nerealizat

24. Răspunde și îndeplinește o comandă care include substantive, adverbe, adjective. (372, 373,
374, 375, 376)
25. Utilizează cuvinte noi în experienţele/activitățile zilnice. (391, 392, 393, 394, 395)
26. Utilizează în vorbire structuri gramaticale (substantiv și verb, substantiv și adjectiv,
substantiv și pronume posesiv, pronume personal și verb). (417, 418, 419, 420, 421, 422,
423)
27. Pronunță clar unele sunete în cuvinte (omite, substituie, inversează sunetele, etc.). (440, 441,
442, 443, 444)
28. Foloseşte gesturi şi limbajul corpului pentru a-și exprima nevoile şi sentimentele, adaptânduse diferitor situații de comunicare în funcție de interlocutor, de exemplu: îmbrățișează
spontan membrii familiei sau unui copil i se adresează pe numele mic. (459,460, 461, 462)
29. Alege cărți pentru a fi citite, răsfoindu-le cu plăcere. (495, 496, 497, 498)
30. Înțelege sunetele produse de cărțile sonore și le repetă cu plăcere. (514)
31. Poziţionează corect cărţile când le explorează. (530)
32. Descrie ceea ce a desenat/scris sau ce a reprezentat. (540)
D.DOMENIUL: DEZVOLTAREA COGNITIVĂ
Nerealizat
33. Remarcă efectele acțiunilor celorlalți asupra obiectelor și persoanelor. (552, 553, 554)
34. Imită acțiuni văzute în alte momente sau contexte. (564)În curs Realizat Nereali- În curs Realizat
de
zat
de
realizarerealizareÎn curs Realizat Nereali- În curs Realizat
de
zat
de
realizarerealizare4535. Distinge, din propria experiență, funcționalitatea/utilizarea unor obiecte cotidiene. (572, 573)
36. Încearcă/aplică modalități diverse pentru soluționarea unei probleme, înainte de a cere
sprijin. (578, 579, 580)
37. Grupează, la solicitare, obiectele după un criteriu. (588, 589)
38. Intonează cântece și rime cu numere. (601, 602)
39. Ordonează, cu susținerea adultului, cel mult trei obiecte după mărime. (616, 617)
40. Potriveşte, cu insistență, forme simple în puzzle-uri. (626)
41. Determină forma unor obiecte. (627)
42. Determină poziția unor obiecte în spațiu cu ajutorul adultului. (639)
43. Stabilește succesiunea zilei cu noaptea. (640)44. Face diferenţa între corpuri vii şi inerte din mediu înconjurător. (654, 655, 656, 657)
45. Numește părțile de bază ale corpului (cap, trunchi, membre) şi unele organe de simţ. (658)46. Folosește simțurile în examinarea corpurilor și jucăriilor preferate.(680, 681)
47. Formulează întrebări simple despre lumea vie în urma unor observări. (682)
48. Sesizează diferenţa între cele 2 genuri: masculin/feminin. (695)49. Întreține în ordine mediul înconjurător, fiind ajutat de un adult. (695, 696)

46

Anexa 3.
Instrumentul de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului de la 3 la 5 ani (37-60 luni) în baza SÎDCA. DOMENIUL: DEZVOLTAREA FIZICĂ ȘI FORTIFICAREA SĂNĂTĂȚII
INDICATORNEREALIZATÎN CURS DEREALIZARE

Standard 1: Copilul va fi capabil să efectueze diverse mișcări și activități fizice.
1. Merge/aleargă circular, Prezintă dificultăți în Se împiedică, dar continuă
în jurul unor obstacole, executarea mersului și deplasarea.
obiecte (26).
alergatului circular, în
jurul
unor
obstacole,obiecte sau se împiedică și
cade.
2. Prinde/aruncă
cu Nu prinde mingea, nu o Scapă mingea, după ce oambele mâini o minge atinge, nu o dă înapoi.
atinge.
mare (30).

REALIZATMETODEDE
EVALUAREȘI
ACTIVITĂȚI

MONITORIZARE/SUGESTII
DE

Merge şi aleargă circular, în Observarea:
jurul
unor
obstacole,  Exerciții fizice/jocuri de mișcare cu
obiecte, fără dezichilibrări.
mers și alergare în linie dreaptă, pe
cerc, conform unor trasee cu obstacole
sau a unui teren cu echipamente dejoacă pe care trebuie să le ocolească.
Prinde mingea mare cu Probă practică:ambelemâini,
dând-o  Jocuri dinamice cu prinderea mingii
înapoi.
mari cu două mâiniaruncată deeducator sau de alt copil de la d =1,5-2m.
3. Participă cu entuziasm Refuză să participe în Participă
laîndemnul Participă cu entuziasm în Observarea:
în diverse activităţi diverse activități fizice.
adulților în diverse activităţi diverse activităţi fizice.
 Se va observa gradul de implicare a
fizice:alergare,fizicecopilului în jocuri, dansuri, jocuri încăţărare,aruncări,aer liber, distracții.
rostogoliri,
dans,Probă practică:proceduri de călire ș.a.
 Activități fizice structurate (înviorarea,
(36)
pauza
dinamică,gimnastică
corecțională, plimbarea, jocuri la liberă
alegere) etc.
Standard 2: Copilul va fi capabil să manipuleze obiecte pentru dezvoltarea motricității fine
4. Manipulează obiecte Este neîndemânatic cu Manipulează obiecte mici Manipulează obiecte mici Probă practică:mici (șiruri de mărgele, obiectele mici.
cu dificultate în timp scurt. cu ușurință.
 Jocuri cu diverse obiecte mici la centrul
47

obiecte mici introduce
prin găuri etc.) (62).

de jocuri de masă manipulative.
 Exerciţii practice de confecţionare aunei brăţări, a unui şirag de mărgele
pentru mama/bunica prin înşirare demărgele din plastic ori lemn, pastefăinoase cu găuri, etc.

Standard 3: Copilul va fi capabil să realizeze compoziții plastice (desene, picturi, modelaje și aplicații).
5. Crează compoziții
Utilizează
instrumente Crează compoziții simple, Crează în mod independent Activitate practică:simple, utilizândpentru desen, colaj și utilizând diverse materiale compoziții
simple,  Activități de desen în creioane colorate,
diverse materiale
modelare, dar nu crează instrumente și tehnici de utilizând diverse materiale
cerate, carioci, cretă colorată, pastel etc.
artă specifice colajului, instrumente și tehnici de  Exerciții de colorare în contur cu
instrumente și tehnici
compoziții.
desenului și modelării, cu artă specifice colajului,de artă specificecompletare de elemente pentru crearea
ajutorul adultului.
colajului, desenului șidesenului și modelării
unor imagini complexe, de conturare amodelării (reformulat
unor forme.
 Activităţi de decupare, alcătuind ozoare
din 76, 79, 81 și 83)
și lipindu-le consecutiv. De exemplu:
confecţionareahăinuţelor
pentrupersonajele preferate.
 Activități de modelare a obiectelor din
câteva părți.
 Activități creative cu hârtie colorată,hârtie creponată. De exemplu: creareajucăriilor/decorului pentru brad,realizarea unei felicitări etc.
6. Desenează schița
corpului uman cu mai
multe detalii (cap,corp, degete etc ) (80)Cumaredificultate Desenează schița corpului Desenează
independent Probă practică:desenează schița corpului uman cu unele elemente schița corpului uman cu  Exerciții de desenare a omuleților în
uman și ea are puține (corp, mâini).
mai multe detalii (corp,
diverse situații, contexte. Rugați săpovestească ce face omulețul, unde se
detalii(deexemplumâini, degete).
membrele pornesc de laaflă.
cap) și greu explică ce
face acesta.
Standard 4: Copilul va fi capabil să-și controleze și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată a simțurilor.
48

7. Imită animale/personaje din povești
prin mișcare, sunete,îmbrăcăminte etc. (99).

Nu imită
animale/personaje dinpovești prin mişcare,sunete, îmbrăcăminte etc.

De cele mai multe ori imită
animale/personaje dinpovești prin mişcare, sunete,îmbrăcăminte etc..

Permanent imită
animale/personaje dinpovești prin mişcare,sunete, îmbrăcăminte etc.

Probă practică: Jocuri, activități de dramatizare.
 Jocuri de rol.
 Jocuri de imitație, cântece, etc.
 Jocuri care solicită simţurile şi mişcarea
corpului: jocuri de imitaţie, cântece cu
indicații etc.
 Exercițiu-joc cu trasee cu obstacole pe
care trebuie să le ocolească, să leescaladeze.
 Activități în care copilului i s propune să
asculte muzică, să danseze, făcând
mișcări cunoscute, sau să improvizeze.

Standard 5. Copilul va fi capabil să recunoască beneficiile unei alimentații sănătoase.
8. Alege
produsele Nu
alege
produsele Alege produsele alimentare Alege produsele alimentare Observarea:
alimentare sănătoase alimentare sănătoase dintr- sănătoase dintr-o mulțime sănătoase dintr-o mulțime  Activitatea de servire a mesei dindintr-o mulțime de o mulțime de mâncăruri.
de mâncăruri doar la de mâncăruri în mod
programul zilei.
mâncăruri (119).
îndemnul adultului.
independent.
Probă practică: Activități de preparare a diverselor
bucate: salate, sendvișuri.
 Exercițiu-joc cu seriere, triere a
produselor sau a ambalajelor de produse
alimentare sănătoase.
 Exercițiu – joc de separare a aporduselor
alimenatre (ambalaje ale produselor)sănătoase de cele nesănătoase. De
exemplu:
Piramida
alimentației,Diagrama Wenn, Graficul T, etc.
 Sarcini de lucru la servirea mesei (vârstamică); Deserviciu la aranjarea mesei (vârsta
mijlocie).
49

Standard 6. Copilul va fi capabil să aplice reguli de menținere a sănătății și igienei personale.
9. Foloseşte
şerveţele Nu foloseşte şerveţele La
indicația
adultului De cele mai multe ori,
pentru a-şi şterge nasul pentru a-şi şterge nasul.
foloseşte şerveţele pentru a- foloseşte şerveţele pentru
şi le aruncă dupăşi şterge nasul şi le aruncă a-şi şterge nasul şi leutilizare la coş. (134).
după utilizare la coş.
aruncă după utilizare lacoş.
10. Îşi spală și usucă Ocazional își spală și Își spală și usucă mâinile Își spală și usucă mâinile
mâinile înainte de usucă mâinile înainte de înainte de masă și după înainte de masă și dupămasă şi după utilizarea masă și după utilizarea wc utilizarea wc la solicitarea și utilizarea wc în modcu sprijinul adultului.
cu sprijinul adultului.
WC. (137).
independent.

Observarea:
 Se va observa modul de utilizare așervețelului/batistei de către copil.

Observarea:
 Se va observa dacă copilul, din propriainiţiativă, își spală și șterge mâinileînainte de masă sau/și după utilizarea
tualetei.
 Se va observa modul de utilizare aobiectelor de igienă personală.

Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte reguli de securitate personală.
11. Comunică adulţilor sau Niciodată nu comunică Comunică uneori adulților
colegilor faptele rele/ adulților sau colegilor sau colegilor atunci cândsituațiile periculoase la atunci când vede un vede un comportamentcare a fost martor comportament periculos.
periculos.
(152).

12. Explică regulile desiguranţă în sala deComunică
permanent Interviul cu copilul:adulților sau colegilor,  Convorbiri și discuții cu copiii în baza
atunci când vede ununor imagini ce ilustrează situații de risccomportament periculos.
sau
a unor povești cu situații
periculoase: ex. ”Capra cu 3 iezi” etc.
solicitându-le să spună cum ar proceda
ei într-o astfel de situație.
Observarea:
 Se va observa dacă copilul sesizează
situaţia, spune ce a văzut, în cazul în
careobservă
uncomportament
periculos: ex. un copil se caţără laînălţime, loveşte alt copil, se joacă cu un
ciob de sticlă, a ridicat un muc dețigară/un cuțit/un ciob de sticlă etc.
Nudemonstrează Explică și respectă regulile Explică și respectă regulile Probă practică:înţelegerea regulilor de de siguranţă în sala de de siguranţă în sala de  Jocuri - simulări: ”La medic”, ”De-a50

grupă/ grădiniţă şi
acasă
(nu
ia
medicamenteînabsenţa adultului, darştie că medicamentele
sunt utile în anumite
situaţii). (154).

siguranţă în sala de grupă/grădiniţă şi acasă, cu grupă/grădiniţă şi acasă,bucătarii” – substanțe periculoase.
grupă/grădiniţă şi acasă ajutorul adultului.
fără ajutorul adultului.
Interviu cu copilul:(nu poate explica reguli de- Ce vei face dacă găsești pe masa
siguranță și le încalcă
pastile/ un cuțit/ chibrituri?
permanent).
- Ce vei face dacă un coleg îți propune săvă jucați la priză/ cu pastile/ cu un cuțit/cu chibrituri?

B. DOMENIUL: DEZVOLTAREA PERSONALĂ, EMOȚIONALĂ ȘI SOCIALĂ
INDICATORNEREALIZATÎN CURS DEREALIZAREREALIZAT

Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în mod pozitiv ca persoană unică cu caracteristici specifice.
13. Îşi spune și utilizează Nu se auto-identifică ca Își spune
numele și Îşi spune și utilizează
corectnumeleşi persoană care gândește, are prenumele și folosește corect
numeleşiprenumele,
auto- corp și simțuri, vorbind pronumele corect, însă se prenumele,
folosește
identificându-seca despre sine de la persoana a auto-identifică ca persoană pronumele corect, autopersoană care gândeşte III-a .
care gândește, are corp și identificându-secasimțuri cu unele dificultăți. persoană care gândeşte
(„Eu cred”), are corp şisimţuri („Mi-e frig”,(„Eu cred”), are corp şi„Mi-e foame”...) (nusimţuri („Mi-e frig”, „Mi-e
mai vorbește despre
foame”...).
sine de la persoana a
III-a) (reformulat din
178 și 180).

METODE DE MONITORIZARE/EVALUARE ȘI SUGESTII DE
ACTIVITĂȚI
Observarea?
 Se va observa comportamentul copiluluiîn timpul plimbării afară, în diferite
condiții de temperatură (când e frig saucald) sau întrebându-l cum se simte.
 Se va observa dacă enunță senzația defoame după aflarea la aer liber pe untimp mai îndelungat sau înainte deservirea mesei.
Proba practică: Jocuri de rol în care copilul să seprezinte și să își spună vârsta.
 Discuții despre caracteristicile copiluluiîn care acesta va vorbi despre sine și
despre ceilalți.
 Exerciții-joc în care copilul își va
identifica simțurile.
Interviu cu copilul:- Ştii să te prezinţi? Îmi poţi spune numeleşi prenumele tău? Cum îți place să fii
51

-numit?
Afară e ger? Ce simți?
Ce simți atunci când se apropie ora
mesei?

Standard 2. Copilul va fi capabil să-și adapteze trăirile și să-și controleze pornirile impulsive.
14. Își
așteaptă/respectă Nu își așteaptă rândul.
Uneori își așteaptă rândul, Își așteaptă rândul în orice Probă practică:rândul (202).
mai des - la îndemnul circumstanțe/contexte.
 Simularea unor situații, de exemplu: să
adultului.
vorbească pe rând la microfon; să oferecomplimente unei păpuși/persoane; săenunțe o propoziție/gând/dorință, etc.
Observarea:
 Seva
observacomportamentul
copilului în momente/activități, ce
presupun așteptarea: să fie auzit, să fie
ajutat la îmbrăcat; să demonstreze ce afăcut la activitate/în joc, etc.
Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi să exprime adecvat o varietate de emoţii.
15. Asociază
corect Nu asociază corect emoțiile Asociază
cu ajutorul În mod independentProbă practică:emoțiile cu cuvintele și cu cuvinte și expresiile
adultuluiemoțiile
cu asociază corect emoțiile cu  Lucrul la panoul ”Dispoziția mea”.
expresii
faciale, faciale: bucurie, tristețe,cuvinte și expresii faciale: cuvinte și expresii faciale: Jorul de rol ”De-a capra cu trei iezi” –utilizând şi o gamă teama, supărare, şi nu
bucurie, tristețe, teama, bucurie, tristețe, teama,
adultul, în rol de capră, interpretează
variată de cuvinte și utilizează cuvinte șisupărare, utilizând unele supărare, utilizând şi orolul astfel încât copiii, iezii, să preia
expresii(„Sunt expresii („Sunt
cuvinte și expresii („Sunt gamă variată de cuvinte și
stiluldeexpresivitate
facială
fericit/trist/supărat/sper fericit/trist/supărat/speriat”) fericit/trist/supărat/speriat”) expresii („Sunt
comportamentului verbal și nonverbaliat”) (reformulat din etc.
etc.
fericit/trist/supărat/speriat”)
trist ca și capra, vesel ca iedul cel mare,222 şi 224)
etc.
speriat ca iedul cel mic, etc.
Observarea:
 Se va observa manifestarea emoţiilor şistărilor copilului în timpul interacţiunii
cu alţi copii sau adulţi, sau în situaţii
cotidiene şi cele de învăţare, cum ar fi:
primirea de dimineaţă/salutul cu
educatorul şi copii; apariţia momentelor52

Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încredere în adulții cunoscuți și să interacționeze cu aceștia
16. Sedespartede Se desparte de membrii Se desparte de membrii Se desparte de membrii
membrii familiei cu familiei cu greu
și familiei cu dificultăți
și familiei cu ușurință șiușurință
și interacționează
cu interacționează cu alți interacționează cu alțiinteracționează cu alți dificultate cu alți adulți adulți
doar în unele adulți.
adulți(de ex. cunoscuți.
contexte.
educatoarea,
personalul grădiniței).
(247).

de surpriză; situaţii de conflict cu
semenii; apariţia unor persoane noi însala de grupă, etc.

Observarea:
 Seva
observacomportamentul
copilului în momentul în caresedesparte de adult/ părinte, când are în
preajmă un alt adult cunoscut.
Interviu cu adulții:- Cum se desparte copilul de dvs. în
condiții de casă, când urmează să
plecați și să rămână cu alte persoane
cunoscute?
17. Ajută, din propria-i Refuză să ajute adultul în Ajută adultul în realizarea În mod independent ajută Observarea:iniţiativă, adultul în realizarea sarcinilor simple. sarcinilor simple, doar la adultulînrealizarea  Se va observa modul de implicare aîndemnul acestuia.
sarcinilor simple.
copilului în realizarea unor sarcini
realizarea
sarcinilor
cotidiene (de exemplu: udatul florilor,
simple. (251)aranjarea mesei etc.)
Standard 5: Copilul va fi capabil să ceară ajutorul adultului când are nevoie
18. Semnalează adulților Nu semnalează adulților Semnalează
uneori Semnalează
permanent Proba practică:situații problematice situații problematice simple adulților
situații adulților
situații  Discuții
înbaza unor
situații
simplepentrua pentru a interveni.
problematice simple pentru problematice pentru a
problematice simple/studii de caz: ardeinterveni (un copil sa interveni.
interveni.
mâncarea pe aragaz, se aud zgomotea lovit sau are nevoie
suspecte etc.
de ajutor, se aud
Observarea:zgomote suspecte, arde Sevaobservacomportamentul
mâncarea pe aragaz
copilului în situații problematice simple,etc.). (268).
solicită ajutor în situații de pericol.
Standard 6: Copilul va fi capabil să interacționeze pozitiv cu copii de vârstă apropiată
19. Preferă să se joace și Nu are inițiativă în Inițiază
oactivitate Inițiază independent o Observarea:
să inițieze activități interacțiuni cu alți copii.
împreună cu alt copil sau activitate împreună cu alt Diverse activități cotidiene: inițiază
comune cu alți copii.
copii la îndemnul adultului. copil sau copii.
împreună cu alt copil o construcţie, să53

(278)

șteargă praful, să aranjeze jucăriile, săîmpartă ceva, etc.

Standard 7: Copilul va fi capabil să recunoască, să aprecieze și să respecte asemănările și deosebirile dintre oameni
20. Se joacă împreună cu Nu se joacă împreună cu Manifestă reținere în a se Se joacă din proprie Observarea:
copiii diferiți
ca copiii diferiți ca vârstă, juca împreună cu copiii inițiativă împreună cu Se va observa modul de comunicare și
vârstă, gen, limbă gen, limbă vorbită, etnie, diferiți ca vârstă, gen, copiii diferiți ca vârstă, interacțiune a copilului cu alți copii învorbită, etnie, inclusiv inclusiv cu cei cu nevoi limbă
vorbită,etnie, gen, limbă vorbită, etnie, cadrul diverselor activități:cu cei cu nevoi speciale, chiar și sub inclusiv cu cei cu nevoi inclusiv cu cei cu nevoi  Jocuri creative și de construcție.
 Jocul liber ales.
speciale (294).
îndrumarea adulților.
speciale, chiar și sub speciale.
 Activități extracurriculare.
îndrumarea adulților.
 Activități de rutină: servirea mesei,pregătirea către plimbare și/sau somn,
etc.
Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile și efectele acestora.
21. Respectă reguli simple Respectă cu dificultate Respectă reguli simple în Respectă reguli simple în Observarea:
în diferite contexte reguli simple în diferite diferite contexte sociale, cu diferite contexte sociale Se va observa comportamentul copilului însociale (311).
contexte sociale, chiar dacă reamintiredinpartea independent.
joc și în alte activități din programul zilei.
i se reamintesc de adult.
adultului.
Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume responsabilități, să negocieze și să participe la luarea deciziilor
22. Aplică strategii simple Nu aplică strategii simple Cu ajutorul adultului și Independent aplică strategii Probă practică:pentruarezolva pentru a rezolva probleme. doar în anumite contexte simple pentru a rezolva  Studii de caz, lectură de povești și
probleme (327).
aplică strategii simple probleme.
povestiri cu situații în care personajele
pentru a rezolva probleme.
urmează să rezolve conflictele în modconstructiv.
Observarea:
Diverse activități pe parcursul zilei, în careapare o situație de problemă, de exemplu:
trebuie să aștepte rândul pentru a se juca cu
o jucărie; nu poate să-și lege șireturile; vrea
să ia o jucărie și nu o ajunge, etc.
Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu ceilalți.
23. Face
schimbde Refuză să facă schimb de Face schimb de obiecte în Permanent face schimb de Probă practică:obiecteîn
timpul obiecte în timpul jocului şi timpul
joculuila obiecte în timpul jocului, Orice activități, jocuri care presupun54

jocului, conformânduse deciziilor de grup.
(reformulat din 344 şi
345).

nu
se
conformează solicitarea/îndemnul
din proprie inițiativă sau ladeciziilor de grup.
adultului şi cu dificultate se solicitare, conformându-se
conformează deciziilor de deciziilor de grup.
grup.

