Anexă la Ordinul MECC
nr. 1046 din 21 august 2019

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂ
INFORMATICĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2019-2020Chișinău, 2019

1

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂ
INFORMATICĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2019-2020
I. Preliminarii
În anul de studiu 2019-2020, procesul educaţional la disciplina Informatica se va realiza în
conformitate cu Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial şi liceal, anul școlar 2019-2020,
aprobat prin Ordinul nr. 321 din 29 martie 2019 al Ministrului Educației, Culturii și Cercetării (MECC)
și a Curricula la disciplina Informatică, edițiile 2010 și 2019.
Împlementarea Curriculumului la disciplina Informatică, ediția 2019, se va realiza începând cu
02.09.2019 în clasele a VII-a și a X-a (Ordinul MECC nr. 919 din 19.07.2019), iar în clasele VIII-IX și
XI-XII procesul de studii se va desfășura conform Curriculumului la disciplina Informatică, ediția 2010.
Dezvoltarea curriculumului școlar la Informatică a derivat din necesitatea:
 racordării curriculumului școlar la cerințele Codului Educației al Republicii Moldova (2014) șila Recomandările Parlamentului European și a Consiliului Uniunii Europene, privind
competenețele-cheie din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018);
 corelării sistemului de competențe specifice disciplinei Informatică cu prevederile determinate
de definiția modernizată a competenței școlare, formulată în Cadrul de Referință al
Curriculumului Național (aprobat prin Ordinul MECC nr. 432 din 29.05.2017);
 actualizarea și descongestionarea conținuturilor; flexibilizarea curriculumului; creșterea interesului și motivației elevilor pentru studiul disciplinei Informatica.
Curriculumul la Informatică, ediția 2019, are drept scop orientarea acestei discipline școlare spre
formarea unor competențe digitale fundamentale, ce le-ar permite elevilor și viitorilor absolvenți să-și
formeze și să-și dezvolte în mod de sine stătător abilitățile de utilizare a instrumentarului informatic,
instrumentar care se află într-un permanent proces de înnoire.
În linii mari, ediția 2019 a curriculumului disciplinar la Informatică urmează modelele utilizate în
majoritatea țărilor cu tradiții în domeniu. Accentul se pune pe formarea și dezvoltarea competențelor
orientate spre stăpânirea cunoștințelor fundamentale din Informatică: algoritmizarea și programarea,
aspectele matematice ale informaticii, rezolvarea de probleme, modelarea pe calculator ș.a. Aspectele
legate de utilizarea instrumentarului informatic (sistemele de operare, aplicațiile de organizare și deprelucrare a datelor, calculatoarele și rețelele etc.) sunt abordate în mod conceptual, fără a fi legate de otehnologie concretă. Anume acest fapt, în opinia majorității specialiștilor în domeniu, oferă posibilitatea
de a forma și dezvolta la elevi competența de însușire de sine stătătoare a noilor instrumente informatice,care, de regulă, se schimbă la fiecare 2-3 ani.
Spre deosebire de ediția anului 2010 a curriculumului la disciplina Informatică, ediția anului 2019este organizată pe module obligatorii și module la alegere.
De asemenea, sistemul de competențe a fost racordat la cerințele Codului Educației al Republicii
Moldova (2014) și la Recomandările Parlamentului European și a Consiliului Uniunii Europene, privind
competenețele-cheie din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018), precum și2cerințele Cadrului de Referință al Curriculumului Național (aprobat prin Ordinul MECC nr. 432 din
29.05.2017).
Este important ca atât cadrele didactice, cât și părinții să conștientizeze esența principalelor noțiuni
utilizate în Curriculum, edița 2019:
Competențele-cheie constituie expresia opțiunilor politicilor educaționale, precum și a tipului depersonalitate care se propune a fi format. Competențele-cheie sunt acele competențe de care au nevoietoți cetățenii pentru împlinirea și dezvoltarea personală, ocuparea unui loc de muncă, incluziune socială,un stil de viață durabil, o viață de succes în cadrul unor societăți pașnice, o gestionare a vieții care țineseama de aspecte legate de sănătate și cetățenie activă. Acestea sunt dezvoltate în perspectiva învățării
pe tot parcursul vieții, începând din copilăria mică și pe tot parcursul vieții adulte, prin intermediulînvățării formale, nonformale și informale, în toate contextele, inclusiv familie, școală, locul de muncă,vecinătate și alte comunități. Competențele-cheie sunt stipulate în Codul Educației al Republicii Moldova(2014).
Competențele transversale, ca și cele transdisciplinare sunt manifestate pe o scară mai largă dediscipline de studii. Cele transdisciplinare exprimă diferite conexiuni, de regulă, între disciplineleînrudite din aceeași arie curriculară (dintre domenii de cunoaștere/ domenii de activitate în cadrul
educației timpurii).
Competențele specifice disciplinei  sistem integrat de cunoștințe, abilități, atitudini și valori,dobândite, formate și dezvoltate prin învățare, a căror mobilizare permite identificarea și rezolvarea
diferitor probleme în diverse contexte și situații. Aceste competențe se preconizează a fi atinse la finele
unui ciclu de învățământ (gimnazial sau liceal).
Unitățile de competențe facilitează formarea competenţelor specifice, reprezentând etape înachiziţionarea acestora. Unitățile de competenţe reprezintă achizițiile pe care trebuie să le dobândească
elevul pentru a-și forma competențele, nu doar a celor specifice disciplinei. Una și aceeași unitate decompetență poate fi semnificativă pentru toate categoriile de competențe formate elevilor.
II. Recomandări privind proiectarea activității didactice la disciplina Informatică
În vederea implementării curriculumului modernizat la Informatică, cadrele didactice,administraţiile instituţiilor de învăţământ aplică, pentru clasele VIII-IX și XI-XII documentele
curriculare în vigoare:- Curriculumul modernizat “Informatică. Curriculum pentru învățământul gimnazial. Chişinău, 2010.
- Curriculumul modernizat “Informatică. Curriculum pentru clasele a X-a  a XII-a”. Chişinău, 2010.
- Ghidul de implementare a Curriculumului modernizat pentru treapta gimnazială. Chișinău, 2011.
- Ghidul de implementare a Curriculumului modernizat pentru treapta liceală. Chișinău, 2010.
- Standarde de eficienţă ale învăţării la Informatică. Chișinău, 2011.
- Ghidul de elaborare şi realizare a Planului Educaţional Individualizat (PEI). Chișinău, 2012.
În corespundere cu Ordinul nr. 919 din 19.07.2019 al Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării, implementarea Curricula la disciplina Informatică, ediția 2019 (aprobată prin Ordinul nr.
906 din 17.07.2019 al Ministrului Educaţiei, Culturii și Cercetării) se va realiza începând cu
02.09.2019 în clasele a VII-a și a X-a. Pentru aceste clase, se vor aplica următoarele documente
curriculare:- Informatică. Învățământul gimnazial. Curriculum pentru clasele VIIIX. Chișinău, 2019.
3