Standard 11. Copilul va fi capabil să manifeste empatie faţă de celelalte persoane.
24. Exprimă sentimente, Nuîșiexprimă Cu ajutorul adultului îşiemoții și atitudini faţă sentimentele și emoțiile exprimă sentimentele șide suferința fizică sau față de suferința fizică sau emoțile față de suferința
emoțională a celorlalți emoțională a celorlalți fizică sau emoțională acopii
sau față de copii
sau față de celorlalți copii sau față depersonajele din poveşti personajele din.
personajele din poveşti.
(de exemplu: ţin cu
fatamoşului;o/îlcompătimesc pe biatacapră/sărmanul cocoş
etc.). (reformulat din
359 și 360)

Permanent își exprimă
sentimentele și emoțiile
față de suferința fizică sauemoțională a celorlalți
copii
sau față depersonajele din poveşti.

cooperare cu utilizare de obiecte/jucării:jocuri de construcție și jocuri creative,
jocuri liber alese, jocuri de masă,dramatizări, elaborare de postere/cărți/felicitări, etc. în cadrul cărora apare
necesitatea de a face schimb de obiecte,jucării, atribute şi de a se conforma
deciziilor de grup.
Observarea:
Se va observa comportamentul copilului îninteracțiune cu alți copii în timpul jocului șiîn alte activități din programul zilei
Interviul cu copilul:
 Convorbiri/discuții despre acțiunile pe
care le va întreprinde în cazul suferinței
fizice sau emoționale a celorlalți copii:- Ce vei face când vei vedea un coleg degrupă sau alt copil în timp ce plânge(cade, se lovește, se ceartă cu cineva,etc.) Convorbiri/discuții în baza unor povești
cunoscute: ”Capra cu 3 iezi”, ”Căsuța
iepurașului” etc. în care personajele trec
prin situații neplăcute:- Cum se simte iepurașul, Ieduțul/ capra?
- Ce poți să ne spui despre cocoșul, fatababei din povestea…?
Probă practică: Lucrul la panoul ”Dispoziția mea”.
 Joc-exercițiu ”Personaje triste” – dincărțile de povești prezentate, copilul,după copertă, alege o carte, numește un55

personaj din acea poveste care a trecut
printr-o întâmplare neplăcută: săraculcocoș, biata gogoașă motivându-și
empatia pentru aceste persoane.
 Jocul nr. 1 „Găseşte perechea: Cinecum se simte? Stări emoţionale”. (Cutia
I – Ne jucăm şi învăţăm, PGE) cu
discuția:- Cum se numește emoția trăită depersonaj / ce simte personajul?
- Ce poţi face pentru a-l ajuta (în cazulemoţiilor negative)?
SAU:- Cum poţi împărtăşi cu personajul(emoţia pozitivă)?
C. DOMENIUL: DEZVOLTAREA LIMBAJULUI, A COMUNICĂRII ȘI PREMISELE CITIRII ȘI SCRIERIIINDICATORNEREALIZATÎNCURSREALIZAREDE REALIZATStandard 1. Copilul va fi capabil să asculte și să înțeleagă semnificația mesajului vorbit.
25. Demonstrează
Reacționează sau răspunde Reacționează sau răspunde Reacționează sau răspundeînțelegerea
neadecvat la sarcinile/ cu sprijin
la sarcinile/ adecvat
lasarcinile/
vocabularului
uzual instrucțiunile
sau instrucțiunile
sau instrucțiunilesaurăspunzândla întrebările adresate.
întrebările adresate.
întrebările adresate.
întrebări,folosindlimbajul verbal și/sau
aplicând
unele
instrucţiuni
(reformulat din 378 și
379)Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progresiv vocabularul.
26. Înţelege şi utilizează Cu dificultate utilizează Înţelege şi utilizează, cu Înţelegeşiutilizează

METODEDE
EVALUAREȘI
ACTIVITĂȚI

MONITORIZARE/SUGESTII
DEProbă practică: Activități de rutină cu sarcini de lucru
enunțate de adult. De exemplu: să facă/să aducă ceva, etc.
 Conversații/discuții despre activitățile
zilnice a copilului, preferințele sale, etc.

Probă practică:56

cuvinte care exprimă
grade de rudenie,acțiuni și/sau situații,stări de spirit și
sentimente, antonime(substantive,
verbe,
adjective) (reformulat
din 396, 397, 399,
400).

cuvinte care exprimă gradede rudenie, acțiuni șisituații, stări de spirit și
sentimente,antonime(substantive,
verbe,
adjective).

adecvatcuvintecare  Discuții în baza poveștilor, imaginilor
exprimă grade de rudenie,
desprefamilie, natură sau diverseacțiuni și situații, stări desituații din viața cotidiană, etc.
spiritșisentimente, Interviu cu copilul:
antonime(substantive, - Cine sunt membrii familiei tale? Mamaverbe, adjective).
sau tatăl tău au fraţi/surori? Cum lespui/te adresezi?
- Povestește cum petreceți zilele deodihnă în familie?
- Ce știi despre anotimpul…?
- Cum se face…?
- Cum te simți, când …..?
27. Adresează
frecvent Nu adresează întrebări, Uneori adresează întrebări, Permanentadresează Probă practică:întrebări,pentru pentru
satisfacerea pentru
satisfacerea întrebări,pentru  Conversații, povestiri în care suntsatisfacerea curiozității curiozității întru extinderea curiozității întru extinderea satisfacerea
curiozității
utilizate și cuvinte noi.
întru
extinderea vocabularului.
întru
extinderea  Exerciții de alcătuire de enunțuri,vocabularului.
vocabularului (398)vocabularului.
folosind cuvânte noi.
 Activități, jocuri în care copilul esterugat să explice semnificația unor
cuvinte noi, necunoscute.
Standard 3: Copilul va fi capabil să se exprime corect din punct de vedere gramatical.
28. Recurge la propoziții Comite multiple erori în Folosește cu unele erori Folosește
corectși Probă practică:dezvoltate și fraze folosirea
pluralului, pluralul,pronumele sistematic
pluralul,  Exerciții – joc de utilizare a pluralui ”Eu
pentrua
descrie pronumelui personal (eu, personal (eu, tu, ei, voi), pronumele personal (eu, tu,
spun unu – tu spui multe” şi „Un, o –evenimente
curente, tu, ei, voi), adverbelor de adverbe de timp (azi, ieri, ei, voi), adverbe de timp
doi, două”.
oameni,locuri, timp (azi, ieri, mâine) și mâine) și acțiuni viitoare, (azi, ieri, mâine) și acțiuni  Exerciții – joc de utilizare a verbelor lafolosindcorect: acțiuni
viitoare, prepoziții, verbe la trecut și viitoare, prepoziții, verbe la
timpul trecut, prezent și viitor și
pluralul,
pronumele prepozițiilor, verbelor la viitor.
trecut și viitor.
adverbe.
personal (eu, tu, ei, trecut și viitor.
 Activități, jocuri, situații în care copilulvoi), adverbe de timp
să relateze despre evenimente, fapte care(azi, ieri, mâine) șisă includă exersarea folosirii adverbelor.
acțiuniviitoare, Exerciții în care se utilizează pronumele
prepoziții, verbe lapersonal.
57
unele erori, cuvinte care
exprimă grade de rudenie,acțiuni și situații, stări despiritșisentimente,antonime(substantive,
verbe, adjective).

trecut și viitor și
adjective (reformulat
din 424-429).

 Jocuri de prezentare despre sine,asociind prenumelui cu anumite
calități/interese, ex. ”Ce știi despre
mine/noi” „Spune la cine se referă”.
 Crerea unor poveşti scurte pe baza
imaginilor, propuse de adult sau pebaza desenelor create de copil.
 Diferite jocuri cu descrierea locului
obiectelor, ființelor, etc, de exemplu:„Unde este/era?”

Standard 4. Copilul va fi capabil să pronunțe corect sunete, cuvinte ale limbii materne.
29. Rostește toate sunetele Rostește cu mare dificultate Rostește
corecttoate Rosteşte
corecttoate Probă practică:limbii materne (445)cele mai multe sunete sau vocalele și cu dificultate vocalele și consoanele.
 Jocuri cu onomatopee care implică
nu vorbește deloc.
anumite consoane.
rostirea combinațiilor dificile deconsoane.
 Jocuri/activități în care copilul ar trebuisă diferențieze anumite sunete, cum arfi: „Spune cu ce sunet începe …”,„Spune ce vezi”,.
 Discuţii libere, în situații cotidiene.
 Exerciții de joc de genul ”Rostește dupămine cuvinte” (tractor, fâlfâe, frate,casă, sac, barcă, școală, roată, foc, țară,țap, zarzavat) etc.
Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite modalități de comunicare verbală, non-verbală și paraverbală.
30. Vorbește suficient de Nu vorbește clar, nu poate Vorbește mai puțin clar Vorbește suficient de clar, Observarea:clar pentru a fi înțeles folosi
gesturi,diferite folosind unele gesturi, exprimându-se prin gesturi,  Se va observa cum vorbește copilul înde toți interlocutorii, semnesaucuvinte, semnesaucuvinte, diferite semne sau cuvinte,
discuţii libere, în situații cotidiene, în
exprimându-seprin intonație adecvată și nu intonație neadecvată și e utilizândointonație
timpul jocului care este modul degesturi, diferite semne poatefiînțeles de înțeles doar de unii adecvată și este înțeles deexprimare sub aspect al pronunţiei, al
sau cuvinte, utilizând o interlocutori.
interlocutori.
toți interlocutorii.
formării mesajului verbal, al intonației
intonație
adecvată.
și al limbajului non-verbal.
(reformulat din 463 șiProbă practică:58467).

 Exerciții/sarcini prin care copilul va

exprima dorințe, opinii sau își va aminti
şi va povesti experienţe trăite lagrădiniță sau în absenţa membrilorfamiliei (într-o vizită, la o activitate, lao aniversare).

Standard 7. Copilul va fi capabil să demonstreze interes față de carte și lectură.
31. Numește și prezintă Nu este interesat de carți și Numește și prezintă cartea Numește și prezintă cartea Probă practică:cartea preferată (499).
nu are o carte preferată.
preferată
cu
ajutorul preferată
înmod  Exerciții de prezentare a unor cărți
adultului.
independent.
cunoscute și preferate.
 Activități de dezvoltarea personală cu
posibilitatea de a aduce de acasă și să
prezinte cartea/cărțile preferată/e.
 Discuții în baza cărților de la centrul
Biblioteca: Ai o carte preferată? Îmispui cum se numeşte? (Poți să mi-oarăți).
Standard 8: Copilul va fi capabil să efectueze corespondența dintre sunet și literă
32. Identifică
mesaje Nu identifică mesaje scrise Identifică mesaje scrise sub Identifică
în
mod Probă practică:scrise sub formă de sub formă de semne sau formă de semne sau independent mesaje scrise  Exerciții de asociere a unor sunete cu
semne sau simboluri. simboluri.
simboluricuajutorul sub formă de semne sau
litere de tipar în cuvinte simple, în(516)
adultului.
propriul nume.
simboluri Exerciții de copiere/scriere a propriuluinume.
 Jocul didactic de tipul „Eu spun tuarăţi”, etc.
 Activități cu ”citirea” unor instrucțiuni,
etichete, simboluri, etc.
Standard 9: Copilul va fi capabil să folosească limbajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
33. Identifică şi foloseşte o Nu
identifică şi nu Identifică
şi
foloseşte Identifică şi foloseşte o Interviu cu copilul:
varietate de materiale foloseşte materiale tipărite materiale tipărite (cărţi, varietate de materiale Discuții despre conținitul mesajelor scrisetipărite (cărţi, reviste, (cărţi, reviste, ziare, reţete, reviste,ziare,
reţete, tipărite (cărţi, reviste, ziare, în diverse surse:59ziare, reţete, prospecte,
cutii de jucării, cutii dealimente) (531).

prospecte, cutii de jucării, prospecte, cutii de jucării, reţete, prospecte, cutii de  Unde întâlnim noi scrisul?
cutii de alimente)cutii de alimente), doar la jucării, cutii de alimente) în  Dacă mergem la magazin
sau laîndemnul adultului.
mod independent.
farmacie scrie ceva şi acolo? Ce scrie?
 Tu ai reviste pentru copii?
 Ce includ ele, numai desene?
 Ce este aici/aceasta? (indicați orice text
scris – pe panou, în carte, pe dulăpașul
copilului, etc.)
 De ce folosești cărți, reviste, etc.?
Standard 10: Copilul va fi capabil să utilizeze diferite modalități de grafism: desene, semne, forme, pregrafisme
34. Experimentează scrisul Nu experimentează scrisul, Uneori,lasugestia Experimentează
Probă practică:cu o varietate de refuzând instrumentele de adultului, experimentează permanent și cu plăcere  Exerciții de manipulare a diferitor
instrumente de scris scris.
scrisulcuunele scrisul cu o varietate de
instrumente de scis pix, creion şi de(creioane,
pixuri)instrumente de scris.
instrumente de scris.
copiere/scriere a unor litere/cuvinte.
(541).
D. DOMENIUL: DEZVOLTAREA COGNITIVĂ
INDICATORNEREALIZATÎNCURSREALIZAREDE REALIZATMETODEDE
MONITORIZARE/EVALUAREȘI
SUGESTIIDE
ACTIVITĂȚI
Standard 1: Copilul va fi capabil să identifice relația cauză-efect în urma unor interacțiuni cu obiecte, fenomene, oameni
35. Identiﬁcă obiecte care Nu identifică obiecte care Uneori identiﬁcă obiecte Identiﬁcă
independent Probă practică:inﬂuenţează sau au inﬂuenţează sau au efect care inﬂuenţează sau au obiecte care inﬂuenţează  Exerciții-experimente
simpledeefect asupra altor asupra altor obiecte.
efect asupra altor obiecte în sau au efect asupra altor
identificare a efectelor unor acțiuni, ex.
obiecte (555).
cadrul unor experimente obiecte.
”Amestecă zahărul cu apă. Ce se
simplecu
ajutorulîntâmplă? Dacă ud florea prea mult,adultului.
aceasta se usucă”, etc.
Interviul cu copilul: Discutați cu copilul în diferite contexte,
solicitându-i să explice relații simple dede
exemplu
desprecauzalitate,
fenomene ale naturii:‐ Ce se va întâmpla dacă afară va ploua
60‐Standard 2: Copilul va fi capabil să observe, să compare și să evalueze acțiuni, evenimente și experiențe.
36. Recunoaște
Nu recunoaște
Uneori, cu ajutorul
Recunoaște independent
caracteristicile unuicaracteristicile unuiadultului, recunoaște
caracteristicile unuieveniment, unei
eveniment, a unei acțiuni.
caracteristicile unuieveniment, a unei acțiuni
acțiuni (lung/ă,eveniment, a unei acțiuni .
amuzant/ă,gălăgios/oasă etc.)(565).

multe zile la rând?
De ce s-a uscat aşa de tare pământul dedinnghiveciul cu floare?, etc.

Interviul cu copilul: Discutați despre evenimentele personale
din viața copilului: zi de naștere,matineu, spectacol întrebându-l: Cum a fost? Cum ți s-a părut? Ai stat
mult? Ţi-a plăcut? De ce?
 Care a fost partea cea maiinteresantă?etc.

Standard 3: Copilul va fi capabil să valorifice experiențele acumulate în diverse contexte.
37. Utilizează informaţia Nu utilizează informaţia Uneori, cu ajutor din partea Utilizează
în
mod Probă practică:dobândită într-un alt dobândită
într-unalt adultului,
utilizează independent
informaţia  Jocuri și activități ce necesită transferul
contextsaumod. context sau mod.
alt
informaţia dobândită într- dobândită
într-unde informații și experiență. De exemplu(574).
context sau mod.
un alt context sau mod .
Haideți să sărbătorim ziua de naștere apăpușii. Ce-i putem aduce în dar? sau
La frizerie - se coafează în fața oglinzii
așa cum a văzut la frizerie, etc.
Standard 4: Copilul va fi capabil să genereze soluţii la diverse întrebări, situaţii, probleme.
38. Se reorientează în Nu se reorientează în Se
reorientează
în Se
reorienteazăîn Observarea:soluționarea
unei soluționarea unei probleme, soluționarea
unei soluționarea
unei  Se va observa comportamentul copilului
probleme,când când intervine un element probleme, când intervine probleme, când intervine
în situații de problemă: de ex. s-a dusintervine un element nou..
un element nou, cu un element nou, explorândsă-și spele mâinile, dar nu este apă/nu
nou. (582).
sprijinul adultului.
mai
multe
căi
de
funcționează robinetul, nu are lingură
soluţionare a şi alegând una
pentru a servi masa, în timpul jocului idintre ele.
se dărâma construcția (sau un coleg i-odărâmă), etc.
Interviu cu copilul: Discuții
referitor la identificareasoluţiei
pentruunele
probleme
cotidiene:61 Este seară şi în camera ta s-a ars becul.
Ce ai putea face? (să chem părinţii să-lînlocuiască, să merg să mă joc în altăcameră, să aprind veioza, etc.)
Standard 5. Copilul va fi capabil să realizeze operații cu mulțimi de obiecte (grupare, clasificare, sortare, triere, comparare, ordonare, seriere).
39. Formează mulțimi de Nu formează și nu compară Formează
mulțimide În
modindependent Probă practică:obiecte, după 1-2 mulțimi.
obiecte, după 1-2 criterii și formează
mulțimide  Exerciții-joc cu materiale diverse, pentru
criterii și le compară,lecompară,utilizând obiecte, după 1-2 criterii șia forma mulțimi după formă, mărime și
utilizândexpresiile
expresiile „mult/ unu”, lecompară,utilizândculoare.
„mult/ unu”, „mai
„mai mult/ tot atât/ mai expresiile „mult/ unu”,  Exerciții-joc și sarcini de lucru cu
mult/ tot atât/ maipuțin”..cu
ajutorul „mai mult/ tot atât/ maidiferite mulțimi, pe care să le compare,puțin”..) (reformulat
adultului)puțin”..)
folosind expresiile: „multe/puține/ tot
din 590 și 591).
atâtea”.
 Manipularea cu diverse obiecte, care au
caracteristici comune (culoare, mărime,
forme geometrice, creioane, mingi,
cutii, nasturi, cheu, mașinuțe, piese demozaic și LEGO, mașinuțe, pietricele,
conuri, etc.)
40. Ordonează
cu Nu ordonează obiectele în Ordonează
cu ajutorul Ordonează
independent Probă practică:insistență obiectele în funcţie de criteriul dat și
adultuluiobiecteleîn obiectele în funcţie de  Exerciții-joc de așezare în ordineșirnu utilizează încercarea și funcţie de criteriul dat, criteriul dat, utilizândcrescătoare a unor obiecte din mediul
crescător/descrescător
eroarea.
utilizând încercarea și încercarea și eroarea.
înconjurător (cutii, panglici etc.) în
eroarea.
dupăuncriteriu,funcție de un criteriu. De exemplu:
utilizând încercarea și
obiecte groase (carte groasă, marcher,eroarea (593)burete, etc), obiecte subţiri (carte decolorat, creion simplu, lavetă, etc.)
 Exerciții-joc de ordonare a obiectelor
dintr-o singură categorie după ocaracteristică.
De
exemplu:
cuburi/mingi/ mașinuțe – de la mare lamic și invers; cărți – de la gros la subțire
și invers, etc.
62

Standard 6. Copilul va fi capabil să opereze cu numere și șiruri numerice.
41. Utilizează numerele şi Nu utilizează numerele şi Utilizează numerele şi Utilizează
independent Probă practică:număratul până la 5 în număratul până la 5 în număratul până la 5 în numerele şi număratul până  Exerciții de numărare a copiilor dintr-un
diverseactivități diverse activități sau le diverse
activități,cu la 5 în diverse activități.
grup, de la masa de alături, a scaunelor,(reformulat din 604, utilizează greșit.
preponderență la indicația
a tacâmurilor de pe masă, etc.
605 și 606).
 Jocuri simbolice ce presupun utilizarea
și cu sprijinul adultului.
de numere ”La farmacie” – număratul
pastilelor, ”La magazin” – număratul
inventarului de produse, bani, cântareetc.
Standard 7. Copilul va fi capabil să utilizeze unitățile de măsură la determinarea înălţimii, lungimii, lățimii, grosimii, masei, valorii șicapacității unor corpuri.
42. Compară și ordonează Nu compară și nu
Compară și ordonează
Compară și ordonează cuProbă practică:obiecteledupă ordonează obiectele dupăobiectele după mărime,ușurință obiectele după Exerciții de măsurare aînălțimii
mărime,înălţime, mărime, înălţime, lungime, înălţime, lungime, lățime și mărime, înălţime, lungime,
copiilor din grupă, a lungimii părului,lungime, lățime și lățime și grosime, și nu
grosime, utilizând cuvintelățime și grosime, utilizândpantofului copiilor, a păpușilor, a unei
grosime,utilizând utilizează cuvinte specifice. specifice, cu ajutor din
cuvinte specifice.
construcții, etc., utilizând ca măsuri
cuvintespecificepartea adultului.
neconvenționale o panglică, un șiret,(reformulat din 618 și
semne pe ușă/perete etc.
620).
 Exerciții de măsurare neconvențională anisipului, apei, orezului dint-un vas cu
pumnul, paharul, găletușa, pahar deplastic, etc.
 Exerciții-joc, sarcini de lucru, în care
copilul va utiliza procedee desuprapunereși
juxtapunereîn
compararea obiectelor. De exemplu:
compararea a două mere prin alăturare și
a două imagini – mere, prinsuprapunere.
43. Estimează masa unor Nu poate estima/aprecia
Poate estima/aprecia masa Estimează în modProbă practică:corpuri. (619)masa unor corpuri.
unor corpuri cu sprijinul
independent masa unor
 Activităţi de comparare a masei unor
63

adultului.

corpuri.

corpuri cu și fără utilizarea cântarului.
Solicitaţi copiilor să facă estimări ale
masei unor corpuri: De exemplu: „Care
obiect dintre cele expuse este mai
greu?”