- Informatică. Ghidul de implementare al curriculumului pentru clasele VIIIX. Chișinău, 2019.
- Informatică. Învățământul liceal. Curriculum pentru clasele X XII. Chișinău, 2019.
- Informatică. Ghidul de implementare al curriculumului pentru clasele X XII. Chișinău, 2019.
- Standarde de eficienţă ale învăţării la Informatică.Chișinău, 2011.
- Ghidul de elaborare şi realizare a Planului Educaţional Individualizat (PEI). Chișinău, 2012.
Proiectarea didactică de lungă durată
Proiectarea didactică de lungă durată presupune realizarea asocierilor dintre competenţele
specifice, unităţi de competenţe, obiective şi conţinuturi; împărţirea conţinuturilor instructiv-educative
în unităţi de învăţare; stabilirea succesiunii de parcurgere a unităţilor de învăţare şi detaliereaconţinuturilor tematice ale fiecărei unităţi de învăţare incluse în Curriculumul la disciplina Informatică;verificarea concordanţei dintre traseul educaţional propus de cadrul didactic şi oferta de resurse
educaţionale, materiale de care poate dispune (manuale, ghiduri, etc.); alocarea resurselor de timp
considerate necesare pentru fiecare unitate de învăţare, în concordanţă cu cerinţele administrării
disciplinei.
Proiectarea didactică de lungă durată constituie un instrument funcţional care are menirea să
asigure un parcurs ritmic al procesului de învăţare şi al organizării activităţilor de evaluare, orientat spre
realizarea finalităţilor curriculare de către elevi. Pe parcursul anului se admit unele ajustări în funcţie decondiţiile în care se desfășoară procesul de învăţare, de resursele avute la dispoziţie şi de interesele
elevilor. De asemenea, cadrul didactic va asocia unităţile de competentă cu unităţile de conţinut, cu
activităţile de învăţare şi produsele recomandate. Primordiale sunt unităţile de competenţă, care suntobligator de atins.
Proiectarea didactică de lungă durată la treapta liceală este elaborată separat pentru profilul real şi
umanist.
Ținând cont de faptul că, Curriculumul la disciplina Informatică, ediția anului 2019 este organizat
pe module obligatorii și module la alegere, la începutul fiecărui an de studii, cadrul didactic va îndruma
elevii și părinții în procesul de identificare a unuia din modulele propuse la alegere, ținând cont de dotarea
instituției de învățământ cu echipamentele digitale și produsele-program, necesare pentru studierea
modulului în cauză. În continuare, pentru anul respectiv de studii, modulul selectat devine unul
obligatoriu.
Pentru a asigura îndrumarea corectă a elevilor și părinților în alegerea unuia din modulele indicate
în Curriculumul disciplinar la Informatică (2019), se recomandă cadrului didactic colectarea șisistematizarea informațiilor referitoare la:- preferințele elevilor și părinților, folosind în acest scop chestionare, de dorit, online;- disponibilitatea resurselor digitale (numărul de elevi la un calculator pe durata orelor deInformatică, numărul de ore pe care un elev poate lucra la calculator în afara lecțiilor, capacitatea
conexiunilor Internet, dotarea cu produse-program cu destinație generală, dotarea cu produse-program
specializate etc.);- disponibilitatea materialelor didactice tradiționale și a celor digitale (manuale, produse-programeducaționale, sisteme automatizate de testare, servicii Web etc.);- garantarea accesului fiecărui elev la resursele digitale necesare studierii în volum deplin aeventualelor module la alegere.

4Dacă în procesul de alegere a modulului părerile sunt împărțite aproximativ în proporții egale,cadrul didactic poate să opteze pentru predarea simultană a două din ele, utilizând în acest scop
tehnologiile didactice bazate, în principal, pe activități individuale și în grup.
În vederea orientării cadrelor didactice în elaborarea proiectului didactic de lungă durată,curriculumul disciplinar la Informatică conține în capitolul „Administrarea disciplinei” repartizarea
orientativă a orelor pe module. Fiind flexibil, Curriculumul la Informatică oferă cadrului didactic oanumită libertate în repartizarea orelor pe module, însă el nu are voie să micșoreze numărul total de ore
alocate modulelor obligatorii.
În procesul proiectării didactice de lungă durată, o atenție deosebită se va acorda formării șidezvoltării graduale a competențelor specifice disciplinei Informatica, asigurându-se respectarea
succesiunii logice a unităților de conținut.
Proiectarea didactică de lungă durată va conține :- Foaia de titlu, în care sunt incluse denumirea disciplinei în conformitate cu Planul-cadru deînvăţământ, aprobat de MECC, anul de studii, numele profesorului, semnătura șefului comisiei metodice,a directorului adjunct responsabil de disciplina respectivă și a conducătorului instituției;- Competenţele specifice disciplinei (se transcriu din Curriculum);- Bibliografie/Resurse – se indică produsele curriculare de bază (curriculumul disciplinar,
manualul şcolar aprobat de MECC etc.) şi produse curriculare auxiliare (ghidul de implementare al
curriculumului, ghiduri metodice pentru cadrele didactice, instrucţiuni metodologice, culegeri deteste/exerciții, softuri educaţionale etc.) utilizate pentru învăţare. La discreţia cadrului didactic, pot fi
indicate şi alte elemente (materiale didactice, forme de organizare a activităţilor ş.a.).
- Administrarea disciplinei /Repartizarea modulelor pe unități de timp – poate fi organizată în
forme variate, la discreția instituției de învățământ, dar elementele de bază pe care trebuie să le includă
sunt: eșalonarea unităților de conținut/de învățare; pentru fiecare unitate de conținut/de învățare se va
indica numărul de ore alocate, numărul de evaluări; numărul de ore pe fiecare semestru/an.
- Proiectarea conținuturilor – se eşalonează conținuturile de învăţare. Proiectarea didactică delungă durată poate fi realizată pe Unități de învățare sau Unități de conținut și are valoare orientativă,dar acoperă integral cerinţele programului curricular.
În elaborarea planificărilor calendaristice, este recomandată parcurgerea următoarelor etape:
1. Realizarea asocierilor dintre competenţele specifice şi conţinuturi;
2. Împărţirea în unităţi de învăţare;3. Stabilirea succesiunii de parcurgere a unităţilor de învăţare;4. Alocarea timpului considerat necesar pentru fiecare unitate de învăţare, în concordanţă cu
competenţele specifice, unitățile de competențe şi conţinuturile vizate.
Unitatea de învăţare este o structură didactică unitară din punct de vedere tematic, care cuprinde
mai multe unități de conținut (subiecte) şi se desfăşoară pe o perioadă determinată de timp; este coerentă
în raport cu competenţele specifice; este deschisă, flexibilă, determină obligatoriu formarea la elevi aunor finalităţi modulare şi se finalizează prin evaluare formativă/sumativă. Conţine de la trei la zece
activităţi didactice;Numărul de ore alocate se stabileşte de către profesor, în funcţie de experienţa sa şi de nivelul deachiziţii ale elevilor clasei. Întregul cuprins al planificării are valoare orientativă, eventualele modificări
determinate de aplicarea efectivă la clasa putând fi consemnate în rubrica Note.

5Modificările pe parcursul anului incluse, în funcţie de condiţiile concrete în care se desfăşoară
procesul educaţional, vor fi consemnate în rubrica Note şi coordonate cu administrația instituției.
Metodologii de elaborare a proiectelor didactice de lungă durată, precum şi modele de proiecte
didactice de lungă durată pot fi găsite în Ghidul de implementare al curriculumului modernizat (2010) șiîn Ghidul de implementare al curriculumului (2019) pentru treapta gimnazială şi liceală, respectiv.
Proiectarea didactică de scurtă durată
Abordări metodologice ale documentelor de politici educaționale reflectate în concepția
Curriculumului, ediţia 2019, la discipline: orientarea instruirii centrate pe elev;
 orientarea instruirii spre formarea de competențe la elevi;
 orientarea instruirii spre aplicarea strategiilor interactive de instruire.
Algoritmul general de proiectare al lecţiei presupune răspunsuri relevante pentru activitatea
profesorului: CE urmăresc să realizez?
 CU CE voi realiza ce mi-am propus?
 CUM voi realiza ce mi-am propus?
 CUM voi ȘTI dacă am realizat?
Proiectul de lecţie este un instrument de lucru pentru cadrul didactic. Este un plan bine gândit princare se asigură faptul că toate activităţile constituie un tot unitar şi ating scopul urmărit, în care există o
succesiune logică a activităţilor și în care sunt antrenaţi toţi elevii. Fiecărei activităţi îi este alocată operioadă de timp pentru obţinerea unui randament maxim.
Proiectul de lecţie poate fi descris sumar sau detaliat. Gradul de desfășurare al proiectului se va
decide în funcție de gradul didactic al profesorului, de comun acord cu conducerea instituției deînvățământ, ținând cont de rezultatele activității cadrului didactic. Indiferent de modelul ales, importanteste ca proiectul didactic să fie posibil de aplicat (să fie “bine gândit”).
Fiecare lecție se proiectează în funcție de particularitățile de vârstă și individuale ale elevilor, deexperiența și ritmul lor de învățare.
În funcție de modelul de proiectare și de gradul de desfășurare, pot fi adoptate diferite variante deorganizare a demersului didactic: textuală sau tabelară. Atât varianta textuală, cât și cea tabelară vorconține informații explicite referitoare la acțiunile cadrului didactic și ale elevilor din cadrul fiecărei
etape a lecției, produsele școlare așteptate de la elevi și criteriile de evaluare a acestora, dacă este cazul.
Proiectarea didactică de scurtă durată (proiectul lecției) va conține următoarele compartimente:
Data
Profesor
Clasa
Disciplina
Unitatea de învățare

Subiectul lecției

Durata lecției

Tipul lecției
Unitățile de competență

Obiectivele lecției

Strategiile didactice


6






Strategiile de evaluare
Bibliografie
Scenariul didactic (demersul lecției)Anexe (opțional)