Standard 8. Copilul va fi capabil să identifice formele geometrice în modele date și în mediul înconjurător.
44. Recunoaște
diferite Nu recunoaște nici o fiigură Recunoaște şi numeşte 1-2 Recunoaște şi numeşte Probă practică:figurigeometrice: geometrică, nici cu sprijin. figuri
geometrice
cu independent diferite figuri  Sarcini în care copiii să utilizeze și să
numească figuri geometrice, pentru a
cerc, pătrat, triunghi,ușurință, iar celelalte figuri, geometrice: cerc, pătrat,
realiza construcţii sau modele artisticedreptunghi. (628)cu sprijin din partea triunghi, dreptunghi.
adultului sau deloc.
(cartonaşe pentru colaje, piese din lemn,
din plastic etc.).
 Exerciții-joc de colorare, comparare aunor imagini care care conțin cu figura
propusă, de exemplu: ”Colorează
imaginile în care este un cerc”, etc.
 Jocuri de recunoaștere a figurilor
geometrice în condiții reale, deexemplu: ”Găsește în grupă un pătrat,
cerc, triunghi, dreptungi”, acestea fiind
plasate special în diferite părți/locuri ale
grupei (pe tablă, lipit pe un dulap,
simboluri ale centrelor de interes – ca
mijloc de rapartizare pentru lucru în
centre, etc.)
Standard 9. Copilul va fi capabil să se orienteze în timp și spațiu.
45. Stabilește
raporturi Nu poate stabili raporturi Cu ajutorul adultuluiÎn mod independent,Probă practică:spațiale dintre el și spațiale dintre el și stabilește raporturi spațiale stabilește raporturi spațiale  Exerciții-joc, sarcini de lucru în careobiectele
obiectele înconjurătoare și dintre el și obiectele
dintre el și obiectele
copilu va identifica poziția lui în spațiul,înconjurătoare,utilizează
greșit înconjurătoare, utilizândînconjurătoare, utilizândprecum și poziția obiectelor în raport cu
utilizând terminologia terminologia aferentă.
terminologia aferentă.
terminologia aferentă,.
sine, utilizând schema corporală
aferentă
(sus/jos, stânga/dreapta, înainte/înapoi,(stânga/dreapta,
64sus/jos,înfață/în
spate, înainte/înapoi)(641).

46. Identifică părțile zilei(dimineață,amiază,seară,
noapte)și
succesiunea zilelor, înbaza
activităților
zilniceșiaschimbărilor existenteîn natură (643).

Nu identifică părțile zilei și
succesiunea zilelor, nici înbaza activităților zilnice șiniciaschimbărilor
existente în natură,Identifică părțile zilei și
succesiunea zilelor, în baza
activităților zilnice și aschimbărilor existente în
natură, doar cu ajutorul
adultului.

Identifică în mod
independent părțile zilei și
succesiunea zilelor, în baza
activităților zilnice și aschimbărilor existente în
natură

în față/în spate).
 Activități în care copilul va analiza oricesuprafață plană – tablou, imagine, foaiede hârtie, coperta unei cărți, care este
constituită din patru părți: sus, jos,stânga și dreapta.
 Exercițiu-joc sau joc de rol ”De-afamilia, ”De-a biblioteca” unde copilul
va citi imagini/cărți de la stânga ladreapta.
 Sarcini de lcuru, activități în care copilulvadesena,picta,
aplicarealizând/plasând elemente de la stânga
spre dreapta și invers; de jos în sus și
invers, etc.
Probă practică: Exerciţii și jocuri de recunoaștere apărților zilei în baza regimului zilei, apoziției spațiale a soarelui pe parcursul
zilei și apariției stelelor și a lunii.
 Jocuri și exerciții de ordonare a părților
zilei conform consecutivității acestora.
 Lucrul la panourile: ”Calendarul zilei”,”Calendarul naturii”
 Activități practice de diferențiere amomentului desfășurării acțiunii înraport cu timpul petrecut și a duratei
unor evenimente, viteza de deplasare(De ex: acum mâncăm, mai apoi
dormim; melcul merge încet, iar pisica
mai repede; a te spăla pe față este a65acțiune care se desfășoară mai repededecât a face baie etc.).
 Exerciții de joc pentru stabilirea
momentelor din zi când are loc oanumită activitate: dimineața – deschide
fereastra, se spală pe din’i, face
gimnastică, ziua – face activități, sejoacă, doarme la amează etc.
 Exercițiul de joc ”Când se întâmplă” –imagini cu cacteristici ale anotimpurilor
pe care copilul le grupează conformanotimpului
reprezentat
printr-un
simbol: toamna- o frunză, primăvara un ghiocel etc.
Interviul cu copilul:
 Activități bazate pe conversaţie în baza
imaginii: Ce fac oamenii ziua, darnoaptea? Cum este dimineața, laamiază, seara sau noaptea?
 Discuții
despreactivitățile
din
programul zilei și succesiunea lor.
 Discuții
desprecaracteristicile
anotimpului în raport cu activitățile
fundamentale ale sale sau cu
evenimentele semnificative.

Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și să descrie caracteristicile lumii vii și inerte.
47. Identifică categorii deConfundă categoriile de a Identifică
cu
ajutorul Identifică categorii de Probă practică:animale (domestice/animale, plante legume, adultului
categoriide animale, plante, legume,  Jocuri didactice referitoare la modul defructe și mediul de trai al animale, plante, legume, fructe în mod independentsălbatice/ de la Zoo,viață al unor viețuitoare și plante: ”Ceacestora.
călătoare/sedentare),fructe și mediul de trai al mediul de trai al acestora.
știi despre...?”;
plante (de grădină/acestora.
 Jocuri de sortare, clasificare acameră/ pădure),viețuitoarelor și plantelor în categorii:
66

legume, fructe și
distinge mediul de trai
al acestora (reformulat
din 660 și 661).
48. Evidențiază semnele
caracteristice fiecărui
anotimp (662).

Nu evidențiază
caracteristiceanotimp.

49. Identifică diferite
suprafețe ale

Nu poate identifica sau Identifică
cu
sprijinul În
modindependent
confundă diferite suprafețe adultului diferite suprafețe identifică diferite suprafețe

semnele Evidențiază cufiecărui adultului
caracteristiceanotimpsprijinul Evidențiază
semnele caracteristicefiecărui anotimp
înindependent.

semnelefiecăruimod”Animaledomesticeșianimalesalbatice”, ”Alege fructe și legume dinalte produse”, ”Cine și unde trăiește?”,”Ce și unde crește?”, etc.
Probă practică: Lucrul la panourile ”Calendarul zilei”,”Calendarul naturii”.
 Exerciţii de recunoaștere a stării vremii,
a fenomenelor naturii (soare, vânt,viscol, ploaie etc.) în momentul
producerii lor.
 Activități de identificare a semnelor
caracteristice timpului de afară și jocuri
de asociere a stării vremii cu simbolurile
caracteristice (soare, nor, ploaie, vânt,ninsoare etc.).
 Alcătuirea povestirilor, ghicitorilor
despre anotimpuri.
 Activități de distingere a schimbărilor
survenite în viaţa omului, plantelor,animalelor în fiecare anotimp.
 Activități în baza cărora se realizează
explicarea pe bază de cauzalitate aanumitor schimbări în natură și lumeaînconjurătoare.
Interviu cu copilul: Discuţii
desprecaracteristicile
anotimpurilor, în relaţie cu activităţi salefundamentalesauevenimentesemnificative.
Probă practică: Activități, situații în care copilul să se67pământului (iarbă,nisip, noroi, apă etc.).
(664)
50. Recunoaște unele
corpuri cerești (soarele,
luna, stele). (665)

ale pământului (iarbă, ale pământului (iarbă, ale pământului (iarbă,nisip, noroi, apă etc.).
nisip, noroi, apă etc.).
nisip, noroi, apă etc.).

51. Identifică și descriepărțilecorpului,organele de simț. (666)

Identifică și numește cu Identifică și descrie părțile Identifică și descrie în modmare dificultate 1-2 părți corpului, organele de simț, independentpărțileale corpului sau 1-2 organe cu ajutorul adultului.
corpului, organele de simțde simț, fără a le descrie.

Nu recunoaște nici un corp Recunoaște
doar
1-2 Înmodindependent
ceresc.
corpuri cerești, uneori le recunoaște unele corpuri
confundă pe toate.
cerești(soarele,
luna,
stele).

joace și să exploreze diferite suprafețe șisă le denumească sau să le identificedupă imagini.
Probă practică: Situații de joc, creare de postere, analiza
imaginilor/cărților
sau
utilizarea
softurilor educaționale, în care copiii
determină corpurile cerești, soarele și
luna.
Probă practică: Discuții în baza cărților ce reprezintă
corpul omenesc.
 Jocul de rol/creație ”La medic” - unde
fiecare pacient îi spune doctorului ce îldoare, de exemplu: Îmi bate tare inima,
am obosit, iar doctorul propune soluții,de exemplu: Ce ai făcut, ai grijă deinimă, ea este motorașul, etc.
 Jocuri și activități de identificare apărților corpului uman, de descriere aorganele de simț.
 Jocuri de reconstituire a corpului umandin părți componente.
 Recitarea poeziilor (de ex: Simţurile deNicolae Nasta).
 Activități bazate pe softuri educaționale
din resurse închise și deschise despre
corpul umanInterviu cu copilul:
 Activități bazate pe conversație despre
corpul propriu și al altor copii, adulți,bătrâni. Întrebări/sarcini de genul: Arată unde este nasul tău și de ce ai
68nevoie de el?
 Cum este corpul unui bebeluș și a unuicopil de 5 ani, ca tine / a unui adult,
etc.? (mai mic, mai mare) Care sunt regulile de igienă a nasului,ochilor, gurii, etc.?
Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze metode și instrumente de integrare a mediului înconjurător.
52. Foloseşte
simțurile, Nu folosește simțurile, Foloseşte simțurile, la Foloseşte
independent Probă practică:pentruaobține pentru a obține informaţii sugestia adultului, pentru a simțurile, pentru a obține  Activități senzoriale, pentru a înțelege
informaţii
despre despre
lumea obține informaţii despre informaţii despre lumeanoțiuni, fenomene, procese existente înînconjurătoare.
lumea înconjurătoare. înconjurătoare.
lumea înconjurătoare.
natură. De exemplu: pentru înțelegerea(683).
noțiunii de măr, utilizați activități încare copilul analizează vizual mărul,apoi îl pipăie, îl miroase și îl gustă.
 Activități de observare a plantelor,animalelor din zona grădiniței, a
corpurilor nevii (apă, aer, sol),
fenomenelor ale naturii caracteristicefiecărui anotimp, etapelor de evoluție aunor corpuri vii, influenței schimbărilor
în natură asupra vieții animalelor,
plantelor și a omului, impactului apei,hrănii, luminii asupra creșterii șidezvoltării unor ființe, activității
oamenilor, fiind desfășurate în aer liberși în sala de grupă.
 Activități de explorare a mediuluiînconjurător utilizând lupa, rigla, ș.a.
instrumente.
 Activități ludice, desfășurate atât în aer
liber, cât și în sala de grupă, pentru a69

Standard 12. Copilul va fi capabil să descopere relațiile dintre om – mediu înconjurător – om.
53. Participă la îngrijirea
Refuză să participe laParticipă la îngrijirea
În mod independent și
mediului. (697)îngrijirea mediului.
mediului uneori sau doar la permanent, cu plăcere,îndemnul adultului.
participă la îngrijirea
mediului.
54. Recunoaşte condiţiile
Nu recunoaşte condiţiile de Recunoaşte cu sprijinul
În mod independentde bază alebază ale supravieţuirii
adultului condiţiile de bază recunoaşte condiţiile desupravieţuirii omului
omului ca fiinţă vie.
ale supravieţuirii omului ca bază ale supravieţuirii
ca fiinţă vie. (698)fiinţă vie.
omului ca fiinţă vie.

observa:plante/animale din zonagrădiniței; corpuri nevii (apă, aer, sol);
fenomene ale naturii caracteristicefiecărui anotimp; etapele de evoluție aunor corpuri vii; influența schimbărilor
în natură, desfășurate pe parcursul
anului, asupra animalelor, plantelor și aomului; impactul apei, hrănii, luminii
asupra creșterii și dezvoltării ființelor;
activitatea oamenilor.
 Experimente simple pentru a observa
lucrurile și fenonenele înconjurătoare,dar și procese, relații: a studia o insectă,o pană, cuie, piuliţe, clame prinse demagneţi sau privite prin lupă etc.
dizolvarea sării/zahărului în apă,înghețarea apei, scufundarea unor
corpuri în apă, fierberea apei, etc.
 Activități de colectare a unor obiecte în
scopul utilizării lor în activități deobservare sau de experimente simple:
frunze, semințe, conuri, pietre, dopuri deplută, capace din diferit material etc.
Observarea:
 Se va observa modul de implicare a
copilului în activități de îngrijire a
mediului intern și cel extern.
Interviu cu copilul: Discutaţi despre nevoile de bază alefiinţei umane (apă, lumină, hrană,adăpost) și cum pot fi satisfăcute.
7055. Identifică
caracteristicile
specifice omului cafiinţă socială: meserii,limbaj, mijloace delocomoţie,invenţii, artă (699).

Nu poate explica
caracteristicile specificeomului ca fiinţâ socială.

Explică cu dificultate și cu
ajutorul adultului
caracteristicile specificeomului ca fiinţă socială.

Explică independent
caracteristicile specificeomului ca fiinţă socială.

 Probă practică:Creare de postere, analiza imaginilor,cărților, enciclopediilor care redau
corpul omului și elementele de bazănecesre pentru supraviețuirea omului.
Probă practică: Jocuri de rol ”De-a medicul”, ”De-așoferii”, ”La aeroport”, ”În tren”, ”Lafrizerie”, ”La teatru””La concert”, etc.
cu discutarea rolului omului în diferite
profesii.
 Înregistrări audio sau video cu oameni
vorbind în diferite limbi sau cu
utilizarea limbajului mimico-gestual.
Discutați, de ce oamenii vorbesc diferite
limbi și/sau cum se înțeleg oamenii cândvorbesc diferite limbi sau nu pot vorbi,etc.
 Activități cu descoperirea diversităţii
mijloacelor de locomoţie, utilizate decătre om, şi exploataţi conţinutul dinpunct de vedere ecologic.
 Softuri educaționale, filme, prezentări
power point cu conținut despre relațiile
dintre om – mediu înconjurător – omși convorbiri în baza lor.

71

Anexa 4.
Fişa de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului de 3 - 5 ani (37 - 60 luni) în baza SÎDCCopilul _____________________________________________________________, data nașterii ___________________, Grupa ________(Numele, prenumele copilului)
Educatori: ______________________________________________________________________________________________________(Nume, prenume)

A. DOMENIUL: Dezvoltarea fizică și fortificarea sănătății
Merge/aleargă circular, în jurul unor obstacole, obiecte (26, 27, 28, 29,
32, 33, 34, 35 ).
2. Prinde/aruncă cu ambele mâini o minge mare (30, 31 ).
3. Participă cu entuziasm în diverse activităţi fizice: alergare, căţărare,aruncări, rostogoliri, dans, proceduri de călire ș.a. (36, 37)
4. Manipulează obiecte mici (șiruri de mărgele, obiecte mici introduce pringăuri etc.) (60, 61, 62)
5. Crează compoziții simple, utilizând diverse materiale instrumente și
tehnici de artă specifice colajului, desenului și modelării (76, 77, 78, 79,
81, 82, 83)
6. Desenează schiţa corpului uman cu mai multe detalii (cap, corp, degete,etc.) (80)
7. Imită animale/personaje din povești prin mişcare, sunete, îmbrăcăminte
etc. (99, 100, 101, 102, 103).
8. Alege produsele alimentare sănătoase dintr-o mulțime de mâncăruri
(118, 119, 120, 121).
9. Foloseşte şerveţele pentru a-şi şterge nasul şi le aruncă după utilizare lacoş (134, 135).
10. Îşi spală și usucă mâinile înainte de masă şi după utilizarea WC. (136,I-l an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat
deRealizat
realizare

al II-lea an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat
deRealizat
realizare1.

72

137, 140).
11. Comunică adulţilor sau colegilor faptele rele/ situațiile periculoase lacare a fost martor (152, 153).
12. Explică regulile de siguranţă în sala de grupă/ grădiniţă şi acasă (nu ia
medicamente în absenţa adultului, dar ştie că medicamentele sunt utile
în anumite situaţii). (154, 155, 156, 157).
B. DOMENIUL: Dezvoltarea personală, emoțională și socială
13. Îşi spune și utilizează corect numele şi prenumele, auto-identificându-seca persoană care gândeşte („Eu cred”), are corp şi simţuri („Mi-e frig”,„Mi-e foame”...) (nu mai vorbește despre sine de la persoana a III-a)(178, 179, 180, 181, 182, 183, 184).
14. Își așteaptă/respectă rândul (201, 202, 203, 204, 205, 206).
15. Asociază corect emoțiile cu cuvintele și expresii faciale, utilizând şi ogamă variată de cuvinte și expresii („Sunt fericit/trist/supărat/speriat”)(221, 222, 223, 224, 225, 226, 227)
16. Se desparte de membrii familiei cu ușurință și interacționează cu alțiadulți (de ex. educatoarea, personalul grădiniței) (247, 248, 249, 250).
17. Ajută, din propria-i iniţiativă, adultul în realizarea sarcinilor simple.
(251, 252)
18. Semnalează adulților situații problematice simple pentru a interveni (uncopil s-a lovit sau are nevoie de ajutor, se aud zgomote suspecte, arde
mâncarea pe aragaz etc.) (265, 266, 267, 268, 269).
19. Preferă să se joace și să inițieze activități comune cu alți copii (278, 279,
280, 281)
20. Se joacă împreună cu copiii diferiți ca vârstă, gen, limbă vorbită, etnie,
inclusiv cu cei cu nevoi speciale (292, 293, 294, 295).
21. Respectă reguli simple în diferite contexte sociale (311, 312, 313, 314).
22. Aplică strategii simple pentru a rezolva probleme (325, 326, 327, 328).
23. Face schimb de obiecte în timpul jocului, conformându-se deciziilor de

I-l an 20_____- 20_____
În curs
Nerealide
Realizat
zat
realizare

al II-lea an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat
deRealizat
realizare73

grup. (342, 343, 344, 345).
24. Exprimă sentimente, emoții și atitudini faţă de suferința fizică sauemoțională a celorlalți copii sau față de personajele din poveşti (deexemplu: ţin cu fata moşului; o/îl compătimesc pe biata capră/sărmanulcocoş etc.). (359, 360)I-l an 20_____- 20_____
C. DOMENIUL: Dezvoltarea limbajului, a comunicării și premiseleÎn curs
citirii și scrierii
Nerealizat
deRealizat
realizare
25. Demonstrează înțelegerea vocabularului uzual răspunzând la întrebări,folosind limbajul verbal și sau şi aplică unele instrucţiuni şi aplicândunele instrucţiuni (377, 378, 379, 380, 381)
26. Înţelege şi utilizează cuvinte care exprimă grade de rudenie, acțiuni
și/sau situații, stări de spirit și sentimente, antonime (substantive, verbe,
adjective) (396, 397, 399, 400).
27. Adresează frecvent întrebări, pentru satisfacerea curiozității întru
extinderea vocabularului (398)
28. Recurge la propoziții dezvoltate și fraze pentru a descrie evenimente
curente, oameni, locuri, folosind corect: pluralul, pronumele personal(eu, tu, ei, voi), adverbe de timp (azi, ieri, mâine) și acțiuni viitoare,prepoziții, verbe la trecut și viitor și adjective (424, 425, 426, 427, 428,
429).
29. Rostește toate sunetele limbii materne (445, 446, 447)
30. Vorbește suficient de clar pentru a fi înțeles de toți interlocutorii,
exprimându-se prin gesturi, diferite semne sau cuvinte, utilizând ointonație adecvată. (463, 464, 465, 466, 467, 468, 469).
31. Numește și prezintă cartea preferată (499, 500, 501, 502, 503, 504).
32. Identifică mesaje scrise sub formă de semne sau simboluri. (515, 516,
517).
33. Identifică şi foloseşte o varietate de materiale tipărite (cărţi, reviste,ziare, reţete, prospecte, cutii de jucării, cutii de alimente) (531, 532, 533,
534).

al II-lea an 20___- 20___
În curs
Nerealide
Realizat
zat
realizare7434. Experimentează scrisul cu o varietate de instrumente de scris (creioane,
pixuri) (541, 542).
D. DOMENIUL: Dezvoltarea cognitivă
35. Identiﬁcă obiecte care inﬂuenţează sau au efect asupra altor obiecte (555,
556, 557).
36. Recunoaște caracteristicile unui eveniment, unei acțiuni (lung/ă,amuzant/ă, gălăgios/oasă etc.) (565, 566).
37. Utilizează informaţia dobândită într-un alt context sau mod. (574).
38. Se reorientează în soluționarea unei probleme, când intervine un element
nou. (581, 582).
39. Formează mulțimi de obiecte, după 1-2 criterii și le compară, utilizândexpresiile „mult/ unu”, „mai mult/ tot atât/ mai puțin”.) (590, 591, 592).
40. Ordonează cu insistență obiectele în șir crescător/descrescător după uncriteriu, utilizând încercarea și eroarea. (593)
41. Utilizează numerele şi număratul până la 5 în diverse activități (603,604, 605, 606, 607, 608).
42. Compară și ordonează obiectele după mărime, înălţime, lungime, lățime
și grosime, utilizând cuvinte specifice (618, 620).
43. Estimează masa unor corpuri. (619)
44. Recunoaște diferite figuri geometrice: cerc, pătrat, triunghi, dreptunghi(628, 629, 630, 631).
45. Stabilește raporturi spațiale dintre el și obiectele înconjurătoare, utilizândterminologia aferentă (stânga/dreapta, sus/jos, în față/în spate,înainte/înapoi) (641, 642).
46. Identifică părțile zilei (dimineață, amiază, seară, noapte) și succesiunea
zilelor, în baza activităților zilnice și a schimbărilor existente în natură
(643, 644).
47. Identifică categorii de animale (domestice/ sălbatice/ de la Zoo,călătoare/sedentare), plante (de grădină/ cameră/ pădure), legume, fructe

I-l an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat
deRealizat
realizare

al II-lea an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat
deRealizat
realizare

75

48.
49.
50.
51.
52.
53.
54.
55.

și distinge mediul de trai al acestora (659, 660, 661).
Evidențiază semnele caracteristice fiecărui anotimp (662, 663).
Identifică diferite suprafețe ale pământului (iarbă, nisip, noroi, apă etc.).
(664)
Recunoaște unele corpuri cerești (soarele, luna, stele). (665)
Identifică și descrie părțile corpului, organele de simț (666)
Foloseşte simțurile, pentru a obține informaţii despre lumeaînconjurătoare. (683, 684, 685, 686, 687).
Participă la îngrijirea mediului. (697)
Recunoaşte condiţiile de bază ale supravieţuirii omului ca fiinţă vie.
(698)
Identifică caracteristicile specifice omului ca fiinţă socială: meserii,limbaj, mijloace de locomoţie, invenţii, artă (698, 699).

76

Instrument de monitorizare şi evaluare a dezvoltării copilului de 5 la 7 ani (61- 84 luni) în baza SÎDCAnexa 5.

A. DOMENIUL: DEZVOLTAREA FIZICĂ ȘI FORTIFICAREA SĂNĂTĂȚII
INDICATORINEREALIZATÎNCURSDE REALIZATREALIZARE
Standard 1. Copilul va fi capabil să efectueze diverse mișcări și activități fizice.
1. Coordonează părțile Prezintă dificultăți în Își coordonează părțile Îşi coordonează părțile
propriului corp în executarea unor mișcări: propriului
corp în propriului corp și îşi
realizarea
unor se împiedică și cade în realizarea unor mișcări menţine echilbrul înmișcări. (38)
timpul mersului înapoi; (merge, aleargă, lovește realizarea unor mișcări
la săritura peste sfoară se mingea, face mișcări de (merge, aleargă, lovește
împiedică și cade; refuză dans, etc.) cu unele mingea, face mișcări
să urce pe scara fixă; inexactități:se simple de dans, etc.).
prezintă dificultăți la împiedică, cade.
târâre și refuză să executemișcarea, etc.

METODE DE MONITORIZARE/EVALUAREȘI SUGESTII DE ACTIVITĂȚI
Observarea activităților cotidiene: Exerciţii fizice/mișcări de dans/jocuri demişcare/dinamice ce includ mers, alergare,sărituri, târâri, cățărări, aruncare de minge și
obiecte cu diferite părți ale corpului.
 Activități casnice în cadrul momentelor derutină (de exemplu: mătură, aranjează
tacâmurile pentru servirea mesei, aranjează
jucăriile, etc.)Probă practică: Se solicită copilului să indice pe propriul
corp: „mâna dreaptă”, „mâna stângă”,„ochiul drept”, „ochiul stâng” etc.,întoarcerile pe loc, pasarea mingii către
direcţia (dreapta – stânga) indicată de adult,
deplasări în direcţia indicată (“mergi 2 pașiîn dreapta, 3 – în stânga”, “atinge cu mâina
dreaptă urechea stângă”, etc.
 Jocuri care presupun executarea de comenzi
de genul: mâina dreaptă pe genunchiul stâng,piciorul drept înainte, etc.
 Jocuri de imitare a mişcărilor personajelor
sau a animalelor, de descoperire apersonajelor pe baza mişcărilor, etc.
77

Standard 2. Copilul va fi capabil să manipuleze obiecte pentru dezvoltarea motricității fine.
2. Utilizează obiecte Utilizează
cumare Este
nesigurîn Independentși cu
de diferite forme și dificultate sau refuză să autoservireșiîn ușurință: obiecte dedimensiuni,
utilizeze
obiectede utilizarea obiecte de diferiteformeșirevenindasupra diferiteformeși diferiteformeși dimensiuni, nu revine
sarcinii, chiar dacă dimensiuni, nu revine dimensiuni,
revine asupra sarcinii, chiar
are dificultăți, (își asupra sarcinii, chiar asupra sarcinii, chiar dacă are dificultăți; seleagă șireturile, etc.) dacă are dificultăți; nu se dacă are dificultăți la autoservește
independent.
(reformulat din 65 și autoservește.
îndemnul adultului.
63) Sarcini de joc în care copilul:- să se deplaseze pe diferite suprafețe,folosind diverse tipuri de mers (pentru
formarea ținutei corecte și profilaxia
piciorului plat).
- să ia/să aducă lucruri, jucării din casă/dinsala de grupă, când ieşiţi în spaţiul dejoacă de afară, etc.
Observarea:
 Activitatea de autoservire (încheie/descheie,leagă/dezleagă).
 Activități de rutină: aranjarea mesei,
aranjarea jucăriilor, pregătirea materialelor
distributive etc.
Proba practică: Activități/sarcini în care se solicită
manipularea cu obiecte mărunte (semințe,pietricele, etc.), inclusiv să taie cu foarfeca
pe linie/contur, să scrie ceva, să deseneze
ceva, să modeleze/aplice, să coase, croșeteze,țese, etc.
 Jocuri de manipulare cu obiecte tip elemente
LEGO, puzzle, mozaic, etc.
 Jocuri cu apă şi nisip, pentru antrenarea
degetelor.

Standard 3. Copilul va fi capabil să realizeze compoziții plastice (desene, picturi, modelaje și aplicații).
3. Creează compoziții, Refuză
să
utilizeze Utilizează
materiale, Creează
în
mod Probă practică:utilizând materiale, materiale, ustensile și ustensileșitehnici independent, din propria  Activități în care copiii vor elabora
ustensile și tehnici tehnici pentru a picta, pentru a picta, modela, inițiativă
compoziții,compoziții plastice din puncte, linii; aplicații
pentrua
picta, modela,decupași decupașiconstrui utilizândmateriale,
din frunze; ornamentări ale obiectelor, pe
modela, decupa și construi.
elemente separate, care ustensileșitehnicicare le veți descrie, utilizând limbajul plastic.
construi (reformulat
nu alcătuiesc/nu se pentru a picta, modela,  Activități-joc în care copilul experimentează
78

desenul prin diverse modalități (cu degetele,bureți, vată, pensulă, markere, creioane, cretaetc.) Activități de modelare, elaborând compoziții
plastice.
 Activități de confecționare a compozițiilor
din diverse materiale (hârtie albă, colorată,glasată etc.), combinând tehnici diferite derupere, tăiere, lipire, îmbinare, pliere,împletire, quilling, origami. De exemplu:
păpuși pentru teatrul de masă/teatruldegețelelor, semn pentru carte, covoraș, etc.
Standard 4. Copilul va fi capabil să-și controleze și dirijeze propriile mișcări prin utilizarea adecvată a simțurilor.
4. Recunoaşte,prin Nurecunoaşte
prin recunoaşte,prin În mod imdependent Proba practică:atingere/pipăit,atingere/pipăit, obiecte atingere/pipăit, obiecte recunoaşte,prin  Jocuri de recunoaștere a formelor, texturilor
materialelor, sunetelor prin implicarea
obiecte ascunse, fără ascunse, fără să le vadă.
ascunse fără să le vadă, atingere/pipăit, obiectesimțurilor (auz, pipăit, miros): Ce estesă le vadă (104)cu sprijinul adultului.
ascunse, fără să le vadă.
ascuns în săculeț? (obiecte reci-calde, tarimoi, netede-abrazive-pufoase, mare-mic,rotund-pătrat-etc.)
5. Răspunde la diverse Răspunde cu dificultate, Răspunde la diverse Răspunde cu ușurință la Proba practică:semnale de natură la diverse semnale de semnaledenatură diverse semnale de  Jocuri muzical–ritmice cu schimbareadiferită
(culoare, natură diferită (culoare, diferită (culoare, sunet, natură diferită (culoare,
tempoului și a direcției, de ex: jocul Ploița,sunet,
simboluri sunet, simboluri grafice) simboluri grafice) cu sunet,simboluri
jocuri cu mișcări la semnal;
grafice) (105)ajutordinpartea grafice).
 Jocuri de tipul Roboțelul cu telecomandă,adultului sau altor copii.
Zi-noapte, Ploaie-soare, probe sportive princare se solicită copiilor să redea în mișcări
comenzile auzite.
 Jocuri de tipul Ghici cine te-a strigat?, etc.
 Exerciții de citire a diverselor simboluri:
semne rutiere, etichete de pe produse
alimentare, etc.
 Ștafete sportive, activități muzicale cu
79
din 85-88)

integrează
compoziție.

într-o decupa și construiutilizarea obstacolelor, atributelor și
instrumentelor de diversă natură: sunete,
culoare, formă, dimensiune, etc.

Standard 5. Copilul va fi capabil să recunoască beneficiile unei alimentații sănătoase.
6. Explică beneficiile Nu explică beneficiile Explică
cu
ajutor Explică constant și cu Interviu cu copiii:saudaunele sau daunele anumitor beneficiile sau daunele ușurință beneficiile sau Discuții despre fiecare aliment utilizat și
anumitor alimente alimente
pentru anumitor
alimente daunele
anumitor importanța acestora pentru sănătate.
pentru organismul organismul uman.
pentruorganismul alimente
pentru- Numește ce alimente, produse consumi.
uman. (122)uman.
organismul uman.
De ce folosești aceste produse?
- Spune, te rog, care produse nu lefolosești în alimentație? De ce nu
folosești aceste produse?
Probă practică: Joc de tipul Recunoaște și selectează
produsele alimentare.
 Joc Alege produsul preferat. De ce?
 Joc de rol Familia, De-a restaurantul, De-abucătarii (preparare de bucate salate,
produse de panificație, sucuri, legume laborcan, etc.)
 Realizarea posterului Alimentele ce leconsumăm, Pro și Contra, Așa DA, așa NU,
 Fișe de evaluare/de lucru, etc.
Standard 6. Copilul va fi capabil să aplice reguli de menținere a sănătății și igienei personale.
7. Demonstrează
Uneorifolosește Folosește deprinderile Permanent
folosește Observarea:
independenţă
în deprinderile de igienă de igienă personală la deprinderile de igienă Se vor observa comportamentele referitoare laigiena personală (se personală
doarla îndemnul adultului.
personală.
folosirea toaletei, batistei, spălarea mâinilor dupăspală şi se şterge îndemnul adultului.
și până la diverse activități.
Proba practică:singur pe mâini, îşiacoperă gura cu
 Activităţi de simulare a acţiunilor de igienă
mâna
când
personală.
strănută/tuşeşte,Interviu cu adulții:merge independent- Cum are loc procesul de spălare a80

la toaletă, foloseşte
batista, se spală pedinţi) (141)Standard 7. Copilul va fi capabil să respecte reguli de securitate personală.
8. Respectă regulile de Uneori, doar cu ajutorul De cele mai multe ori Permanent
comportamentla adultului,
respectă respectă regulile de regulile degrădiniţă, acasă, în regulile de securitate securitate personală.
personală.
stradă pentru a evita personală .
accidentele,situaţiile periculoase(Nudeschidebalconul, ferestrele,nufolosește
nesupravegheat
obiectele care pot fi
periculoase,traversează corect
strada, se joacă în
locuripermise,
merge
doar
pe
trotuaretc.).
(reformulat din 161
și 164)

9. Recunoaște situațiile
de abuz și violență
și solicită ajutorul
adultului cunoscut/
persoaneideNu recunoaște situațiile
de abuz ca situații depericol și nu solicită
ajutorul
adultuluicunoscut/ persoanei deRecunoaște situațiile deabuz și violență și
solicită
ajutorul
adultuluicunoscut/persoanei de încrederedinților la copilul dvs. acasă?

respectă Proba practică:securitate  Simulare de activități pentru observareareacțiilor/comportamentelorîndiversesituații periculoase: Intoxicaţii şi otrăviri.
Medicamentele; Arsuri şi opăriri; Incendii;
Înnecuri; Sufocare cu corpi străini; Obiecte
periculoase în casă şi înafara ei.
Electrocutarea; Pericole provocate deanimale; Căderi; Locuri necunoscute.
Oameni străini; Accidentele rutiere.
 Jocuri/postere de identificarer a obiectelor,situațiilor și ființelor periculoase: Așa DA,
așa NU, Și oamenii pot fi periculoși, etc.
 Jocul de rol: De-a familia, Șoferii, Lamagazin, Semaforul, În autobuz, De-a
pompierii, etc.
Interviu cu copiii:- Ce vei face dacă, rămânând singur acasă:vei găsi medicamente/obiecte ascuțite? sunăla ușă o persoană necunoscută și spune să îi
deschizi ușa?
- Ce vei face dacă, fiind singur acasă vrei sămănânci dulceață din borcanul de pe polița
de sus a dulapului?
Recunoaște cu ușurință Observarea:
situațiile de abuz și  Se va observa comportamentul copilului în
violență și solicită îninteracţiune cu copiii, în situaţii de conflict,modindependentdacă apelează sau nu după ajutor.
ajutorul
adultului Probă practică:81încredere în caz de încredere în caz de în caz de pericol la cunoscut/ persoanei de  Studii de caz a situațiilor de abuz și violență.
pericol (162)
pericol,
acceptă îndemnul adultului.
încredere în caz de  Discuții despre tipurile de abuz și modalități
tachinările și intimidările.
pericolde protecție.
 Prezentare de povești, povestiri, discuții,desene animate, în care copilul ar recunoaște
situațiile de violență și abuz sexual.
10. Conștientizează
Nuconștientizează Conștientizează
cu Conștientizează
Probă practică:pericolul utilizării pericolul
utilizării ajutorul
adultului pericolul
utilizării  Activități în care să integrați softurile
educaționale și jocurile interactive.
excesivea excesive a gadgeturilor pericolul
utilizării excesive a gadgeturilor
gadgeturilor(tableta, telefonul mobil, excesive a gadgeturilor (tableta, telefonul mobil,  Discuții cu copilul despre pericolele la care(tableta,
telefonul televizorul
și (tableta, telefonul mobil, televizorul
se expune atunci când utilizează timp
șiși calculatorul)îndelungat gadgeturile.
mobil, televizorul și calculatorul), utilizându- televizorul
șilele timp îndelungat şi/sau calculatorul), utilizându- utilizează cel mult 30  Discuții, activități-joc, postere cu discutarea
calculatorul) (163)refuză categoric/isteric să le mai mult de 30 minute pe zi şi/sau cu
foloaselor aduse de gadjeturi în viața omului.
se despartă de ele.
minute pe zi şi/sau cu uşurinţă se desparte degreu, dar acceptă să se ele.
despartă de ele.
B. DEZVOLTAREA PERSONALĂ, EMOȚIONALĂ ȘI SOCIALĂ
INDICATORINEREALIZATÎN CURS DEREALIZATMETODE DE MONITORIZARE/EVALUAREREALIZAREȘI SUGESTII DE ACTIVITĂȚI
Standard 1. Copilul va fi capabil să se perceapă în mod pozitiv ca persoană unică cu caracteristici specifice.
11. Împărtăşeşte
Nuoferă informații Oferă informații minime Comunică independent, Probă practică:celorlalţi informaţii despre sine.
despre sine și doar la într-un mod coerent,  Activități, conversații în care oferă informaţii
despre sine (numele,
indicația și cu ajutorul informații despre sine.
despre sine (date personale: data, locul
prenumele, luna șiadultului.
naşterii, trăsături fizice: culoarea părului, aziua de naștere,ochilor, înălţimea etc; abilităţi, preferinţe,oraşul şi ţara în carenevoi, etc.),
 Activități practice cu realizarea desenelors-a născut, numărul
despre sine, despre familie, de exemplu Eu și
de telefon etc.) și
despre părinții șifamilia mea, Arborele genealogic al familiei,bunicii săi (vârsta,
Agenda vieții mele, Îmi place, nu îmi place;meseria etc.).
 Postere cu tematici ce țin de autocunoaștere,82

12. Areoimaginepozitivă despre sine(are încredere în
propria
persoană,știe că reuşeşte, îşicunoaște calităţile,nu se teme săîncerce ceva nou
etc.) (196)

Are o imagine scăzută
despre sine: deseori
spune nu pot, nu vreau,mă tem; nu își cunoaște
calitățile, ezită să încerce
lucrurinoi;
acceptă
tachinările și intimidările
din partea altor copii.

Are o imagine pozitivă
instabilă despre sine:
uneori spune nu pot, nu
vreau, mă tem, uneori
spune vreau să încerc,
eu pot, eu știu, eu vreau;cu ajutorul adultului își
descrie
calitățile
șinecesitățile; cu plăcere
încearcă ceva nou etc.).

Are o imagine pozitivă
stabilă despre sine:deseori spune: vreau săîncerc, eu pot, eu știu,eu vreau; cu ușurință își
descrie
calitățile
șinecesitățile; cu plăcere
încearcă ceva nou etc.).

etc.
Observarea:
 Se va observa comportamentul copilului îndiverse activități de cunoaștere de sine;
activități de auto-servire; activități noi
pentru copil, în care copilul ar trebui să-și
descopere și manifeste calitățile, aptitudinile
și dorințele.
Probă practică: Activități de autocunoaștere: Cine sunt eu;
Ce îmi place și ce nu-mi place; Eu știu, eu
vreau, eu pot, etc.
 Activități practice cu realizarea desenelor
despre sine, despre familie, de exemplu Eu șifamilia mea, Arborele genealogic al familiei,
Agenda vieții mele, Îmi place, nu îmi place;etc.

Standard 2. Copilul va fi capabil să-și adapteze trăirile și să-și controleze pornirile impulsive.
13. Îşi
controlează Își manifestă trăirile Îșicontrolează Își
controlează Observarea:
exprimarea/exterio- emoționale fără a ține exprimarea/exterioexprimarea/exterio Diverse activități din programul zilei, jocuri
rizareacont de contextul în care rizarea sentimentelor în rizarea
sentimentelorde rol, jocuri–simulări, jocuri liber alese.
sentimentelor (mai se află.
momentul intervenției fărăintervenția  Se va observa modul în care copilul
ales
a
celor
adultului.
adultului.
reacționează (loveşte sau nu colegul chiar
negative) (207)dacă este provocat; se linişteşte uşor sau nudupă ce s-a supărat; oferă cu ușurință sau nu,
la solicitare, jucării/lucruri; se bucură/întristează când îi reușește/nu îi reușește
ceva; se întristează dacă a primit o observaţie
pertinent sau refuzul la ceva, etc.).
Standard 3. Copilul va fi capabil să recunoască şi să exprime adecvat o varietate de emoții.
14. Împărtăşeşte
Nuîmpărtăşeşte Împărtăşeşte celorlalţi Împărtăşeşte celorlalţi, Observarea:celorlalţi (copiilor
celorlalţi,trăirile/emoţiile sale cu în mod independent,  Se va observa în diverse contexte, jocuride vârstă apropiată, trăirile/emoţiile sale.
sprijinul adultului.
trăirile/emoţiile sale
simulări modul de exprimare a emoțiilor: (se83adulţilor din
anturaj) trăirile/emoţiile sale prinverbalizare, joc şiactivităţi artistice(cântec, dans,desen, modelaj etc)
(reformulat din 228,
229, 231)

bucură, plânge, strigă, țipă).
 Jocuri de asociere a sunetelor, culorilor,mișcărilor cu diverse emoții.
Interviu cu copilul: În baza lecturării unor texte, situații din viața
cotidiană cu utilizarea cuvintelor și
expresiilor ce denumesc stări emoționale:
Cum te simți?, Cum te face acest lucru să tesimți? Cum te simți atunci când….? pentru
a-i ajuta să-și identifice propriile emoții
Probă practică: Examinarea pozelor cu diverse emoții și
redarea acestora. Jocul ”Omul vesel, omul
trist”.
 Jocul nr. 1 „Găseşte perechea: Cine cum
sesimte? Stări emoţionale”. (Cutia I – Nejucăm şi învăţăm, PGE) cu discuția: Cum se numește emoția trăită de personaj /ce simte personajul?
 Ce poţi face pentru a-l ajuta (în cazulemoţiilor negative)?
SAU: Cum poţi împărtăşi cu personajul (emoţia
pozitivă)?