Tipologia și specificul strategiilor didactice, precum și principiile de elaborare a strategiilor
didactice pot fi găsite în Ghidul de implementare al curriculumului modernizat (2010) și în Ghidul de
implementare al curriculumului (2019) pentru treapta gimnazială şi liceală, respectiv.
Lecția are o configurație flexibilă, este alcătuită din succesiunea unor evenimente ale instruirii șieducării, legate temporal și cauzal între ele. În literatura de specialitate sunt prezentate diferite modele
de demersuri didactice, toate vizând aceleași aspecte de bază. Cadrul didactic va opta pentru acel modelpe care-l consideră mai util și mai eficient.
Mai jos vom descrie două dintre modele:a) Modelul clasic (secvențial)Structura demersului didactic va reieși din tipul lecției, care este selectat de cadrul didactic din
perspectiva formării de competențe.
Principalele tipuri de lecții sunt:a) Lecţie mixtă
b) Lecţie de comunicare/însușire de noi cunoștințe;c) Lecţie de formare a priceperilor și deprinderilor;d) Lecţie de fixare și sistematizare;e) Lecţie de verificare și evaluare.
Scenariul unei lecții mixte va avea următoarea structură (timpul indicat este unul recomandat, dar ar
putea fi ajustat la situația concretă):1) Moment organizatoric (2-3 min)2) Verificarea cunoștințelor din lecția precedentă și reactualizarea celor necesare comunicării temei noi(5-10 min)3) Comunicarea noilor cunoștințe (15-20 min)4) Fixarea noilor cunoștințe și realizarea feed-back-ului (5-10 min)5) Tema de acasă (2-3 min)Lecţia de comunicare/însușire de noi cunoștințe va avea următoarea structură (timpul indicat este unul
recomandat, dar ar putea fi ajustat la situația concretă):1) Moment organizatoric (2 – 3 min)2) Verificarea cunoștințelor din lecția precedentă și reactualizarea celor necesare comunicării temei noi(5 –10 min) (după caz)3) Comunicarea noilor cunoștințe (25-35 min)4) Tema de acasă (2-3 min)Fixarea se poate realiza și pe parcursul predării sau poate apărea ca o etapă. Aceste structuri nu
sunt rigide, ele pot fi modificate, adaptate la situația concretă.
Lecţia de formare a priceperilor și deprinderilor va avea următoarea structură (timpul indicat este unul
recomandat, dar ar putea fi ajustat la situația concretă):1) Moment organizatoric (2-3 min)2) Efectuarea de exerciții (40 min)3) Concluzii, feed-back (5-6 min)4) Tema de acasă (2-3 min)7Lecţia de fixare și sistematizare va avea următoarea structură (timpul indicat este unul recomandat, darar putea fi ajustat la situația concretă):1) Moment organizatoric (2-3 min)2) Fixarea și consolidarea cunoștințelor – reactualizarea teoriei (5 – 10 min) prin exerciții, probleme,lucrări (30 min)3) Concluzii și realizarea feed-back-ului, prezentarea rezultatelor, aprecierea, notarea (5-6 min)4) Tema de acasă (2-3 min)Lecţia de verificare și evaluare (scrisă) va avea următoarea structură (timpul indicat este unul
recomandat, dar ar putea fi ajustat la situația concretă):1) Moment organizatoric (1-2 min)2) Efectuarea lucrării scrise (40-45 min)Cum a fost indicat și mai sus, tipologia lecției rămâne deschisă şi permisivă la noi ipostaze şiasocieri. Clasificarea, ca şi specificitatea fiecărui tip de lecție nu constituie un şablon, o retetă, dată odată pentru totdeauna. Practica educativă însăşi poate sugera sau induce noi modalități de structurare aevenimentelor, de prefigurare a prioritătilor unei lecții.
b) O alternativă a tipurilor de lecție este Cadrul ERRE ”Evocare – Realizarea sensului – Reflecţie
– Extindere” (J.L. Meredith, K.S. Steele, 1995) configurat ca un cadru de gândire şi de învăţare propicedezvoltării gândirii critice şi integrării creative a informaţiilor şi conceptelor.
 La etapa evocării - se provoacă interesul, se stimulează elevul pentru a se gândi la ceea ce știeși poate să facă. La începutu l orei profesorul cere elevilor să desfăşoare o anumită activitate, cu menirea
de a-i determina să se concentreze la ceea ce va urma, de a-i invita să-şi reamintească anumite cunoştinţe
în legătură cu un anumit subiect. Profesorul solicită elevilor realizarea unor sarcini de tipul: întocmirea
unor liste de idei, cunoştinţe pe care ei le deţin în legătură cu tema ce urmează să fie dezvoltată, discuţii
în perechi sau grupuri mici pe marginea unei întrebări puse de profesor sau descoperirea unor posibile
conexiuni între ideile sau conceptele prezentate în avans de către profesor. Timpul recomandat etapei deevocare este de 5-10 minute.
 La etapa realizării sensului- cel care învață vine în contact cu noile informații sau idei.
Această fază de învățare permite profesorului să aibă o influență asupra elevilor și să-și mențină în modactiv și independent străduința de a-și forma noi concepte. Această etapă permite elevilor să-și mențină
interesul care a fost stabilit în faza de evocare. Rolul profesorului în această etapă este de a monitoriza
această activitate. Subiectul lecției se va realiza prin diverse activități, care sunt relevante pentru
obiectivele stabilite. Elevul trebuie să se implice activ în demersul de învăţare. Timpul recomandat etapei
de realizare a sensului este de 20-30 minute Etapa reflecției- este o etapă importantă la finele lecţiei, unde se analizează nivelul de realizarea obiectivelor operaţionale proiectate, unde sunt valorificate anumite deprinderi, de a evalua importantasubiectului nou pentru sistemul de competente dezvoltat. Această etapă permite să aibă loc învățarea
durabilă caracterizată de schimbarea propriu zisă, care permite formarea unui nou set de comportamente
sau a unor convingeri noi. Aici totodată este bine să ne amintim și să înțelegem toată experiența parcursă
în activitate. Timpul recomandat etapei de reflecţie este de 5-10 minute.
 Etapa extinderii- reflectă sistemul de cuniștințe, abilități și aptitudini, care permit formarea
unor competențe și este nevoie de a le aplica în diferite situații de integrare. Sarcina acestei etape este dea implica elevii în condiții de integrare autentice, adica de a rezolva situații reale din viață, carestimulează mobilizarea resurselor interne și externe ale elevilor. La această etapă se propun: studiu decaz; elaborarea de proiecte fie individuale, fie în grup, care sunt realizate nu pe percursul unei lecții darpe o durată mai mare de timp. La etapa de Extindere se propun sarcini de scurtă şi de lungă durată şi se8