84

15. Își
exprimă
sentimentele despre
valorile universale:Bine,Adevăr,Frumos,
Sacru,
Toleranță şi faţă delimba, valorile şi
culturapoporuluisău (sentimentele dededragoste,mândrie, bucurie şiinteres) (reformulat
din 232-236)

Nuîşi
exprimă
sentimentele faţă devalorilenaţionaleşiuniversale.

Nuîşi
exprimă
sentimentele faţă devalorile naţionale şiuniversale cu ajutorul
adultului.

Recunoaşte şi exprimă Observarea:cu ușurință sentimentele  Diverse activități din programul zilei, jocurifaţă de valorile naţionalede rol, jocuri–simulări, jocuri liber alese, etc.
şi universale.
 Activităţi extracurriculare cu
 Se va observa modul în care copilul îşi
exprimă emoţiile, atât cele plăcute, cât şineplăcute.
Interviul cu copilul:
 Organizaţi cu copiii discuţii pe baza operelor
literare, întrebând copiii ce sentimente,emoţii trăiesc/simt în raport cu personajele şifaptele acestora, evenimentele descrise, etc.
 Analizaţi diversitatea de creații populare,frumusețea folclorului, dansului, cânteculuiși portului popular, a casei părintești, aobiceiurilor și tradițiilor naționale, precum şi
opere artisitce naţionale şi universale şi
propuneţi
copiilor
să-şi
exprimeemoţiile/sentimentele în raport cu acestea.
Standard 4. Copilul va fi capabil să manifeste încredere în adulții cunoscuți și să interacționeze cu aceștia.
16. Interacţionează cu Nu interacțiunează cu Uneori, la sugestia și
Permanent şi în mod Observarea:
persoanele
persoanele cunoscute şi îndemnul adultului,
independent Se va observa modul în care copilul
cunoscute (părinţi, nu li se adresează la interacțiunează cu
interacțiunează
cu
interacţionează cu adulţii din comunitate, cu
bunici, colegi, amici necesitate
persoanele cunoscute, e persoanele cunoscute,personalul din instituție şi colegi, amici dede joacă, vecini,adresându-li-se laadresându-li-selajoacă, vecini (nu îi întrerupe când aceştia îinecesitate
educatoare, medic
necesitate.
spun ceva, răspunde la întrebări, salută
pediatru sau medic
politicos când întâlneşte un adult; răspundedefamilie,politicos când este întrebat; răspundevânzătorul de laadecvat solicitărilor venite din partea
magazinuldinpărinţilor/ a educatoarei; comunică cu
cartieretc.),
uşurinţă cu adulţii şi alţi copii)
adresându-li-sela Participă alături de personalului din
necesitate,
instituție/ părinte la efectuarea anumitor85

(reformulat din 253254)

17. Conștientizează
menirea casei ca loc
de trai și obligațiile
pe care le posedă
fiecare membru alfamiliei (257)

Nu poate explica menirea
casei şi rolurile
membrilor familiei.

Cu ajutorul adultului,
copilul explică menirea
casei şi rolurile
membrilor familiei.

În mod independent
copilul explică menirea
casei şi rolurile
membrilor familiei.

sarcini din proprie iniţiativă;Proba practică: Jocuri de rol de-a cumpărătorul șivânzătorul, medicul și pacientul, pompieri şisalvatori, etc. și de tipul Cuvinte fermecate,etc.
Interviu cu copilul:- La cine aţi apela după ajutor în cazul unuipericol?
- La ce număr de telfon vei suna în cazul unei
situații de urgenţă (accidentări personale
sau ale membrilor familiei în condiții
casnice; în caz de calamități naturale;situații de abuz, agresiuni fizice etc.).
Interviu cu adult/părinte:− Copilul vă întrerupe atunci când îi vorbiţi
dvs. sau altă persoană?
− Cum relaţionează cu adulţii cunoscuţi şi
copiii din vecinătate, rude?
Interviu cu copilul:- Care este rolul unei case? A unei familii?
- Care sunt rolurile pe care le au membrii
unei familii?
- Dar care sunt rolurile membrilor în familiata?
- Ce faci tu pentru părinţii/bunicii/fraţii tăi?
De ce faci aceste lucruri/gesturi/servicii?
- Ce fac membrii familiei tale pentru tine? De
ce ei fac aceste lucruri pentru tine?
Probă practică: Jocuri libere, joc de rol De-a familia, La
teatru, La medic, În vizită la bunici, La circ
cu familia, etc.
86

Standard 5. Copilul va fi capabil să ceară ajutor când are nevoie.
18. Cere ajutor adulţilor Doarlainițiativa Uneori cere/apelează lacunoscuţi dinadulților cunoscuţi din ajutorul adulților
comunitate,
comunitate, cere/apelează cunoscuţi dinnemijlocit în situații la ajutorul acestora şi nu comunitate, şide pericol. De
cunoaşte/nu
utilizează cunoaşte/utilizează
exemplu: în caz denumărul de telefon 112.
numărul de telefon 112.
calamități, leziuni
Nu poate explica clar
corporale etc., seregulile de utilizare aadresează vecinului,
acestui număr debunicilor prietenilor
telefon.
de joacă ș.a.,
inclusiv la numărul
de telefon 112 în
situaţii de urgenţă
accidentări
personale sau ale
membrilor familiei
în condiții casnice;în caz de calamități
naturale; situații deabuz, agresiuni
fizice etc.).
(reformulat din 259
şi 270)

Apelează la ajutoruladulților din comunitate
din proprie inițiativă în
caz de necesitate, şi
cunoaşte/utilizează
independent numărul detelefon 112. Explică clar
regulile de utilizare aacestui număr detelefon.

Interviu cu copilul:- Dacă eşti în pericol, dacă ţi se întâmplă cevaneplăcut, te-ai rătăcit, pe cine chemi, la cinevei apela după ajutor? Ce faci dacă seapropie un necunoscut de tine în stradă sauîn curte şi îţi propune o bomboană sau să
mergi la carusel cu el/ea? Ce vei face dacăești singur acasă și sună un necunoscut laușă și cere să îi deschizi sau sa îi dai ceva
lucruri din casă?
- La ce număr de telfon vei suna în cazul unei
situații de urgenţă (accidentări personale
sau ale membrilor familiei în condiții
casnice; în caz de calamități naturale;situații de abuz, agresiuni fizice, incendiu, tu
sau un membru de familie este grav bolnav,
cineva bate tare la uşă, iar tu eşti singuracasă,etc.).
- Ce informații vei anunța operatorul de laserviciul 112?
Interviu cu adult/părinte:- Copilul vă întrerupe atunci când îi vorbiţi
dvs. sau altă persoană?
- Cum relaţionează cu adulţii cunoscuţi şi
copiii din vecinătate, rude?
- La cine ar apela copilul dvs. În cazul unuipericol?
Probă practică:- Jocuri-simulări, joc de rol în baza situațiilor
descrise mai sus, de exemplu „De-a
pompierii/salvatorii”, „La spital”, „De-apoliţia”, etc. în cadrul cărora copilul va87-solicita ajutor şi va utiliza numărul de telefon
112.
Sarcini de lucru, de exemplu pe fişe delucru, postere, unde copilul ar trebui să
identifice situaţiile de urgenţă şi serviciile
necesare pentru acordarea ajutorului,
utilizând numărul de telefon 112.

Standard 6. Copilul va fi capabil să interacționeze pozitiv cu copiii de vârstă apropiată.
19. Interacţionează din Nu interacționează cu alţi Interacționează
Interacționează pozitiv Observare:
proprie iniţiativă cu copii, refuză să ofere pozitiv la îndemnul și constant din propria  Se va observa cum ajută un coleg însau
la inițiativă
cu
copii
copii apropiaţi ca ajutor, chiar dacă este adultului
rezolvarea unei sarcini (de ex., legat desolicitarea altui copil.
apropiaţi ca vârstă.
vârstă în diferite rugat.
șireturi, să-i ofere ceva, etc.), cum se salută
contexte. (282)cu colegii, dacă își așteaptă rândul; împarte
propriile obiecte din proprie iniţiativă, etc.
Standard 7. Copilul va fi capabil să recunoască, să aprecieze și să respecte asemănările și deosebirile dintre oameni.
20. Identifică şi acceptă Manifestă
atitudine Uneoriseimplică, Permanent se implică, Observarea:asemănări
şi negativă față de persoane colaborează cu persoane colaborează din proprie Se va observa modul în care copiluldeosebiri
dintre din diferite medii socio- din diferite medii socio- inițiativă cu persoane interacționează în activități de cooperare,persoanedupă culturale, inclusiv cu culturale, inclusiv cu din diferite medii socio- colaborare, lucrul în echipă cu copii diferiți cadiferite criterii (gen, dizabilităţi, și/sau refuză dizabilităţi.
culturale, inclusiv cu el.
aspectexterior, să se implice în diverse
dizabilităţi.
Se va observa cum manifestă interes pentru
vârstă,profesie, activități cu acestea.
activităţi cu caracter intercultural și dacămediu cultural şi
participă la activităţi de acest tip de exemplu:
lingvisticetc.),
activități de tipul Suntem la fel, suntem diferiți,inclusiv
Familia mea, Drepturile mele, SOS, etc. jocuri
copii/persoanecude rol.
dizabilităţi
(reformulat din 296
şi 298)
Standard 8. Copilul va fi capabil să perceapă regulile și efectele acestora
21. Aplică independent Nu aplică reguli în Uneori,la sugestia Permanent și din proprie Observarea:
reguli în situații noi diverse situaţii şi nu adultului aplică reguli în inițiativă, aplică reguli Diverse activități din programul zilei, jocuri deşi în activitatea depoate explica celorlați diverse situaţii şi nu în diverse situaţii şi nu rol, jocuri – simulări, jocuri liber alese.
88joc, le explică,totodată, celorlați
din familie sau de lagrădiniță,prezentând și
consecințele
nerespectării lor.
(reformulat din 320
şi 315)din familie sau de la poate explica celorlați
grădiniță
consecințele din familie sau de lanerespectării lor.
grădiniță
consecințele
nerespectării lor.

poate explica celorlați Se va observa modul în care copilul:
din familie sau de la - utlizează formulele de politețe (te rog,grădiniță
consecințele
multumesc, scuze, poftim/cu plăcere);nerespectării lor.
- împarte obiecte/jucării;- acceptă diferite roluri în joc şi alte activităţi;- acceptă sugestii din partea celorlalţi;- propune idei pentru dezvoltarea/continuarea
unei activităţi/joc sau pentru soluţionarea cu
succes a unei sarcini în grup.
Interviu cu copilul: Se vor adresa întrebări similare pentru
diverse situaţii:- Ce reguli trebuie să respectăm la servirea
mesei (traversarea străzii/ în timpul jocului/aflării la plimbare/ când te ademeneşte opersoană necunoscută/ eşti martor la un
incendiu sau un conflict, etc.)?
- De ce este important acest lucru?
Standard 9. Copilul va fi capabil să-și asume responsabilități, să negocieze și să participe la luarea deciziilor.
22. Evită situațiile de Apelează doar la ajutorul Uneori
apelează
la Permanent și în mod Observarea:
conflict,căutând adultului
pentru ajutorul adultului pentru independent
Se va observa modul în care copilul soluționează
soluții
pentru soluţionarea situaţiilor de soluţionareasoluţionează situaţiile de o situație problematică în interacțiune cu alțiaplanarea/apăruteîn copii (folosește/nu folosește des expresia Te
conflictapăruteîn problemelor apărute în conflictrezolvarea acestora interacţiunea cu copiii.
interacţiunea cu copiii.
interacţiunea cu copiii, spun dnei educatoarei, mamei, tatălui.
în interacțiunea cufără a-l implica pe adult. Diverse activități din programul zilei, jocuri decopiii,fără
a-lrol, jocuri – simulări, jocuri liber alese.
implica pe adult.
(331).
Standard 10. Copilul va fi capabil să coopereze cu ceilalţi.
23. Cooperează pentru Își impune acțiunile și Uneori
corelează Permanent și din proprie Observarea:a-și exprima ideile și interesele sale fără a ține acțiunile și interesele inițiativă își corelează  Joc de rol, activități ce presupun cooperareaalesusține, cont de copiii din grup.
sale cu ale altor copii acțiunile și interesela
copiilor. Se va observa interacțiunea șiajutându-iși
din grup, mai des – la sale cu ale altor copii
cooperarea copilului cu colegii: cum se89

ascultându-i pe cei
din jur (reformulat
din 347 şi 348).

sugestia adultului.

din grup.

repartizează și se acceptă rolurile, cum
negociază, cum cooperează, cum se stabilesc
și se respectă regulile, cum se oferă ajutorul
reciproc.
Probă practică: Activităţi ce necesită a fi realizate în grupmare sau mic, prin cooperare. De exemplu:
crearea unui poster, colaj, lucrare colectivă,soluţionarea unei probleme, etc.
 Jocuri de grup, cu respectarea regulilor. De
exemplu: distracţii şi jocuri sportive deechipă, TVC, activităţi extracurriculare(matinee, sărbători, dramatizare, etc.)

Standard 11. Copilul va fi capabil să manifeste empatie faţă de celelalte persoane.
24. Alină și consolează Este
indiferent
sau La îndemnul adultului Permanent, din propria Probă practică:membrii familiei
manifestă
agresivitate alină și consolează iniţiativă,alinăși  Situații, jocuri-simulări în care copilul va
sau semenii înverbală
şi/sau membrii familiei sau consolează
membrii
consola/ajuta pe cineva/ceva în situații în
situații dificile (363) comportamentală
la semenii
însituații familiei sau semenii încare trăiește emoții neplăcute (Nu te întrista
situații dificile atât lacă ai pierdut jucăria, putem să o căutăm
trăirile și emoțiile altor dificile
nivel verbal, cât șiîmpreună; Ia jucăria mea/pixul/cartea mea;
persoane.
comportamental.
mângâie un copil care s-a lovit, etc.)
Interviu cu copilul:- Ce vei face dacă vezi un copil/ adult suferind(plânge,is-aîntâmplatonenorocire/problemă)?
C. DOMENIUL: DEZVOLTAREA LIMBAJULUI, A COMUNICĂRII ȘI PREMISELE CITIRII ȘI SCRIERIIINDICATORINEREALIZATÎNCURSDE REALIZATREALIZARE
Standard 1. Copilul va fi capabil să asculte și să înțeleagă semnificația mesajului vorbit
25. Ascultă, cu atenție, Nu ascultă interlocutorul Ascultă interlocutorul
Permanent
ascultă
interlocutorul pe o şi nu execută sau
pe o durată scurtă (până interlocutorul şi execută
durată de 10-20 de execută greşit sarcinilela 10 minute) şi execută în mod independent

METODE DE MONITORIZARE/EVALUAREȘI SUGESTII DE ACTIVITĂȚI
Probă practică: Jocuri, povestiri;
 Exerciţii de redare a unui mesaj prin desen,90minute și execută
sarcinile
propuse(382)

propuse.

sarcinile propuse cu
ajutorul adultului.

sarcinile propuse.

Standard 2. Copilul va fi capabil să-și extindă progresiv vocabularul.
26. Utilizează în vorbire Utilizează în vorbire Utilizează în vorbire Utilizează în vorbire
cuvinte din diferite cuvinte doar din 2-3 cuvinte din diferite cuvinte din diferite
categorii şi domenii. categori şi domenii cu categori şi domenii cu categorii şi domenii.
(reformulat din 401, ajutorulîntrebărilor ajutorulîntrebărilor
402, 404, 405, 406 adultului.
adultului.
şi 408)modelaj, dans; Convorbire cu copiii pe diverse teme.
 Exerciții de formulare de răspunsuri laîntrebări.

Probă practică: Exerciții de denumire a obiectelor care seaflă sau nu în câmpul vizual.
 Exerciții – jocuri cu utilizarea sinonimelor,antonimelor, omonimelor, diminutivelor.
 Exerciții de alcătuire de enunțuri,conversaţii, povestiri în care sunt utilizate şi
cuvinte noi.
 Jocuri didactice cu clasificare, cu utilizarea
cuvintelor generalizatoare: de ex: pulover,cămașă, fustă – îmbrăcăminte, etc.
27. Schimbă
sfârșitul Cu
mare
dificultate Cu ajutorul adultului Cu uşurinţă schimbă Probă practică:unei  Exerciţii de alcătuire a unor povestiri,
unei
reproduce/povesteşte o schimbă sfârșitul unei sfârșitul
povești/povestiri cu poveste/povestirepovești/povestiri cu un povești/povestiri cu unpovești cu început dat sau, dimpotrivă, săfinal vesel/trist/fericit
unfinal cunoscută şi nu poate final vesel/trist/fericit.
propună un deznodământ pentru o poveste,
schimba finalul.
vesel/trist/fericit.
să-i schimbe conținutul, sfârşitul, să(410)întroducă personaje noi.
Standard 3. Copilul va fi capabil să se exprime corect din punct de vedere gramatical.
28. Respectă
ordinea Folosește preponderent Comite unele erori în Folosește
frazepărților de vorbire propoziții
simple, construirea frazelor, se construite corect dincorectează
doar
cu punctdevedereîn
propoziții, nedezvoltate.
utilizândcorectajutorl adultului.
gramatical.
acordul de gen,număr,
persoană,timp şi adverbul detimp(ieri,
azi,
mâine),
articolulProbă practică: Exerciții de formulare a propozițiilor.
 Exerciţii şi jocuri de ordonare logică acuvintelor într-o propoziţie și de utilizare
corectă a acordurilor gramaticale.
 Exerciții de formulare a întrebărilor șirăspunsurilor.
 Dialoguri extinse.
 Convorbiri pe diverse teme.
91hotărât în funcție degenul,
numărulsubstantivului(reformulat din 430,
431, 433-435)
Standard 4. Copilul va fi capabil să pronunțe corect sunete, cuvinte ale limbii materne.
29. Rosteşte
corect Rosteşte cu dificultate Rosteşte
cu
unele Rosteşte corect toate
grupuri de sunete sunetele limbii materne inexactități
sunetele sunetele limbii maternedincuvinteîn sau nu vorbește deloc.
limbii materne și/sau și grupuri de sunete dindiverse poziții (448)grupuri de sunete din cuvinteîndiversecuvinteîndiverse poziții.
poziții.

 Descrierea imaginilor, experienţelor şi
evenimentelor trăite.
 Alcătuirea povestirilor, poveştilor dupădiferite criterii.

Probă practică: Exerciţii de pronunție a sunetelor, cuvintelor.
 Jocuri de alcătuire a cuvintelor cu sinetul dat.
 Jocuri cu onomatopee care implică rostirea
combinaţiilor mai dificile de vocale și
consoane: „fisssssss”, „psst”, „cra-cra-cra”,„fâl-fâl-fâl” etc.
 Jocuri de clasificare, de corespondenţă,jetoane cu obiecte a căror denumire este mai
dificil de pronunţat: „extraterestru”, „sufragerie”, „enciclopedie”, „castravete” etc.
 Frământări de limbă, cimilituri.
 Exerciţii/jocuri de identificare a suneteloriniţiale şi finale în cuvinte, de ex: Spune cu
ce sunet începe/ se termină cuvîntul,Înlocueşte/schimbă primul/ultimul sunet.
 Jocuri cu imagini de sortare a obiectelordupă criteriul de sunet inițial/final alcuvântului reprezentat.
Standard 5. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite modalități de comunicare verbală, non-verbală și paraverbală.
30. Iniţiază şi participă Nu iniţiază, dar participă Se implică în dialoguri Iniţiază şi se implică Probă practică:laconversaţie, laconversaţie, extinse,
adresând independent în dialoguri  Dialoguri extinse.
adaptându-șirăspunzând la întrebări, întrebări, clarificând și extinse,
adresând  Convorbiri pe diverse teme.
discursul în funcție mai des prin Da, Nu, Nu răspunzând la întrebări întrebări, clarificând și  Exerciții de formulare a întrebărilor șide interlocutor (470) ştiu, Îgî (dă afirmativ din cu ajutorul adultului.
răspunzînd la întrebări,răspunsurilor.
cap).
folosindmesaje  Recitare de versuri.
complete şi intonaţia  Povestirea
unor
secvențe
din92

adecvată acestora.

povești/povestiri, inclusiv cu dialoguri dintre
personaje.
Observarea:
 Se va observa modul de comunicare atât cualți copii, cât și cu adulții în diverse situații
cotidiene și de joc.
31. Dramatizează
o Refuză să dramatizeze Dramatizează utilizând Dramatizează, utilizând Probă practică:poveste, utilizând în sau dramatizează fără a cu dificultate în vorbire cu ușurință în vorbire  Activități cu elemente de dramatizare în
mimicași
vorbiregestul, utiliza gestul, mimica și gestul,
mimicași gestul,
timpul jocului liber ales sau în activitatea
pantomimica.
mimica,pantomimica(doar pantomimica.
frontală.
reproduce
neexpresiv
 Activități extracurruculare cu daramatizarea
pantomimica (477)poveștilor, folosind obiecte din gospodărie
pasajul/textul poveștii).
drept recuzită pentru spectacolele jucate.
 Exerciții de dramatizare/prezentare a unor
personaje inventate sau reale, utilizând în
vorbire gestul, mimica și pantomimica.
Standard 6. Copilul va fi capabil să înțeleagă și să se exprime la nivel elementar într-o limbă străină 2
32. Întreţine
scurte Nu întreţine dialoguri Întreţine
scurte Întreţine
scurte Probă practică:dialoguri,
într-o într-o limbă străină.
dialoguri, într-o limbă dialoguri, într-o limbă  Jocuri didactice, lingvistice sau motrice, carecuajutorul străină,în
modlimbă străină, înstrăină,solicită înţelegerea (în limba străină) a
mediul formal şi
adultului.
independent, formulândregulilor jocului.
informal (487)enunţurisimple,  Vizionarea împreună cu copiii a desenelor
compehensibile
animate în limba străină, după care copiii săsemantic.
recunoască cuvintele/expresiile învățate.
 Sarcini de atransmite un mesaj verbal scurt
în limba străină, în timpul jocului sau alactivităţilor zilnice.
 Activități în perechi, cu posibilitatea săconstruiască dialoguri simple, prin care
Acest standard este predestinat părinților și cadrelor didactice care desfășoară activități opționale (ce vizează studierea unei limbi străine) în diverse instituții, care prestează
servicii de educație timpurie.
2

93

Standard 7. Copilul va fi capabil să demonstreze interes față de carte și lectură.
33. Manifestă
interes Nu este interesat de cărți, Uneori manifestă interes Permanent
manifestă
pentrudiferite lectură și refuză să pentru a răsfoi o carte şi interes pentru diferitedecărți,
categorii de cărți, povestească o poveste dorința de a învăța să categorii
lectură și încearcă să favorită
înbaza citească un text sau să lectură şi povesteşte înpovestească, în baza imaginilor.
imaginilor,opovestească o poveste baza
favorită
înbaza poveste favorită.
34. imaginilor,oimaginilor.
povestefavorită
(reformulat din 505
și 508)

copiii adresează şi răspund la întrebări.
 Jocuri interactive și soft-uri educaționale.
Observarea comportamentului copilului în
cadrul activităților practice. De exemplu:
 Prezentarea și lectura cărţilor din diverse
categorii(povești,poezii,povestiri,
enciclopedii, atlasuri, cărți de colorat, cuabțibilduri, cu ilustrații, dicționare, etc.).
 Exerciții de identificare a elementelor uneicărți: copertă, foi, pagină, titlu, autor,
imagini, text, etc.
 Dialoguri despre cărți.
 Activități, jocuri pentru cunoașterea șirecunoașterea literelor.

Standard 8. Copilul va fi capabil să efectueze corespondența dintre sunet și literă.
35. Recunoaşte literele Nu recunoaşte literele Cu ajutorul adultului Recunoaşte independent Probă practică:maridetipar, mari de tipar şi confundă sau cu
literele mari de tipar şi Exerciții,activități,jocuridefăcânddiferenţă suntele şi literele.
unele ezitări recunoaşte le pune în corespondenţă
prezentare/recunoaștere a literelor dupăîntre sunet şi literă
litere mari de tipar şi cu sunetul asociat.
diferite indicii: sunet, imagine, obiecte, etc.
face diferenţă între sunet
 Exerciții, jocuri activități care presupun(reformulat din 520
şi 519)şiliteră.
recunoașterea literelor sau cititul, utilizândmateriale scrise cu propoziții scurte;
cartonașe cu lexeme, alphabet, etc.
Standard 9. Copilul va fi capabil să folosească limbajul scris/tipărit în activitățile zilnice.
36. Identifică mesaje
Nu identifică mesaje
Identifică mesaje scrise, Identifică în modscrise, etichete
scrise, etichete diferite, în etichete diferite, în
independent mesajediferite, în mediul
mediul familiei sau în
mediul familiei sau în
scrise, etichete diferite,
familiei sau în salasala de grupă nici cusala de grupă ghidat deîn mediul familiei sau înde grupă, caresprijinul adultului.
adult.
sala de grupă.
facilitează
înțelegerea acestoraProbă practică: Excerciții de lectură a textelor/cărților.
 Exerciţii de trasare şi de scriere a unor
semne, simboluri, etc.

94(535)
37. Cunoaște și explică
semnele grafice depe obiectele de artă.
(538)

Probă practică: Activități de cercetare a obiectelor deartizanat (vase, costume).
 Activități la arta plastică, cu sarcini de aorna, înfrumuseța prin tehnicile specificdesenului, modelării sau colajului, a obiectelor de artizanat (vase, costume, covoare,etc.)Standard 10. Copilul va fi capabil să utilizeze diferite modalități de grafism: desene, semne, forme, pregrafisme.
38. Utilizează
semne, Utilizează
cumare Utilizează
semne, Utilizează
în
mod Probă practică:desene, jocuri etc., dificultate semne, desene, desene,
jocurietc., .independent
semne,  Exerciţii de trasare şi de scriere a unor
pentruareda jocuri etc., pentru a reda pentru a reda gânduri, desene,
jocurietc.,
semne, simboluri, elemente grafice dupămodele date și fără etc.
gânduri,gânduri, idei, sentimente. idei, sentimente după pentru a reda gânduri,modele date sau la idei, sentimente
 Activități de dezvoltare de proiecte colective,
39. idei,sentimente
care presupun activități de scris (realizareaîndemnul adultului.
(545)
unui jurnal, realizarea unei reviste pentru
copii, a unor colaje din benzi desenate).
 Jocuri cu litere din diferite material, cu
posibilitatea să copieze conturul literei, să odescrie.
 Activități în care copilul va fi stimulat să
deseneze diferite obiecte, ce conțin unele
elemente grafice (decorarea șervețelului demasă, a ulciorului, desenarea și decorarea
umbrelei, etc.).
Nu poate explica
semnificația semnelor
grafice de pe obiectele deartă.

Cu ajutorul adultului
poate explica semnele
grafice de pe obiectele
de artă.

În mod independent
poate explica semnele
grafice de pe obiectele
de artă.

D. DEZVOLTAREA COGNITIVĂÎNCURS
DE REALIZATMETODE DE EVALUARE ȘI SUGESTII DEREALIZAREACTIVITĂȚI
Standard 1. Copilul va fi capabil să identifice relația cauză-efect în urma unor interacțiuni cu obiecte, fenomene, oameni.
INDICATORINEREALIZAT

95

40. Argumentează din Nu poate argumenta dince cauză se produc ce cauză se producanumite evenimente anumite evenimente.
(559)

Argumentează din cecauză se produc anumite
evenimente cu ajutorul
adultului.

Argumentează din ce Probă practică:cauză se produc anumite  Experimente care surprind relaţia de cauzăevenimente pentru oriceefect; de exemplu: mușcă mărul și observă
situaţie propusă.
cum își schimbă culoarea; fuzionarea
culorilor; turnăm apă peste solul uscat;
observarea stărilor de agregare a apei;
observarea încolțirii cepei/crenguțelor deliliac în borcănaș cu apă, etc., 2 plante în
condiții diferite de creștere (apă, lumină,căldură), etc.
 Jocuri de tipul ”Ce s-ar întâmpla dacă”, deexplicare a unor schimbări ale fenomenelor(dacă plouă și e ger, se face ghețuș, dacă batesoarele puternic, atunci zăpada se topește;dacă e înnorat, atunci s-ar putea să plouă).
 Jocul nr.9 “Cauză/efect”, (Cutia III - Nejucăm şi învăţăm, PGE)
Standard 2. Copilul va fi capabil să observe, să compare și să evalueze acțiuni, evenimente și experiențe.
41. Descrie evenimente, Descrie
unele Descrie, doar cu ajutorul Descrieînmod Probă practică:acțiuni, experiențe, evenimente, acţiuni, fără adultului, evenimente, independent
 Activităţi de lectură în grupuri mici şi discţii
identificândcuvinte ce indică o acțiuni, experiențe, cu evenimente,acțiuni,despre acțiunile realizate decătre personajele
importanța
unora comparaţie şi nu deduce dificultate
identifică experiențe, identificânddin povești. Se vor adresa întrebări cu
din elepentru importanţa acestora.
importanța unora din ele importanța unora din ele
referire la caracterul acțiunii. De exemplu:
societate, om/copil,
pentrusocietate, pentru
societate, - Care sunt acțiunile realizate de fata babei
om/copil,utilizând om/copil,
utilizândutilizând cuvinte cepe parcursul poveștii? Comparați-le,indică o comparaţie
cuvinte ce indică o cuvinte ce indică o
inclusiv și cu cele ale fetei moșneagului.
(reformulat din 568
comparaţie.
comparaţie
 Jocuri, în care copiii disting scopulşi 569)desfășurării unor acțiuni sau evenimente,evidențiind importanța lor pentru copil,
familie, societate, țară.
 Situații de învățare în care copiii distingevenimentele solemne, ordinare, de familieetc. De exemplu: activitățile desfășurate de96

Ziua drapelului, a Limbii sunt sărbători
solemne și au rol de a-i dezvolta
patriotismul; Ziua de naștere este uneveniment/sărbătoare de familie etc.

Standard 3. Copilul va fi capabil să valorifice experiențele acumulate în diverse contexte.
42. Explică o nouă Nu
utilizează Utilizează experienţele Explică
în
mod Probă practică:situaţie
sauo experienţele
sale sale anterioare pentru a independent o nouă  Crearea de situaţii-problemă care necesită
problemă, pornind anterioare
pentrua explica, soluţiona o situaţie sau o problemă,răspunsuri pe care le construiește pe bazade la experienţele explica, soluţiona o situaţie sau o problemă, porninddelaexperienţei lor anterioară. De exemplu: eexperienţele
sale
necesar de construit un pod din hârtie
sale anterioare (575) situaţie sau o problemă.
cu ajutorul adultului.
anterioare.
(experienţa anterioară: a construit poduri dinmateriale de construcţie, a construit altelucrări din hârtie, etc.)
Standard 4. Copilul va fi capabil să genereze soluții la diverse întrebări, situații, probleme.
43. Explorează mai
Nu identifică nici o
Identifică cel mult o
Propune independent
Proba practică:multe căi demodalitate de soluționare modalitate deuna și mai multe Jocuri, exerciții cu obiecte sau imagini, cusoluţionare a unei
a unei probleme.
soluționare a unei
modalități de soluționare
referire la rezolvarea unor probleme logice,probleme şi alege
probleme, cu ajutor
a unei probleme şi alegede matematică, calcul, cotidiene. De ex: ai
una dintre ele. (584)
acordat.
una din ele.
ieșit la plimbare pe timp de varî și nu aipălărioară, cum te descurci? Pe un bradcreșteau 3 mere, cioara a luat unul, câte mereau rămas? Ce s-ar întâmpla dacă ar ploua cu
cicolată? Construiți un patrat din figurile
propuse. Găsiți pe suprafața mesei un loc
unde cu ajutorul unui bețișor veți construi untriunghi; cu 2 bețișoare – un pătrat, etc, Ai unmăr, cum îl vei împărți la 2, 4 prieteni, etc.
 Exerciții de transpunere a unei probleme
ilustrate în operații.
 Joc-tangram de reconstituire a unei figuri dinelementele propuse.
 Exerciţiu de confecţionare a obiectelor dinmateriale reciclabile97 Adresarea întrebărilor deschise “Ce ar fi
dacă?”
 Exerciţiu-joc: Formarea obiectelor din figuri
geometrice (de exemplu: doar din patrate,
cercuri, triunghiuri...etc.).
 Propuneţi probleme pentru care copilul săgăsească cel puţin trei soluţii.
Ce ai face în cazul în care...
1) sunteţi în excursie şi aţi uitat paharele acasă,dar vreți să beți apă din sticlă mai multe
persoane...
2) ieşiţi afară, soarele arde puternic şi nu aveţi
pălării...
3) cum vei proceda sau la cine vei apela în cazulîn care se aprinde ceva în casă?
Standard 5. Copilul va fi capabil să realizeze operații cu mulțimi de obiecte (grupare, clasificare, sortare, triere, comparare, ordonare, seriere).
44. Clasifică obiecte
Nu clasifică obiecte
Clasifică/ grupează
Permanent şi în modProbă practică:după 2-3 criterii,după criteriile enumerate obiecte după 2-3 criterii independent grupează
 Jocurile nr. 6 ”Figuri și corpuri geometrice,
explicând de ceşi nu poate explica de ce din cele enumerate şi
obiecte după toate
grupează câte 4”, nr. 7 ”Grupează imagini
anumite obiecte sunt anumite obiecte sunt
explică de ce anumite
criteriile enumerate şicăte 4 (intrusul)” și nr. 8 “Grupează
ordonate sau
ordonate sau grupate într- obiecte sunt ordonate
explică de ce anumite
imaginile după caracteristica indicată prin
un anumit fel.
sau grupate într-un
obiecte sunt ordonate
cuvânt” (Cutia I - Ne jucăm şi învăţăm,45. grupate într-un
anumit fel, cu ajutor din sau grupate într-un
PGE)
anumit fel
partea adultului.
anumit fel.
 Jocuri-exerciții: “Cum se numesc la un(reformulat din 594
loc?”, “Numeşte cât mai multe obiecte/fiinţe
şi 597)din categoria...”; “Numeşte printr-un singur
cuvânt”(de ex: masă, scaun, dulap –MOBILĂ), etc. “Găseşte intrusul” sau „Alpatrulea de prisos”, etc.
 Exerciții-joc cu observarea clasificărilor şi
identificarea criteriilor de grupare (De ce
crezi că aceste obiecte sunt în acelaşi grup?)Standard 6. Copilul va fi capabil să opereze cu numere și șiruri numerice.
98

46. Stabilește raporturiîntre numere și
obiecte în limita 110, numărând pânăla 10/20 în ordine
crescătoare şi
descrescătoare(reformulat din 609
şi 611)Probă practică: Exerciţii-joc, fișe de lucru cu sarcini deasociere a cardinalului unei mulţimi cunumărul corespunzător de elemente. De ex:- formează, prin încercuire sau grupare,grupuri de obiecte după criteriul dat;
- trasează o linie de la grupa obiectelor la cifra
corespunzătoare numărului de obiecte dingrupă sau gâsește cifra care indică numărul
de obiecte din mulțime;- desenează în interiorul diagramelor tot atâtea
linii câte îţi indică cifra;- desenează în fiecare cutie tot atâtea creioane,
etc. încât să se facă 9 creioane;- taie atâtea frunze, încât pe fiecare copac sărămână 7, etc.
47. Efectuează operaţii Nu poate realiza operații Uneori
realizează Realizează
de Probă practică:simple de adunare și de adunare și scădere cu operații de adunare și sinestătător operații de  Exerciţii-joc, fișe de lucru cu sarcini carescăderecu
1-2 cu 1-2 unităţi.
scădere cu cu 1-2 adunare și scădere cu cu
solicită operarea cu numere și utilizareaunități (614)unităţi, doar pe baza 1-2 unităţi., atât în baza
corectă a terminologiei specifice: adunare,materialului
concret, materialului
ilustrativscădere, plus, minus, egal, tot atâtea, maiilustrativ, cu ajutor concret, cât și în plan
multe, mai puține.
acordat.
mental.
 Exerciții de rezolvare a problemelor
matematice din situații cotidiene. De ex: ai
trei mere, unu i l-ai dat Anei. Câte mere ți-aurămas?
Standard 7. Copilul va fi capabil să utilizeze unitățile de măsură la determinarea înălţimii, lungimii, lățimii, grosimii, masei, valorii și capacității unor
corpuri.
48. Măsoară, cu ajutorul Reproduce sau repetă
Măsoară, cu ajutorulMăsoară, în modProbă practică:unităților standardeacţiuni de măsurare cuunităților standarde deindependent, cu ajutorul  Joc-exerciţiu: Măsurarea cu ajutorulde măsură sau altele, ajutorul unităților
măsură sau altele, cumunităților standarde deunităţilor convenţionale/neconvenţionale. De
cum ar fi ostandarde de măsură sau
ar fi o cană/linguriță
măsură sau altele, cum
ex: să estimeze câte pahare de apă vor fi întrcană/linguriță etc.,
altele, cum ar fi oetc., lungimea, masa șiar fi o cană/linguriță
un ulcior, borcan, găletușă, etc., să estimeze99
Nu poate stabiliraporturile între numere
şi obiecte, şi comite erori
la numărare în ordine
crescătoare şi
descrescătoare.

Stabileşte, cu uneleezitări și cu ajutor
acordat, raporturi între
numere şi obiecte în
limita 1-10, cu unelegreşeli numără în ordine
crescătoare şi
descrescătoare.

Estimează în mod
independent raporturileraporturi între numere şi
obiecte în limita 1-10 şinumără până la 10 (20),în ordine crescătoare/descrescătoare.

lungimea, masa șicapacitatea diferitor
corpuri (621)cană/linguriță etc.,
lungimea, masa șicapacitatea diferitor
corpuri, dar nu poate
determina înălţimea,
lungimea, lățimea,
grosimea, masai șicapacitatea unor corpuri.

ce este mai greu: un cub sau o minge, piatră,pană, etc.
 Exemple de jocuri: “Ce distanţă este pânăla...?” Prepararea unor gustări simple, pentru caresă măsoare cantităţi ale ingredientelor în
baza reţetei.
 Exerciţii de măsurări cu ajutorul unităților
standarde și a instrumentelor de măsură alungimii (metru, rigla), a masei (cântarul), a
capacității (cana gradată).
 Activităţi de măsurare, cântărire, estimare în
Centrele Apă și Nisip și Joc simbolic.
Observarea: În timpul jocului de construcţii (cu materiale
de construcție și forme plane). De ex: pentru
a construi un pod voi avea nevoie de....,
pentru a face aplicația unei case din figuri
geometrice, voi avea nevoie de.......
(enumără ce materiale va utiliza), etc.
Standard 8. Copilul va fi capabil să identifice formele geometrice în modele date și în mediul înconjurător.
49. Identifică figuri și
Identifică 1-2 figuri și
Identifică figuri șiProbă practică:corpuri geometrice: corpuri geometrice:
corpuri geometrice: Jocul nr.6 “Figuri şi corpuri geometrice”
triunghiul, cercul,
recunoscând cu maretriunghiul, cercul,
Identifică, permanent şi(Cutia II - Ne jucăm şi învăţăm, PGE)pătratul,
dificultate formelepătratul, dreptunghiul, Jocuri de tipul “Din forme, alte forme”,
în mod independent,
dreptunghiul, cubul, geometrice în forma
cubul, sfera,
figuri și corpuri“Caută şi spune”, “Desenează cît mai multesfera, recunoscândobiectelor din mediul
recunoscând formele
geometrice: triunghiul,
lucruri/obiecte care au forma.....” , etc.
formele geometrice înconjurător.
geometrice în forma
cercul, pătratul,
 Joc-exerciţiu de identificare a formelorîn forma obiectelor
obiectelor din mediul
dreptunghiul, cubul,
geometrice din mediul înconjurător, deexemplu: “Numeşte obiectele care au formă
din mediulînconjurător, cu ajutor
sfera, recunoscândînconjurător
acordat din partea
formele geometrice înde (cerc, pătrat, oval, romb, etc.)”, “Cu ce(reformulat din 632
adultului sau a altui
forma obiectelor dinseamănă...? TV este ca un cerc sau ca un
şi 633)
copil.
mediul înconjurător.
dreptunghi?”, “Încercuieşte imaginile care100
capacitatea diferitor
corpuri, doar la indicația
și cu ajutor din partea
adultului.

etc., lungimea, lățimea,
grosimea, masa șicapacitatea diferitor
corpuriStandard 9. Copilul va fi capabil să se orienteze în timp și spațiu.
50. Determină poziția
Determină
cumare Denumeşte corect şiunor obiecte în
dificultate şi denumește utilizează cu ezitări
raport cu alte
1-2pozițiispaţiale poziţiile spaţiale relative
ocupatede ocupate de obiecte.
obiecte, fiinţe (645) relative
obiecte.

51. Folosește
corectunitățile de măsură atimpului(zilelesăptămânii,lunileanului, anotimpul,ora). (648)

Nu identifică și nu
folosește unităţile detimp: zilele săptămânii,lunile anului, anotimpul,ora.