analizează modalitatea de realizare. Sarcinile de extindere nu trebuie să fie obligatorii, ci cu titlul deopţiune pentru dezvoltarea competenţelor elevilor în contexte noi. Profesorii creează contexte pentru
simularea, exersarea competenţelor necesare la locul de muncă, sarcini care îi pun în situaţia de a ieşi din
cadrul clasei, orei, şcolii în comunitate, la o întreprindere, în familie etc. Prin proiectarea iniţiativelor dea participa la acţiuni dinafară, lecţia se derulează şi dincolo de cadrul şcolii, ca modalitate de dezvoltare
a responsabilităţii civice, profesionale, a spiritului de observare şi antrenare a creativităţii, în beneficiul
comunităţii în care funcţionează şcoala. Astfel, învăţarea capătă sens, sporeşte motivaţia, implicând activ
aspecte intrinseci şi extrinseci. Menționăm că nu toate temele din disciplinele academice oferă
posibilitatea de a utiliza situații autentice, dar acolo unde este posibil trebuie să le planificăm. Timpul
recomandat etapei de extindere este de 2-5 minute.
În funcție de tipul lecției unele dintre aceste secvențe pot să lipsescă. Este important să utilizăm
corect Cadrul ERRE pentru structurarea lecției.
În proceul proiectării şi desfăşurării lecţiei este important ca obiectivele operaţionale (obiectivelelecţiei) să fie formulate corect.
Există mai multe modele de formulare a obiectivelor operaționale. Unul din ele este modelul
pedagogului american R.F. Mager, conform căruia obiectivele conţin trei elemente constitutive:i) Comportamentul (Ce face?--- Verb de acţiune)ii) Condiţiile (În ce condiţii?/Cum? --- Mijlocul/metoda utilizată)iii) Criteriul de performanţă (Ce?/Cât?--- Dimensiunile rezultatului)
Exemple:Elevul va fi capabil să explice ordinea exercitării funcțiilor sistemului de operare în cazuri concrete.
Elevul va fi capabil să producă construcții gramaticale în baza diagramelor sintactice propuse.
Cerinţe în elaborarea obiectivelor operaţionale:• să se refere la activitatea de învăţare a elevilor și nu la activitatea profesorului;• să fie formulat în termeni expliciţi care să vizeze o singură operaţie sau acţiune;• să descrie comportamente observabile la elevi prin „verbe - acţiune”;• să se asigure o diversitate a sarcinilor didactice, depășind nivelul simplei reproduceri de informaţii;• pentru o lecție să se stabilească un număr judicios de obiective operaţionale.
Profesorul are dreptul să utilizeze în practică oricare dintre modele de formulare a obiectivelor
operaţionale. În definirea unui obiectiv alegerea verbului este foarte importantă.
Profesorul va conştientiza că verbele să ştie, să înveţe, să afle, să cunoască, să poată, să perceapă,să priceapă, să înţeleagă, să posede, să stăpânească, să sesizeze, să însuşească nu se vor utiliza la
formularea obiectivelor lecţiei sau a unei activităţi educaţionale.
În ansamblu, de regulă, pentru o lecţie de 45 minute sunt acceptate 4-6 obiective (operaţionale).
Numărul de unități de competențe acceptabile pentru o lecție de 45 min poate fi 1-5 unități de competență.
Important. Profesorul va respecta cerința referitoare la volumul temei pentru acasă la Informatică:sarcinile date pentru acasă nu tebuie să constituie mai mult de 30% din numărul celor rezolvate în cadrullecței. Reieșind din numărul de ore la disciplina Informatică, estimativ ar fi 20-25 min pentru realizarea
temei de acasă.
O descriere detaliată cu referire la Managementul temelor pentru acasă în învățământul primar,
gimnazial și liceal poate fi găsită în ediţia 2018 a Reperelor metodologice la disciplina Informatică.

9

III.

Recomandări cu privire la predarea - învăţarea disciplinei

În alegerea strategiilor didactice şi a tehnologiilor pot fi utilizate sugestiile recomandate deCurriculum, rubrica “Activităţi de învăţare şi evaluare”, Ghidul profesorului la manual şi alte surse,
decizia finală privind organizarea şi desfăşurarea activităţilor la orele de Informatică aparţinândprofesorului. Activităţile de învăţare şi evaluare recomandate sunt grupate pe nivele de complexitate şi
vizează, atât competenţele cu caracter de înţelegere şi aplicare (rezolvarea exerciţiilor, rezolvarea deprobleme), cât şi competenţele cu caracter de integrare (studiul de caz, experimentul, proiectul).
W.Glasser susţine că, de obicei, reţinem, 10% din ceea ce citim, 20% din ce auzim, 30% din ceea
ce vedem, 50% din ce vedem şi auzim, 70%, din ceea ce discutăm cu alţii, 80% din ceea ce experimentăm,95% din ceea ce învăţăm pe alţii.
În asimilarea informaţiei comunicate sunt implicate procesele psihice de percepţie, memorare şi
operaţii de gândire. Prin urmare, pentru elaborarea sarcinilor didactice se va utiliza în special taxonomia
lui Bloom, orientată spre atingerea de către persoana instruită a nivelului intelectual, determinat destandarde.
Pentru asimilarea de către elevi a cunoştinţelor se recomandă utilizarea metodelor: SINELG,
interviu, lectura ghidată, exerciţii practice la calculator, probleme destinate dezvoltării gândirii
algoritmice.
Aspectul de expertiză al competenţei are rolul de dezvoltare a capacităţilor intelectuale şi
psihomotorii ale elevilor. Pentru dezvoltarea potenţialului intelectual pot fi folosite taxonomiile:
Simpson, Dove etc.
Metodele recomandate la disciplina Informatica sunt: expunerea de material teoretic, lucrul lacalculator, individual şi/sau sub conducerea cadrului didactic, rezolvarea de probleme, lucrarea practică,lucrarea de laborator.
Aspectul aplicativ al competenţei formează la elevi atitudini şi comportament în contextul
condiţiilor sociale bine determinate. Pentru atingerea acestui scop la elaborarea sarcinilor didactice se va
folosi taxonomia lui Krathwohl.
Metodele recomandate în acest context sunt: studiul de caz, proiectul de cercetare, dezbaterea etc.
Dintre strategiile didactice mai importante, aplicabile la studiul disciplinei Informatica menționăm:• strategii inductive (demersul didactic: de la particular spre general);• strategii deductive (demersul didactic: de la general spre particular);• strategii analogice (învăţarea în baza modelelor);• strategii mixte (inductiv-deductive și deductiv-inductive);• strategii algoritmice (demers demonstrativ, intuitiv, structurat, ordonat);• strategii euristice (obţinerea cunoștinţelor prin efort propriu – problematizare, experimentare,analiză, sinteză).
Prin urmare, strategiile didactice vor fi elaborate în conformitate cu următoarele principii:
Actualității. Strategiile didactice se vor axa pe cele mai noi instrumente și tehnologii informatice, sevor adresa cercetărilor de ultimă oră în domeniul informaticii și a științelor aferente, adaptând elementele
de noutate la specificul de vârstă al elevilor.
Modularității. Strategiile se vor plia pe structura modulelor de instruire, delimitând activitățile deînvățare și evaluare în conformitate cu conținutul specific al modulului. Astfel, pentru modulele orientatecătre formarea competențelor de programare a aplicațiilor/dispozitivelor digitale se vor folosi
preponderent strategii algoritmice și euristice; la studierea modulelor ”tehnologice” se vor folosi strategii