Cu support acordat,
identifică și folosește în
cadrul exercițiilor și
jocurilor unităţile detimp: zilele săptămânii,lunile anului, anotimpul,
ora i.

au forma unui dreptunghi”, “Colorează
imaginea care seamănă cu un cerc”,“Găseşte pătratele aflate în desenulurmător”.
Denumeşte şi utilizează Probă practică:corect poziţiile spaţiale  Fișe de evaluare, sarcini cu stabilirea poziției
relative ocupate deobiectelor în raport cu alt obiect.
obiecte.
 Jocuri de construcţii (poziţionarea pieselor
pentru a rezista
construcţia).
 Jocuri didactice, sarcini de lucru în care să
stabilească poziţionarea obiectelor în raport
cu altele; Jocuri deexersare atermenilor devocabular pentru recunoașterea și denumireapoziţiei pe care o ocupă diverse obiecte înspaţiu.
 Elaborarea posterelor cu poziționarea șidenumirea obiectelor în spațiul sălii degrupă, a terenului de joc, a spațiului din
comunitate, etc.
 Dictări grafice, pentru a se familiariza cu
structura unei foi de hârtie: partea de sus,jos, dreapta, stânga, mijlocul foii, coltul
stâng de sus/jos, colțul drept de sus/jos.
Identifică și foloseşte Probă practică:corect unităţile de timp  Lucrul la panourile ”Calendarul naturii” și– zilele săptămânii,”Calenadarul zilei”,
lunile anului, anotimpul,  Convorbiri despre evenimente din propria
ora în situații cotidiene.
experiență; evenimente și fenomene pe bazăde tablouri, imagini, cărți, reviste, filme, etc.
 Activități de alcătuire de povestiri, povești cu
101

utilizarea unităților de timp.
 Creare de postere cu și despre anotimpuri;
regimul zilei unui copil, elev, adult, etc.
 Jocul nr. 5 ”Asociază imaginile cu
anotimpul” (Cutia I - Ne jucăm și învățăm,PGE)
 Experimente în care factorul de timp este
important: dezghețul, dizolvarea, uscarea
unei vopsele.
 Exerciții
dealcătuire/recunoaștere
aregimului zilei a unui copil.
 Situaţii problematice de oferire a unor
explicaţii pentru o situaţie cotidiană dată; de
ex: Ieri nu am fost la grădiniță pentru că am
fost cu părinții la cules roada.
 Povestiri despre diverse evenimente din viața
copilului cu descrierea succesiunii acestora.
 Lectură de imagini cu stabilirea relațiilor
temporale.

Standard 10. Copilul va fi capabil să observe și să descrie caracteristicile lumii vii și inerte.
52. Clasifică corpurile
Nu identifică criteriul de Cu suport acordat
Clasifică independentProbă practică:din natură dupăgrupare a viețuitoarelor,clasifică corpurile dincorpurile din natură
 Activități de repartizare a corpurilor în douădiferite criterii,
denumind 1-2 plante și
natură după diferitedupă diferite criterii:
categorii vii/nevii, terestre/cosmice ș.a.
denumind corect 4- animale.
criterii: mediu de viaţă,mediu de viaţă, specie și  Activităţi de interacțiune a copilului cu
6 plante și animale
specie și
identifică/numește
diferite
categoriideanimale(insecte, pești,identifică/numește
criteriul de clasificare,(domestice/sălbatice/exotice,amfibii, păsări,criteriul de clasificare,denumind corect 4-6
păsări/mamifere,sedentare/călătoare,mamifere
denumind corect 3-5
plante și animale
erbivore/carnivore/omnivore) și plante (de(reformulat 667,
plante și animale
câmp, pădure, grădină, decorative, de668)
cultură, medicinale, de cameră etc.).
 Jocuri-exerciții și fișe de lucru: “Cum senumesc la un loc?”, “Numeşte cît mai multefiinţe din categoria... (păsări, peşti, animale,102

53. Explică relația
dintre animale,plante și mediile lor
de viață șiargumentează
legătura dintre ele(reformulat din 669
şi 670)Nu identifică, nu descrieinterdependenţa
dintreanimale, plante și mediilelor de viață,.

Identifică şi explică, cu
ajutorul adultului, relația
dintre animale, plante și
mediile lor de viață, darnuargumentează
legătura dintre ele.

Explică,în
modindependent,relația
dintre animale, plante și
mediile lor de viață șiargumentează legătura
dintre ele.

etc.)”; “Numeşte printr-un singur cuvînt”(deex: rînducnica, vrăbiuța, cintezoiul –PĂSĂRI), etc. “Găseşte intrusul” sau „Alpatrulea de prisos”, etc.”Zboară, merge,înoată”cu întrebări de clarificare referitor laargumentele de selectare.
Probă practică: Convorbiri despre sursele naturale și
artificiale de lumină și căldură; despre
consecințele lipsei și abundenței de apă,lumină și căldură, despre măsurile deprotecție.
 Jocuri-exerciții referitoare la modul de viaţă
a omului, a diferitelor specii de plante şianimale:„Ce ştii despre…?”, „Ce ar fi/ce sar întâmpla dacă...?”, etc.
 Activităţi de semănare a unor seminţe,plantare a unor răsaduri, de îngrijire a unor
plante pentru a vedea evoluţia acestora în
raport cu factorii de mediu
 Jocurididacticepentrustabilirea
interdependenței dintre lucruri, fenomene,
obiecte, de genul: „Meseria şi uneltele
potrivite (livădarul, grădinarul, etc.), „Fiinţe
marine-terestre”, ,„Animalele şi mediul lor
de viaţă”, etc.
 Experimente simple pentru a vedea rolul
factorilor de mediu asupra creşterii şidezvoltării
sau
evoluţiei
plantelor,animalelor; Plante udate/neudate, Planteţinute la lumină /întuneric etc.
 Realizarea unor vizite pentru observarea
mediului înconjurător: vizite la Zoo, ferme
10354. Identifică
succesiunea
anotimpurilor și
caracteristicile
specific, utilizândsemneleconvenționale,
pentru ilustrareastării vremii.
(reformulate din 671
și 672)

Confundă denumirea și
succesiunea
anotimpurilor. Nu poate
identifica și utiliya semne
convenționale,
pentruilustrarea stării vremii.

55. Recunosc diferite
forme de relief șibazine acvatice.
(673)

Nu recunoaște nici o Recunoaște cu sprijinul În mod independentformă de relief și bazine adultului forme de relief recunoaște forme deacvatice.
și bazine acvatice.
relief și bazine acvatice.

56. Identifică și descriu
corpurile cerești
(planetele, stelele,sateliții – luna).
(674)

Nu poate identifica și
descrie nici un corp
ceresc (planetele, stelele,sateliții – luna).

Cu ajutorul adultului
identifică succesiunea
anotimpurilorșicaracteristicile specific,
utilizând unele semne
convenționale,
pentruilustrarea stării vremii.

Cu ajutorul adultului
poate
identifica
șidescrie corpuri cerești
(planetele,stelele,sateliții – luna).

În mod independent
identifică succesiunea
anotimpurilorșicaracteristicile specific,
utilizândsemneleconvenționale,
pentruilustrarea stării vremii.

În mod independent
identifică și descriecorpuricerești(planetele,stelele,sateliții – luna).

de animale, ferme de păsări, acvariu,
cabinetul unui medic veterinar sau plantele
prin vizite într-o livadă, grădină de legume,sere, etc.
 Discuţii pe baza unor filme, cărți despre
plantele și animalele rare din țara noastră.
Probă practică: Lucrul la panoul ”Calendarul Naturii”.
 Convorbiri despre anotimpuri, succesiunea
lor șicaracteristicile specifice.
 Lectura unor povestiri, cu descrierea
anotimpurilor și discuții în baza lor.
 Creare de postere referitor la anotimpul
preferat, anotimpul actual, etc.
 Jocuri de rol, în care copilul prezintă
prognoza meteo cu simboluri concepute
anterior.
 Activități cu concepere de calendare, cărţi
despre anotimpuri, în care să îmbine desenul
și colajele de imagini cu textul.
Probă practică: Analiză de imagini, filme, excursii pe bazacărora să explicați noțiunile de „câmpie”,„deal”, „munte”, „râu”, „iaz”, „mare” şiextindeţi experienţa de cunoaştere a copiilor,
atunci când este posibil, cu vizite, excursii,
în medii necunoscut.
Probă practică: Vizionare de filme, mulaje, modele ale
diferitor corpuri cerești, pentru a le numi și
descrie.
 Creare de postere sau machete cu și despre
corpuri cerești.
104 Utilizarea softurilor educaționale la subiectul
dat.
57. Identifică unele
Denumeşte,darnu Identifică unele organe Enumeră independent Probă practică:organe interne
identifică unele organe interne (inimă, plămân, unele organe interne  Observări asupra corpului uman și condițiilor(inimă, plămân,interne (inimă, plămân, stomac) şi funcţiile lor, (inimă, plămân, stomac)
de viață a omului în medii diferite, corelează
stomac) şi funcţiile
stomac) şi funcţiile lor, cu ajutor acordat.
informațiile despre caracteristicile lumii vii
şi funcţiile lor.
lor (675).
și caracteristicile omului.
nici pe baza materialului
ilustrativ.
 Convorbiri, lecturi după imagini, în vederea
stabilirii caracteristicilor omului ca fiinţă vie
și condițiilor necesare de creștere și
dezvoltare,pe teme ca:”Acesta sunteu”;”Familia mea”; „Corpul uman”;„Suntem la fel, dar diferiți”, ”Etapele dedezvoltare ale omului” (nou-născut, copil,
adult, bătrân), ”De ce am nevoie pentru acrește?”, ”Despre alte popoare și țări și
condițiile lor de viață”, precum și din
propria lor experiență, etc.
 Vizionarea şi discuţii pe bază de filme,mulaje, modele ale organelor interne alemului, pentru a le numi și descrie.
 Puneţi la dispoziţia copilului cărţi despre
corpul omenesc, organele interne şifuncţionarea lor.
 Activităţi practice de realizare a unor
postere,colaje,grafice,cărți
cucaracteristicile fiecărui copil (înălţime,greutate, preferinţe), despre locul în caretrăiesc ei și bunicii, etc.
Standard 11. Copilul va fi capabil să utilizeze metode și instrumente de integrare a mediului înconjurător.

105

58. Foloseşte
instrumente deinvestigaţie (lupa,
termometrul,
microscopul,
paharul gradat,
pipeta, cântarul etc.)
în activitățile dedescoperire a lumii(688)

Nu folosește instrumente
de investigaţie şiechipamente pentru astrânge informaţii despre
mediul înconjurător.

Folosește instrumente deinvestigaţie pentru astrânge informaţii
despre mediulînconjurător, numai
atunci când are derezolvat o sarcină dată,cu ajutor acordat.

Foloseşte independentProbă practică:instrumente de Experimente realizate cu ajutorul unor
investigaţie pentru a
instrumente standard, pentru a observa
investiga şi a strânge
lucrurile şi fenomenele care-l înconjoară,informaţii despre mediulasemănări şi deosebiri dintre acestea: lupe,înconjurător.
magneţi, vase gradate, microscop, busolă,etc. și solicitați să numească instrumentele
necesare pentru: a determina temperatura
aerului de afară și încăpere; a determina dacămâinile au microbi sau nu; dacă albina din
insectar are mustăți sau nu; dacă o clamă, opană, un dop, etc. este din metal sau nu, ș.a.
 Explorarea şi folosirea în activităţi deînvăţare sau în cadrul experimentelor a unor
corpuri cum ar fi: seminţe, conuri, scoici,
pietre de râu, frunze, dopuri de plută, diferite
capace, confecţionarea unor ierbare,insectare etc.
Standard 12. Copilul va fi capabil să descopere relațiile dintre om – mediu înconjurător – om.
59. Participă laRefuză să participe laParticipă la acţiuni deParticipă din proprieProbă practică:îngrijirea şiacţiuni de îngrijire şiîngrijire şi protecţie ainiţiativă la acţiuni de Activități practice de îngrijire a plantelor
protecţia mediului,protecţie a mediului, nu
mediului, atunci cândîngrijire şi protecţie a(animalelor) din ungherașul naturii, de pe
reciclarea
recunoaşte rolul omuluieste implicat direct şi
mediului şi explică rolul
parcela terenului.
materialelor,în protecția mediului
când i se explică
omului în protecția
 Excursii în parc, pădure cu scopul de a
identificând rolulînconjurător..
importanţa acestora.
mediului înconjurător..
observa cum este îngrijit mediul.
omului în protecția
 Convorbire despre consecințele
mediuluicomportamentului uman asupra mediului.
înconjurător
 Postere cu imagini ”Așa DA, așa NU”, ”Ce(reformulat din 702
pot face eu pentru o planetă (parc, izvor,
şi 703)pădure, fîntână, ogradă, etc.) curată”
 Activități practice și evenimente cu caracter
ecologic. De ex: ”Ziua Pământului”, ”Un
arbore pentru dăinuire”, etc.
106

Anexa 6.
Fişa de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului de 5 - 7 ani (61 - 84 luni) în baza SÎDC_________________________________________________________________, data nașterii ______________________, Grupa ________(Numele, prenumele copilului)
Educatori: ______________________________________________________________________________________________________(Nume, prenume)

A. DOMENIUL: Dezvoltarea fizică şi fortificarea sănătăţii
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

8.

Coordonează părțile propriului corp în realizarea unor mișcări. (38, 39, 40, 41,
42, 43, 44, 45, 46, 47)
Utilizează obiecte de diferite forme și dimensiuni, revenind asupra sarcinii,
chiar dacă are dificultăți, (își leagă șireturile, etc.) (63, 64, 65)
Creează compoziții, utilizând materiale, ustensile și tehnici pentru a picta,
modela, decupa și construi (85, 86, 87, 88)
Recunoaşte, prin atingere/pipăit, obiecte ascunse, fără să le vadă (104, 106)Răspunde la diverse semnale de natură diferită (culoare, sunet, simboluri
grafice) (105, 107, 108, 109, 110)
Explică beneficiile sau daunele anumitor alimente pentru organismul uman.
(122, 123, 124)
Demonstrează independenţă în igiena personală (se spală şi se şterge singur pemâini, îşi acoperă gura cu mâna când strănută/tuşeşte, merge independent latoaletă, foloseşte batista, se spală pe dinţi) (141, 142, 143)
Respectă regulile de comportament la grădiniţă, acasă, în stradă pentru a evita
accidentele, situaţiile periculoase (Nu deschide balconul, ferestrele, nu
folosește nesupravegheat obiectele care pot fi periculoase, traversează corect
strada, se joacă în locuri permise, merge doar pe trotuar etc.). (reformulat din
160, 161, 164, 165, 166)I-l an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat
deRealizat
realizare

Al II-lea an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat
deRealizat
realizare107

Recunoaște situațiile de abuz și violență și solicită ajutorul adultului cunoscut/
persoanei de încredere în caz de pericol (158, 159, 162)
10. Conștientizează pericolul utilizării excesive a gadgeturilor (tableta, telefonul
mobil, televizorul și calculatorul) (163)9.

B.DOMENIUL: Dezvoltarea personală, socio-emoţională
11. Împărtăşeşte celorlalţi informaţii despre sine (numele, prenumele, luna și ziua
de naștere, oraşul şi ţara în care s-a născut, numărul de telefon etc.) și desprepărinții și bunicii săi (vârsta, meseria etc.) (185, 186, 187, 188, 189, 190)
12. Are o imagine pozitivă despre sine (are încredere în propria persoană, știe căreuşeşte, îşi cunoaște calităţile, nu se teme să încerce ceva nou etc.) (191, 192,
193, 194, 195, 196, 197).
13. Îşi controlează exprimarea/exteriorizarea sentimentelor (mai ales a celor
negative) (207, 208, 209, 210, 211)
14. Împărtăşeşte celorlalţi (copiilor de vârstă apropiată, adulţilor din anturaj)trăirile/ emoţiile sale prin verbalizare, joc şi activităţi artistice (cântec, dans,desen, modelaj etc) (reformulat din 228, 229, 230, 231)
15. Își exprimă sentimentele despre valorile universale: Bine, Adevăr, Frumos,
Sacru, Toleranță şi faţă de limba, valorile şi cultura poporului său(sentimentele de dragoste, mândrie, bucurie şi interes) (232, 233, 234, 235,236)
16. Interacţionează cu persoanele cunoscute (părinţi, bunici, colegi, amici dejoacă, vecini, educatoare, medic pediatru sau medic de familie, vânzătorul dela magazinul din cartier etc.), adresându-li-se la necesitate (reformulat din 253,
254)
17. Conștientizează menirea casei ca loc de trai și obligațiile pe care le posedă
fiecare membru al familiei (255, 256, 257, 258)
18. Cere ajutor adulţilor cunoscuţi din comunitate, nemijlocit în situații de pericol.
De exemplu: în caz de calamități, leziuni corporale etc., se adresează
vecinului, bunicilor prietenilor de joacă ș.a., inclusiv la numărul de telefon 112

I-l an 20_____- 20_____
În curs
Netrealide
Realizat
zat
realizare

al II-lea an 20_____- 20_____
În curs
Nerealide
Realizat
zat
realizare

108

19.
20.

21.

22.

23.
24.

în situaţii de urgenţă accidentări personale sau ale membrilor familiei în
condiții casnice; în caz de calamități naturale; situații de abuz, agresiuni fiziceetc.). (259, 270, 271)
Interacţionează din proprie iniţiativă cu copii apropiaţi ca vârstă în diferite
contexte. (282, 283, 284, 285)
Identifică şi acceptă asemănări şi deosebiri dintre persoane după diferite
criterii (gen, aspect exterior, vârstă, profesie, mediu cultural şi lingvistic etc.),
inclusiv copii/persoane cu dizabilităţi (296, 297, 298, 299, 300, 301, 302, 303,
304, 305, 306)
Aplică independent reguli în situații noi şi în activitatea de joc, le explică,totodată, celorlați din familie sau de la grădiniță, prezentând și consecințele
nerespectării lor. (315, 316, 317, 318, 319, 320)Evită situațiile de conflict, căutând soluții pentru aplanarea/ rezolvarea
acestora în interacțiunea cu copiii, fără a-l implica pe adult. (329, 330, 331,
332, 333, 334, 335).
Cooperează pentru a-și exprima ideile și a le susține, ajutându-i și ascultându-i
pe cei din jur (346, 347, 348, 349, 350, 351, 352, 353, 354).
Alină și consolează membrii familiei sau semenii în situații dificile (361, 362,
363, 364)

C.DOMENIUL: Dezvoltarea limbajului, a comunicării și premisele citirii și scrierii
25. Ascultă, cu atenție, interlocutorul pe o durată de 10-20 de minute și execută
sarcinile propuse (382, 383, 384, 385)
26. Utilizează în vorbire cuvinte din diferite categorii şi domenii. (reformulat din
401, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409, 411, 413)
27. Schimbă sfârșitul unei povești/povestiri cu un final vesel/trist/fericit (410, 412)
28. Respectă ordinea părților de vorbire în propoziții, utilizând corect acordul degen, număr, persoană, timp şi adverbul de timp (ieri, azi, mâine), articolulhotărât în funcție de genul, numărul substantivului (reformulat din 430, 431,
433, 434, 435)

I-l an 20_____- 20_____
În curs
Nerealide
Realizat
zat
realizare

al II-lea an 20_____- 20_____
În curs
Nerealide
Realizat
zat
realizare10929. Rosteşte corect grupuri de sunete din cuvinte în diverse poziții (448, 449, 450,
451, 452)
30. Iniţiază şi participă la conversaţie, adaptându-și discursul în funcție deinterlocutor (470, 471, 472, 474, 476, 478, 479, 480, 481)
31. Dramatizează o poveste, utilizând în vorbire gestul, mimica, pantomimica(473, 475, 477, 480)
32. Întreţine scurte dialoguri, într-o limbă străină, în mediul formal şi informal(482, 483, 484, 485, 486, 487) 3
33. Manifestă interes pentru diferite categorii de cărți, lectură și încearcă săpovestească, în baza imaginilor, o poveste favorită (505, 506, 507, 508, 509,
510, 511)
34. Recunoaşte literele mari de tipar, făcând diferenţă între sunet şi literă
(reformulat din 518, 519, 520, 522, 523, 524, 525, 526, 527, 528)
35. Identifică mesaje scrise, etichete diferite, în mediul familiei sau în sala degrupă, care facilitează înțelegerea acestora (535, 536, 537)
36. Cunoaște și explică semnele grafice de pe obiectele de artă. (538)37. Utilizează semne, desene, jocuri etc., pentru a reda gânduri, idei, sentimente(543, 544, 545, 546, 547, 548, 549)
D . DOMENIUL: Dezvoltarea cognitivă
38. Argumentează din ce cauză se produc anumite evenimente (558, 559)
39. Descrie evenimente, acțiuni, experiențe, identificând importanța unora din ele
pentru societate, om/copil, utilizând cuvinte ce indică o comparaţie (567, 568,
569, 570)
40. Explică o nouă situaţie sau o problemă, pornind de la experienţele sale
anterioare (575)
41. Explorează mai multe căi de soluţionare a unei probleme şi alege una dintre
ele. (583, 584, 585, 586)

I-l an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat deRealizat
realizare

al II-lea an 20_____- 20_____
În curs
Nerealizat deRealizat
realizare

3

Acest indicator este predestinat părinților și cadrelor didactice care desfășoară activități opționale (ce vizează studierea unei limbi străine) în diverse instituții, care prestează
servicii de educație timpurie11042. Clasifică obiecte după 2-3 criterii, explicând de ce anumite obiecte suntordonate sau grupate într-un anumit fel (594, 595, 596, 597, 598)
43. Stabilește raporturi între numere și obiecte în limita 1-10, numărând până la
10/20 în ordine crescătoare şi descrescătoare (609, 610, 611)
44. Efectuează operaţii simple de adunare și scădere cu 1-2 unități (612, 613, 614)
45. Măsoară, cu ajutorul unităților standarde de măsură sau altele, cum ar fi ocană/linguriță etc., lungimea, masa și capacitatea diferitor corpuri (621, 622,
623, 624)
46. Identifică figuri și corpuri geometrice: triunghiul, cercul, pătratul,
dreptunghiul, cubul, sfera, recunoscând formele geometrice în forma
obiectelor din mediul înconjurător (reformulat din 632, 633, 634, 635, 636)
47. Determină poziția unor obiecte în raport cu alte obiecte, fiinţe (645, 646, 647)
48. Folosește corect unitățile de măsură a timpului (zilele săptămânii, lunile
anului, anotimpul, ora). (648, 649)
49. Clasifică corpurile din natură după diferite criterii, denumind corect 4-6 planteși animale (insecte, pești, amfibii, păsări, mamifere (reformulat 667, 668)
50. Explică relația dintre animale, plante și mediile lor de viață și argumentează
legătura dintre ele (669, 670)
51. Identifică succesiunea anotimpurilor și caracteristicile specific, utilizândsemnele convenționale, pentru ilustrarea stării vremii. (671, 672)
52. Recunosc diferite forme de relief și bazine acvatice. (673)
53. Identifică și descriu corpurile cerești (planetele, stelele, sateliții – luna). (674)
54. Identifică unele organe interne (inimă, plămân, stomac) şi funcţiile lor (675).
55. Foloseşte instrumente de investigaţie (lupa, termometrul, microscopul, paharul
gradat, pipeta, cântarul etc.) în activitățile de descoperire a lumii (688, 689,
690, 691, 692, 693)
56. Participă la îngrijirea şi protecţia mediului, reciclarea materialelor, identificândrolul omului în protecția mediului înconjurător (700, 701, 702, 703)
Anexa 7.

111

Anexa 7.
Tabel generalizator pentru evaluarea dezvoltării unui grup de copii de (vârsta 1,5-3/3-5/5-7 ani) în baza SÎDCGrupa nr. ______ Nr. de copii evaluaţi 20 Educator___________________________ ______________________________
Perioada de evaluare ______

20.

19.

18.

17.

16.

Total (în %) per
indicator/ per grup**
Nerea- În curs Realilizatdezat
realiza
re
15.

14.

13.

12.

11.

10.

9.

8.

7.

6.

5.

4.

3.

Indicatori ∗Indicator 1A.
DEZVOLTAREA Indicator 2
FIZICĂ ȘI
Indicator 3
FORTIFICAREA Indicator 4SĂNĂTĂȚII
Indicator 5
Indicator 6
Indicator ...
Total domeniu***

NUME, PRENUME COPIL

2.

Nume,
prenumecopii

1.

DOMENIU

Indicator 10
B.
DEZVOLTAREA Indicator 11∗

Pentru fiecare domeniu se va înscrie numărul de indicatori echivalenţi cu numărul acestora din Instrumentul / Fişa de monitorizare şi evaluare pentru vârsta grupei de copii la careau fost aplicaţi.
**Pe orizontală se va însuma nr. de copii care au performat sau nu indicatorul concret, la fiecare scală de apreciere, în % de la numărul total de copii pentru care s-a completat Fișa;*** Pe orizontală, la finele rândului, se va înscrie numărul mediu de copii care au performat sau nu domeniul respectiv, la fiecare scală de apreciere, în % de la numărul total deindicatori per domeniu.

112

Indicator 12
PERSONALĂ
EMOȚIONALĂ
Indicator 13
ȘI SOCIALĂ
Indicator ...
Total domeniu***
Indicator 27
C.
DEZVOLTAIndicator 28
REA
Indicator 29
LIMBAJULUI,Indicator 30
A COMUNIIndicator 31CĂRII ŞIIndicator 32
PREMISELE
Indicator 33
CITIRII ŞI
Indicator 34
SCRIERII
Indicator ...
Total domeniu***
Indicator 40
D.
DEZVOLTARE Indicator 41
A COGNITI-VĂ Indicator 42
Indicator 43
Indicator 44
Indicator ...
Total domeniu***
TOTAL –
Nerealizat
rezultateÎn curs de realizare
individuale Realizat********Pe verticală, se vor însuma rezultatele performării de către fiecare copil a indicatorilor, în % de la numărul total de indicatori. Pătrățelele se vor colora în culori

convenționale: la scala Nerealizat – în Roșu, la În curs de realizare – cu Galben, la Realizat – cu Verde. În rezultat se va obține un covoraș colorat, un SEMAFOR care va arăta clarunde sunt reușitele și unde - problemele.

În continuare vă prezentăm o secvenţă din tabelul completat:
113

Tabel generalizator pentru evaluarea dezvoltării unui grup de copii de 3-5 ani în baza SÎDCGrupa nr. 3 Nr. de copii evaluaţi - 30
Educator (nume, prenume)______________________________________________________
Perioada de evaluare: 15.04-15.05.2019

A.
DEZVOLTAREAFIZICĂȘIFORTIFICA
REASĂNĂTĂȚII

Indicator 1
Indicator 2
Indicator 3
Indicator 4
Indicator 5
Indicator 6
Indicator 7
Indicator 8
Indicator 9

Total domeniu
B.
DEZVOLTAREAPERSONALĂ,PERSONAȘĂȘI
SOCIALĂ

Indicator 10
Indicator 11
Indicator 12
Indicator 13
Indicator 14
Indicator 15
Indicator 16
Indicator 17

2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30

NUME, PRENUME COPIL
Nume,
prenumecopii
Indicatori

1

DOMENIU

Total (în %)Nere În
Reaalicurs lizat
zat
de
reali
zare
0
33
67
3
27
70
0
20
80
0
10
90
0
40
60
0
23
77
3
17
80
0
36
64
6
40
51
1
28
71
0
0
6
0
7
0
7
0

13
13
40
46
40
13
43
40
114

87
87
54
54
53
87
50
60

Indicator 18
SOCIOEMOŢIOIndicator 19NALĂIndicator 20
Total domeniu (rezultate indviduale)
Nerealizat0În curs de realizare

4

Realizat

16

0
0
0
2

30
36
40
32

115

70
64
60
64

Anexa 8.

Raport privind dezvoltarea fizică, cognitivă, personalp, socio-emoțională și
lingvistică a copilului
Nume, prenume __________________________________
Vârsta _____________________________________________
IET ________________________________________________
Fişa de monitorizare și evaluare a dezvoltării copilului de 5 - 7 ani (61 - 84 luni)
în baza SÎDCA. DOMENIUL: Dezvoltarea fizică şi fortificarea sănătăţii

Nerealizat

În curs deRealizat
realizare

Nerealizat

În curs deRealizat
realizare

Coordonează părțile propriului corp în realizarea unormișcări. (38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47)
2. Utilizează obiecte de diferite forme și dimensiuni, revenind
asupra sarcinii, chiar dacă are dificultăți, (își leagă
șireturile, etc.) (63, 64, 65)
3. Creează compoziții, utilizând materiale, ustensile și tehnici
pentru a picta, modela, decupa și construi (85, 86, 87, 88)
4. Recunoaşte, prin atingere/pipăit, obiecte ascunse, fără să levadă (104, 106)
5. Răspunde la diverse semnale de natură diferită (culoare,sunet, simboluri grafice) (105, 107, 108, 109, 110)
6. Explică beneficiile sau daunele anumitor alimente pentru
organismul uman. (122, 123, 124)
7. Demonstrează independenţă în igiena personală (se spală şi
se şterge singur pe mâini, îşi acoperă gura cu mâna cândstrănută/tuşeşte, merge independent la toaletă, foloseşte
batista, se spală pe dinţi) (141, 142, 143)
8. Respectă regulile de comportament la grădiniţă, acasă, în
stradă pentru a evita accidentele, situaţiile periculoase (Nudeschide balconul, ferestrele, nu folosește nesupravegheat
obiectele care pot fi periculoase, traversează corect strada,
se joacă în locuri permise, merge doar pe trotuar etc.).
(reformulat din 160, 161, 164, 165, 166)
9. Recunoaște situațiile de abuz și violență și solicită ajutorul
adultului cunoscut/ persoanei de încredere în caz de pericol(158, 159, 162)
10. Conștientizează pericolul utilizării excesive a gadgeturilor(tableta, telefonul mobil, televizorul și calculatorul) (163)1.

B.DOMENIUL: Dezvoltarea personală, socio-emoţională
11. Împărtăşeşte celorlalţi informaţii despre sine (numele,prenumele, luna și ziua de naștere, oraşul şi ţara în care s-anăscut, numărul de telefon etc.) și despre părinții și bunicii
săi (vârsta, meseria etc.) (185, 186, 187, 188, 189, 190)116

12. Are o imagine pozitivă despre sine (are încredere în
propria persoană, știe că reuşeşte, îşi cunoaște calităţile, nu
se teme să încerce ceva nou etc.) (191, 192, 193, 194, 195,
196, 197).
13. Îşi controlează exprimarea/exteriorizarea sentimentelor(mai ales a celor negative) (207, 208, 209, 210, 211)
14. Împărtăşeşte celorlalţi (copiilor de vârstă apropiată,adulţilor din anturaj) trăirile/ emoţiile sale prinverbalizare, joc şi activităţi artistice (cântec, dans, desen,modelaj etc) (reformulat din 228, 229, 230, 231)
15. Își exprimă sentimentele despre valorile universale: Bine,Adevăr, Frumos, Sacru, Toleranță şi faţă de limba,
valorile şi cultura poporului său (sentimentele de dragoste,
mândrie, bucurie şi interes) (232, 233, 234, 235, 236)
16. Interacţionează cu persoanele cunoscute (părinţi, bunici,
colegi, amici de joacă, vecini, educatoare, medic pediatru
sau medic de familie, vânzătorul de la magazinul din
cartier etc.), adresându-li-se la necesitate (reformulat din
253, 254)
17. Conștientizează menirea casei ca loc de trai și obligațiile
pe care le posedă fiecare membru al familiei (255, 256,
257, 258)
18. Cere ajutor adulţilor cunoscuţi din comunitate, nemijlocitîn situații de pericol. De exemplu: în caz de calamități,leziuni corporale etc., se adresează vecinului, bunicilor
prietenilor de joacă ș.a., inclusiv la numărul de telefon 112
în situaţii de urgenţă accidentări personale sau ale
membrilor familiei în condiții casnice; în caz de calamități
naturale; situații de abuz, agresiuni fizice etc.). (259, 270,271)
19. Interacţionează din proprie iniţiativă cu copii apropiaţi ca
vârstă în diferite contexte. (282, 283, 284, 285)
20. Identifică şi acceptă asemănări şi deosebiri dintre persoanedupă diferite criterii (gen, aspect exterior, vârstă, profesie,
mediu cultural şi lingvistic etc.), inclusiv copii/persoane cu
dizabilităţi (296, 297, 298, 299, 300, 301, 302, 303, 304,
305, 306)
21. Aplică independent reguli în situații noi şi în activitatea dejoc, le explică, totodată, celorlați din familie sau de lagrădiniță, prezentând și consecințele nerespectării lor.
(315, 316, 317, 318, 319, 320)
22. Evită situațiile de conflict, căutând soluții pentru
aplanarea/ rezolvarea acestora în interacțiunea cu copiii,fără a-l implica pe adult. (329, 330, 331, 332, 333, 334,
335).
23. Cooperează pentru a-și exprima ideile și a le susține,ajutându-i și ascultându-i pe cei din jur (346, 347, 348,
349, 350, 351, 352, 353, 354).
24. Alină și consolează membrii familiei sau semenii în
situații dificile (361, 362, 363, 364)
C.DOMENIUL: Dezvoltarea limbajului, a comunicării și Nerealizat

În curs de Realizat
117

premisele citirii și scrierii
25. Ascultă, cu atenție, interlocutorul pe o durată de 10-20 deminute și execută sarcinile propuse (382, 383, 384, 385)
26. Utilizează în vorbire cuvinte din diferite categorii şidomenii. (reformulat din 401, 402, 403, 404, 405, 406,
407, 408, 409, 411, 413)
27. Schimbă sfârșitul unei povești/povestiri cu un final
vesel/trist/fericit (410, 412)
28. Respectă ordinea părților de vorbire în propoziții, utilizândcorect acordul de gen, număr, persoană, timp şi adverbul
de timp (ieri, azi, mâine), articolul hotărât în funcție degenul, numărul substantivului (reformulat din 430, 431,
433, 434, 435)
29. Rosteşte corect grupuri de sunete din cuvinte în diversepoziții (448, 449, 450, 451, 452)
30. Iniţiază şi participă la conversaţie, adaptându-și discursul
în funcție de interlocutor (470, 471, 472, 474, 476, 478,
479, 480, 481)
31. Dramatizează o poveste, utilizând în vorbire gestul,
mimica, pantomimica (473, 475, 477, 480)
32. Întreţine scurte dialoguri, într-o limbă străină, în mediul
formal şi informal (482, 483, 484, 485, 486, 487) 4
33. Manifestă interes pentru diferite categorii de cărți, lecturăși încearcă să povestească, în baza imaginilor, o poveste
favorită (505, 506, 507, 508, 509, 510, 511)
34. Recunoaşte literele mari de tipar, făcând diferenţă între
sunet şi literă (reformulat din 518, 519, 520, 522, 523, 524,
525, 526, 527, 528)
35. Identifică mesaje scrise, etichete diferite, în mediulfamiliei sau în sala de grupă, care facilitează înțelegerea
acestora (535, 536, 537)
36. Cunoaște și explică semnele grafice de pe obiectele deartă. (538)37. Utilizează semne, desene, jocuri etc., pentru a reda
gânduri, idei, sentimente (543, 544, 545, 546, 547, 548,
549)
D. DOMENIUL: Dezvoltarea cognitivă
38. Argumentează din ce cauză se produc anumite evenimente(558, 559)
39. Descrie evenimente, acțiuni, experiențe, identificândimportanța unora din ele pentru societate, om/copil,
utilizând cuvinte ce indică o comparaţie (567, 568, 569,
570)
40. Explică o nouă situaţie sau o problemă, pornind de laexperienţele sale anterioare (575)
41. Explorează mai multe căi de soluţionare a unei probleme şi
alege una dintre ele. (583, 584, 585, 586)

realizare

Nerealizat

În curs deRealizat
realizare

4

Acest indicator este predestinat părinților și cadrelor didactice care desfășoară activități opționale (ce vizează
studierea unei limbi străine) în diverse instituții, care prestează servicii de educație timpurie.

118

42. Clasifică obiecte după 2-3 criterii, explicând de ce anumite
obiecte sunt ordonate sau grupate într-un anumit fel (594,595, 596, 597, 598)
43. Stabilește raporturi între numere și obiecte în limita 1-10,
numărând până la 10/20 în ordine crescătoare şi
descrescătoare (609, 610, 611)
44. Efectuează operaţii simple de adunare și scădere cu 1-2
unități (612, 613, 614)
45. Măsoară, cu ajutorul unităților standarde de măsură sau
altele, cum ar fi o cană/linguriță etc., lungimea, masa șicapacitatea diferitor corpuri (621, 622, 623, 624)
46. Identifică figuri și corpuri geometrice: triunghiul, cercul,pătratul, dreptunghiul, cubul, sfera, recunoscând formele
geometrice în forma obiectelor din mediul înconjurător
(reformulat din 632, 633, 634, 635, 636)
47. Determină poziția unor obiecte în raport cu alte obiecte,fiinţe (645, 646, 647)
48. Folosește corect unitățile de măsură a timpului (zilelesăptămânii, lunile anului, anotimpul, ora). (648, 649)
49. Clasifică corpurile din natură după diferite criterii,
denumind corect 4-6 plante și animale (insecte, pești,amfibii, păsări, mamifere (reformulat 667, 668)
50. Explică relația dintre animale, plante și mediile lor de viață
și argumentează legătura dintre ele (669, 670)
51. Identifică succesiunea anotimpurilor și caracteristicile
specific, utilizând semnele convenționale, pentru ilustrareastării vremii. (671, 672)
52. Recunosc diferite forme de relief și bazine acvatice. (673)
53. Identifică și descriu corpurile cerești (planetele, stelele,sateliții – luna). (674)
54. Identifică unele organe interne (inimă, plămân, stomac) şifuncţiile lor (675).
55. Foloseşte instrumente de investigaţie (lupa, termometrul,
microscopul, paharul gradat, pipeta, cântarul etc.) în
activitățile de descoperire a lumii (688, 689, 690, 691, 692,
693)
56. Participă la îngrijirea şi protecţia mediului, reciclarea
materialelor, identificând rolul omului în protecția
mediului înconjurător (700, 701, 702, 703)
Aprecieri (ce îi place/admiră, ce nu-i place/nu agrează/necesități în dezvoltare)_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Concluzii și Recomandări:__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
119

Cadrele didactice/educatori:__1._________________________________________________________________________(nume, prenume, semnătură)___2.________________________________________________________________________(nume, prenume, semnătură)Data întocmirii raportului: ________________________________________
Directorul instituției: ______________________________________________(nume, prenume, semnătura, ștampila instituției)Părintele: ________________________________________________________(nume, prenume, semnătura, ștampila instituției)Anexa 9.
Model de Raport anual
privind rezultatele evaluării copiilor din grupa nr. 6 în baza Instrumentului demonitorizare și evaluare a dezvoltării copilului de la 3 la 5 ani (37-60 luni), elaborat în bazaSÎDCGrupa nr. 6 (3-4 ani)
Perioada: 15 aprilie – 15 mai 2017
Educatori: Nume, prenume___________________________________________;
Nume, prenume ________________________________________________
Efectivul grupei: 30 copii, dintre care 16 fete și 14 băieți, cu o frecvență medie lunară de 27
copii.
Fiind la limita de mijloc a vârstei de 3-5 ani (conform SÎDC) și monitorizând continuu
dezvoltarea lor în baza SÎDC, în urma evaluării finale în baza Instrumentului putem constata:copiii sunt capabili să realizeze în mod independent/regulat în proporție de 64 la sutăStandardele de învățare și dezvoltare pentru vârsta de 3-5 ani. Altfel spus:
DOMENIUL: A. Dezvoltarea fizică și fortificarea sănătății
Rezultatele pe grupă sunt următoarele: 71 % - realizat, 28% - în curs de realizare, 1 % nerealizat.
Indicatorii-problemă sunt: nu sunt.
Succesul scontat se bazează pe: coordonarea mușchilor mari ai corpului cu un scop almișcării, își demonstrează utilizarea simțurilor în interacțiunea cu mediul, participă la activități
fizice variate, demonstrează deprinderi de păstrare a igienei personale și a sănătății.
DOMENIUL: B. Dezvoltarea personală, emoțională și socială
Rezultatele pe grupă sunt următoarele: 64% - realizat, 32% - în curs de realizare, 2% nerealizat.
Indicatorii-problemă: nu sunt.
120

Succesul se bazează pe: abilități de interacțiune cu adulții. Ei sunt capabili și manifestă
încredere în adulții cunoscuți și interacționează cu aceștia cerând ajutor când au nevoie,
recunosc, apreciază și respectă asemănările și deosebirile dintre oameni, percep regulile și
efectele acestora, se percepe în mod pozitiv ca unică cu caracteristici specifice. Prezintă, însă,dificultate exprimarea adecvată a emoțiilor, manifestarea autocontrolului emoțional, adică
adaptarea trăirilor emoţionale și controlul pornirilor impulsive.
DOMENIUL: C. Dezvoltarea limbajului , a comunicării și premisele citirii și scrierii.
Rezultatele pe grupă sunt următoarele: 65% - realizat, 31% - în curs de realizare, 4% nerealizat.
Indicatorii-problemă: 13 (4) copii.
La acest domeniu: copiii sunt capabili să asculte pentru a înțelege semnificația limbajului,să-și extindă progresiv vocabularul, cer explicaţii la cuvintele pe care nu le înţeleg şi leutilizează. Manifestă interes pentru carte, prefăcându-se că citesc.
DOMENIUL: D.Dezvoltarea cognitivă
Rezultatele pe grupă sunt următoarele: 64% - realizat, 24% - în curs de realizare, 12% nerealizat.
Indicatorii-problemă: nr.12 (2 copii) și nr.16 (copii).
Copiii sunt capabili să demonstreze conștientizarea relației cauză – efect. Observă, compară
evaluează experiențe, acțiuni, evenimente, grupând obiecte după cel puţin un criteriu. Suntcapabili să găsească răspunsuri/soluții la întrebări, situații, probleme, provocări, încercânddiverse variante de soluţii, în special folosind înlocuirea unor obiecte cu altele. Au cunoștințe
despre mărime, formă, înălțime, lungime. Identifică și numesc cu uşurinţă forme ale obiectelor:rotund şi pătrat. Observă și manipulează obiecte în scopul cunoaşterii.
Printre factorii care au contribuit la aceste rezultate pot fi menționați: procesul educațional
este bine planificat și organizat; am ținut cont de necesitățile de dezvoltare ale copiilor, atât degrup, cât și de cele individuale; procesul educațional a fost asigurat cu resurse didacticesuficiente, dar și calitative și în corespundere cu cerințele metodologice; prezența unuiparteneriat efficient cu familia în scopul continuității lucrului în familie; interesul și curiozitatea
copiilor; evaluarea continuă a învățării și utilizarea rezultatelor acesteia în procesul deplanificare, etc.
Concluziile evaluării finale ale copiilor arată un calificativ bun pentru finalul anului destudii. Indicatorii care au fost apreciaţi cu „În curs de realizare” sau „Nerealizat” într-un număr
mai mare predomină la domeniile C.Dezvoltarea limbajului și a comunicării (înlăturarea
defectelor vorbirii, să folosească corect pluralul, adverbe de timp - azi, ieri, mâine, poimâine,prepoziții, verbe la trecut) şi domeniul D.Dezvoltarea cognitivă (să folosească corect unitățile detimp, momente ale zilei, anotimpul; să tilizeze numerele şi număratul în activități cotidiene; săutilizeze instrumente de măsurare în jocuri, în centrul de construcţii, în centrul de nisip şi apă; săpoată descrie caracteristicile materialelor şi ale elementelor mediului (apa, pietrele...); săînţeleagă caracteristicile specifice omului ca fiinţa socială: meserii, limbaj, mijloace delocomoţie, invenţii, artă).
La aceste aspecte se propune a fi planificate activităţi de învăţare şi practici de sprijin atâtîn mediul instituţiei, cât şi în cadrul familiei.

121