10

analogice. Strategiile inductive și deductive vor fi folosite în predarea tuturor modulelor selectate de către
cadrul didactic.
Interdisciplinarității/ transdisciplinarității Pentru strategiile utilizate la predarea unor anumiteconținuturi prealabil vor fi identificate legăturile cu disciplinele STEM/STEAM, iar obiectivele pentru
activități concrete vor fi adaptate și la cerințele curriculare în cadrul acestor discipline.
Exemple: utilizarea căutării binare la rezolvarea ecuațiilor algebrice; programarea dispozitivelor
digitale pentru realizarea acțiunilor repetitive.
Flexibilității. Strategiile elaborate se vor adapta la diverse contexte specifice ale cadrului didactic și
ale elevilor instruiți, cum ar fi:- contextul psihopedagogic;- contextul personalităților (atât a elevilor, cât și a profesorului);- contextul infrastructurii digitale a instituției;- contextul stilului de predare ș.a.m.d.
Profesorii, în proiectele didactice, specifică unitățile de competență semnificative pentru lecția
respectivă și în baza acestora formulează obiectivele lecției.
Desfăşurarea eficientă a lecţiei are la bază anumite condiţii:
crearea unei atmosfere psihologice productive, axată pe stimă şi încredere reciprocă;
formarea motivaţiei pentru învăţare;înarmarea elevilor cu tehnici de a învăţa să înveţe;
oferirea unui conţinut informaţional funcţional necesar pentru rezolvarea anumitor situaţii din viaţă.
Distribuirea orelor indicată în curriculum este orientativă. Cadrul didactic repartizează orele înfuncţie de mai mulţi factori (specificul clasei de elevi, resursele disponibile, doleanţele elevilor etc.).
De asemenea, condiţiile şi contextul în care se realizează învăţarea, spaţiul fizic, managementul
clasei şi altele vor determina selectarea activităţilor şi produselor de evaluare.
În scopul validării criteriale a capacităţilor pe care elevii le dobândesc în procesul de învăţământ,existenţa unui cadru de referinţă unitar la care să poată fi raportate şi evaluate diferitele manifestări alerezultatelor învăţării, astfel încât evaluările să fie semnificative şi comparabile, a fost elaborat
Referenţialul de evaluare a competențelor specifice formate elevilor prin disciplinele şcolare şi
Instrumentarul de evaluare aferent standardelor de eficienţă a învăţării în bază de competenţe,aprobate la 24 aprilie 2014 de Consiliul Naţional pentru Curriculum, cu titlu de recomandare.
O descriere mai detaliată a Referenţialului de evaluare a competențelor specifice formate elevilorprin disciplinele şcolare şi Instrumentarului de evaluare aferent standardelor de eficienţă a învăţării înbază de competenţe, precum şi modul de aplicare a a acestora poate fi consultată în ediţia 2015 a
Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
Utilizarea metodelor active în abordarea transdisciplinară prezintă mai multe avantaje printre carepot fi enumerate: oferă elevilor posibilitatea de a se exprima pe ei inşişi, să înveţe în ritmul propriu şi să fie evaluat
în raport cu performanţa sa anterioară, elevul are un rol activ;
 cultivă cooperarea şi nu competiţia; are valoare diagnostică fiind un bun prilej de testare şi de verificare a capacităţilor intelectuale şi
aptitudinilor creatoare; pot fi implicate multe “forţe” în procesul educaţional: membri ai comunităţii, părinţi, profesori.
11În urma abordării temelor transdisciplinare elevii vor fi capabili:- să interpreteze;- să analizeze;- să formuleze;- să exprime opinii personale;- să utilizeze informaţia în scopul rezolvării unei probleme date;- să identifice şi soluţioneze probleme;- să-şi dezvolte gândirea critică;- să-şi dezvolte motivaţia pentru învăţare.
Astfel se pot utiliza metode ca: Procedeul Philips 6, Metoda bulgărelui de zăpadă, Învăţarea princooperare, Dezbaterea, Brainstorming, Studiul de caz, Metoda proiectului etc.
Alegerea instrumentarului informatic, necesar pentru implementarea Curriculumului este la libera
alegere a instituțiilor de învățământ, cadrelor didactice și elevilor. Pornind de la specificul competențelor
de format și/sau de performat în domeniul Informaticii, în clasa a VII-a, se recomandă utilizarea
mijloacelor informatice, prezentate în tabelul de mai jos:Conținuturi
Mijloace informatice recomandate calculatoare personale de birou (desktop); calculatoare portabile (laptop, notebook); calculatoare de tip tabletă; telefoane inteligente; camere digitale de luat vederi; aparate digitale de înregistrareși de redare a sunetelor;
1. Informația în viața noastră.
 camere digitale video;
Echipamente digitale proiectoare multimedia;
 table digitale; rețele prin cablu; rețele fără fir;
 conexiune Internet în bandă largă.
 Windows;
 Linux;
2. Sisteme de operare Android; iOS.
 Notepad;
 Paint;
 Mail; Internet Explorer;
Aplicații frecvent utilizate
 Google Chrome; Safari; Mozilla FireFox;
etc.
 MS Office; Libre Office;4. Prezentări electronice Open Office; Prezi;etc.
125C. Primele mele programe Turbo Pascal
 Free Pascal
 C/C++

Pentru clasele a X-a se recomandă:Conținuturi

Mijloace informatice recomandate

1. Metode de descriere a limbajelor naturale și
limbajelor formale

Aplicații de prezentări electronice.

2. Limbaj de programare de nivel înalt

Turbo Pascal/Free Pascal; C/C++

5-A. Elemente de Web design

Adobe Dreamweaver;
Adobe Fireworks;
Xara Web Designer;
Microsoft Expression Web;
Visual Web Developer Express;
Microsoft Office SharePoint Designer;
WebPlus;Google Web Designeretc.

5-B. Grafica pe calculator

Inkscape;
Paint.NET;
SketchUp;
Sculptris;
Blender;
OpenOffice.org Draw;
Adobe Illustrator;
CorelDRAW;
Adobe InDesign;
AutoCad;3D Studio Max;etc.

5-C. Fotografia digitală

GIMP;
IrfanView;
PhotoScape;Paint.net;
Inkscape;
Picassa;
PhotoFiltre;
Photo Pos Pro;
RawTherapee;
Lightzone Project;
DarkTable;
Adobe Photoshop;
13

Adobe InDesign;
Xara Photo & Graphic Designer;etc.

În clasa a 10-a, implementarea Curriculumului ediția 2019 se va realiza prin evaluarea inițială anivelului de stăpânire de către elevi a competențelor parțial formate deja în clasa a 9-a conform
Curriculumului ediția 2010.
În funcție de rezultatele evaluării inițiale, cadrul didactic va decide asupra aprofundării, comparativ
cu nivelul gimnazial, a unităților de conținut din componența Modulelor obligatorii 1-4: “Metode dedescriere a limbajelor naturale și a limbajelor formale”; „Vocabularul și sintaxa unui limbaj deprogramare de nivel înalt”; „Conceptul de dată. Tipuri de date simple”; „Conceptul de acțiune.
Instrucțiunile unui limbaj de programare de nivel înalt”.
În calitate de manual de bază în clasa a X-a se va folosi manualul de informatică pentru clasa a 9a, ediția 2016. Dacă elevii optează pentru studierea unui limbaj de programare, altul decât cel utilizat în
manualul în cauză, cadrul didactic va adapta conținuturile din manual la specificul limbajului dorit deelevi și în mod obligatoriu va oferi elevilor o versiune cel puțin electronică a acestor adaptări.
Asigurarea accesului tuturor elevilor la mijloacele didactice necesare pentru studierea limbajuluide programare ales de elevi constituie o responsabilitate primordială a cadrului didactic, care trebuie săadapteze instrumentarul informatic ce se preconizează de a fi utilizat la posibilitățile tehnico-materiale
ale instituției de învățământ.
În mod obligatoriu, cadrul didactic se va asigura că accesul oferit de instituția de învățământ
fiecăruia din elevi la resursele informatice este suficient pentru desfășurarea în volum deplin a procesuluide predare-învățare-la Informatică. Temele pentru acasă vor fi alese și personalizate în așa mod, încât
fiecare din elevi să aibă posibilitatea să le realizeze indiferent de disponibilitatea instrumentarului
informatic la domiciliu.
Pentru a determina o implicare mai mare a elevilor în procesul de studiere se recomandă aplicarea
metodelor/ tehnicilor active, de colaborare şi creative, cum ar fi de exemplu, Web Quest (aflaţi mai multe
pe http://webquest.org), Harta conceptuală (aflaţi mai multe la FreeMind.sourceforge.net), soft-urile
specializatedecreareahărţilor
conceptuale
http://cmap.ihmc.us/cmaptools/,
https://www.mindmup.com), Diagrama Venn (http://creately.com ), etc.
Totodată, în scopul eficientizării procesului de predare-învățare, recomandăm şi utilizarea
diverselor surse electronice, instrumente digitale. O descriere detaliată a resurselor educaţionale digitaledisponibile on-line și locale, precum și repozitorii specializate sunt descrise în Ghidul de implementare
a curriculumului modernizat pentru treapta liceală. ME, 2010 (p. 7, pag. 49-50), precum și în ediţiile
2015, 2016, 2017, 2018 ale Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.
De asemenea, o resursă bogată de surse electronice poate fi găsită pe Platforme educaționale online
http://alem.aice.md/resources/conferinta-platforme-educationale-online/.
Recomandăm cadrelor didactice de Informatică să adere la Comunitatea profesorilor de informatică
(din Republica Moldova) de pe Facebook și la Grupul Educația STEM (Științe, Tehnologie, Inginerieși Matematică) https://www.facebook.com/groups/595117837545985/?ref=bookmarks
Pentru a asigura dezvoltarea capacităţilor şi aptitudinilor fiecărui elev, în raport cu propriile
posibilităţi și interese, se pune accent pe diferenţierea şi individualizarea învăţării elevilor.

14

Recomandări privind modul de organizare a unei învăţari diferențiate, adaptarea procesului
instructiv-educativ și cel de evaluare la potenţialul individual al elevului, la ritmul şi stilul lui de învăţare,la interesele şi abilităţile fiecărui elev au fost descrisă în ediția 2016, 2017 a Recomandărilor metodicela disciplina Informatică.
În afară de mediul fizic de învăţare, profesorii sunt încurajaţi să creeze un mediu de învăţare virtual,pentru gestionarea resurselor de învăţare, a sarcinilor, a feedback-ului şi pentru evaluarea rezultatelorînvăţării.
Resurse Open Source care pot fi folosite la crearea unui mediu de colaborare online sunt mai multe(de ex. Edmodo.com, Eliademy.com, Lemill - www.lemill.net, Moodle - www.moodle.org ), dar nici una
dintre acestea nu dispune de o interfaţă în limba română. O alternativă gratuită disponibilă în limba
română este Google Apps for Education https://www.eduapps.ro/aplicatii-educatie/g-suite-foreducation/
În lucrul cu elevii pasionaţi de informatică şi programare, pentru antrenare şi participare laolimpiade/concursuri naţionale/internaţionale de Informatică se recomandă utilizarea site-urilor libere
specializate:
International
Olympiad
inInformatics(IOI)
http://www.ioinformatics.org/contest/prev.shtml, Croatian Open Competition in Informatics COCI
(http://hsin.hr/coci/, http://evaluator.hsin.hr/), Lithuanian Olympiad in Informatics (LMIO)(http://online.lmio.lt/), Infoarena (http://www.infoarena.ro), Exerciţii pentru dezvoltarea gândirii logice(http://be-logic.ro/ ) etc.
Abordare STE(A)M
O atenție deosebită se va acorda legăturilor trans- și interdisciplinare, folosindu-se în acest scop
recomandările STE(A)M1.
Conceptul STE(A)M se bazează pe formarea și dezvoltarea competențelor celui ce învață prinintermediul activităților didactice cu un pronunțat caracter aplicativ, cunoștințele fiind achiziționate
concomitent cu formarea deprinderilor de punere în aplicare a acestora. Conform conceptului STEAM,
învățarea trebuie să se bazeze, în principal, pe investigare, soluționare de probleme și proiecte, caretrebuie să aibă un pronunțat caracter interdisciplinar. Profesorul de Informatică, de comun acord cu
profesorii de la alte discipline, va realiza cu elevii săi astfel de proiecte.
STE(A)M este un curriculum bazat pe ideea de educare a elevilor cu ajutorul disciplinelor: stiinta,
tehnologie, inginerie, (artă) și matematică printr-o abordare interdisciplinară și aplicată.
Cu alte cuvinte, aceste discipline nu sunt studiate în mod diferit și separat, ci modelul STE(A)M le
integrează intr-o paradigmă de învățare coezivă, pe baza cererilor din lumea reală. Ceea ce diferențiază
modelul STE(A)M de educația tradițională este învățarea coezivă, care le arată elevilor modul în care
metoda științifică poate fi aplicată în viața de zi cu zi, prin dezvoltarea tipului de gândire bazată perezolvarea problemelor prin aplicarea soluțiilor din viața reală.
În primul rând, STE(A)M își propune promovarea și utilizarea unor metode de predare bazate pe
explorare, investigare și cercetare, pentru a implica elevii dar și prezentarea și promovarea de modele decariere în domeniu, în așa fel încât elevii să regăsească un exemplu demn de urmat.

1

STEAM este un acronim provenit de la cuvintele englezești: Science, Technology, Engineering, Arts and Mathematics(Știință, Tehnologie, Inginerie, Artă și Matematică).

15

Metodologia STE(A)M este bazată pe învățarea integrată a tuturor disciplinelor științifice și secaracterizează prin a fi o metodă activă, aplicată, constructivistă și de a „învăța prin a face”. Este vorba
despre faptul că băieții și fetele vor lucra în sala de clasă sau în afara ei asemănător unui om de știință
sau a unui inginer: observând, adresând întrebări, formulând idei, ipoteze, experimentând și punând înpractică ceea ce descoperă și formulând și transmițând concluziile.
În cadrul şcolii incluzive, activitatea de instruire va fi realizată diferenţiat, în funcţie de potenţialul
individual al fiecărui elev. În dependenţă de nevoile elevului se vor elabora planuri educaţionale
individuale (PEI). Recomandări privind modul de organizare și desfășurarea a activității de instruire aelevilor cu cerinţe educative speciale pot fi găsite în ediţia 2016 a Recomandărilor metodice la disciplina
Informatică.
Pentru a ajuta copiii cu dizabilităţi în ceea ce priveşte accesibilitatea calculatoarelor şi ainternetului, se vor utiliza diverse tehnologii şi dispozitive disponibile specializate. Mai multe exemple
de acestea au fost descrise în ediţia 2015 a Recomandărilor metodice la disciplina Informatică.

IV.

Evaluarea rezultatelor şcolare din perspectiva formării competenţelor

Evaluarea pedagogică are ca obiectiv determinarea eficienţei învăţămîntului prin raportarea
rezultatelor şcolare la obiectivele stabilite.
Procesul de evaluare este supus unei modernizări continue. Motive pentru aceasta sunt suficiente:integrarea continuă a tehnologiilor digitale în procesele educaționale, dezvoltarea strategiilor
educaționale, modificările din actele normative naționale și internaționale.
Deoarece curriculumul ediția 2019 este axat pe obținerea unor produse finale, evaluarea pierde din
caracterul individual și devine o parte indispensabilă a procesului de învățare. Elementele de evaluare seregăsesc în toate activitățile didactice care au loc în sala de clasă, iar uneori, datorită noilor modele
educaționale, și în afara ei. Astfel, evaluarea devine o apreciere, ca emitere de judecăți de valoare despre
ceea ce a învățat și cum a învățat elevul, pe baza unor criterii precise, bine stabilite anterior. Prin urmare,modelele de evaluare urmează să fie adaptate la strategiile didactice utilizate de fiecare cadru didactic.
În concluzie, evaluarea modernă: are un caracter formativ, de apreciere în baza unor criterii bine
determinate (standarde); se încadrează organic în activitățile de învățare și elaborare a produselor
educaționale, accentuând centrarea pe elev.
Se evidenţiază următoarele tipuri de evaluare, aplicabile în procesul educaţional la matematică laetapa actuală:a) evaluarea iniţială (prognostică);b) evaluarea curentă (formativă);c) evaluarea finală (sumativă).
În contextul formării competenţelor prioritară este evaluarea curentă/formativă.
În activitatea evaluativă profesorul se va ghida de principiile evaluării rezultatelor şcolare la
Informatică şi cerinţele moderne referitoare la organizarea şi desfăşurarea acţiunilor evaluate, inclusiv
stipulate în curriculum la rubrica V. Repere metodologice de predare-învățare-evaluare.
Pentru evaluarea formativă, se va opta pentru testarea asistată de calculator.
Produse software de testare la calculator: Kahoot, Teleskope, Hot Potatoes, Question Mark,
Random Test Generator Pro, HostedTest.com, Online Quiz Creator, EasyTestMaker, Menti.com(Mentimeter https://www.mentimeter.com/) etc.
16

Cadrele didactice și manageriale vor conștientiza că, se evaluează nu comptența, ci nivelul dedezvoltare a acesteia, de stăpânire a acesteia de către elev. Competența se manifestă prin acțiune și sematerializează în produse. Se evaluează produsul obținut (testul rezolvat, proiectul elaborat, problema
rezolvată etc.).
V. Sugestii privind formarea la elevi în cadrul orelor de Informatică acomportamentului responsabil faţă de viaţa şi securitatea personală şi a celor din jur
La fiecare început de an şcolar, cadrele didactice de informatică, vor instrui elevii cu privire lanormele de securitate şi protecţie a muncii, pentru buna desfăşurare şi în condiţii de siguranţă a orelor înlaboratorul de informatică. Vor informa elevii asupra accidentelor care se pot produce şi asupra moduluide acordare a primului ajutor acolo unde este cazul.
Profesorii care răspund de laboratoarele respective vor avea registre cu semnăturile elevilor care
au luat cunoştinţă de regulile tehnicii securităţii și de conduită în laboratorul de informatică, după modelulde mai jos:
INSTRUCTAJ PRIVIND REGULILE TEHNICII SECURITĂŢII ȘI DE CONDUITĂ ÎN
LABORATORUL DE INFORMATICĂTABEL NOMINAL AL ELEVILOR CLASEI a ____, a.s. ______/_______
Nr.
d/o

Numele,prenumeleelevuluiData
instructajului

Numele, prenumele
profesorului care arealizat instructajulSemnătura
elevuluiSemnăturaprofesorului

De asemenea, în fiecare laborator de informatică vor fi afişate, la un loc vizibil, Regulile tehnicii
securităţii şi conduită în laboratorul de informatică.
În contextul formării la elevi a competențelor transversale/transdisciplinare, în baza principiului deintegrare, în cadrul studierii disciplinei Informatica, paralel cu predarea conţinuturilor sau în cadrul
realizării unor proiecte, a sarcinilor independente, elevilor, de asemenea, li se vor forma atitudini șideprinderi de comportament responsabil în vederea prevenirii unor situații de risc (electrocutare,incendii, cutremure, situații accidentare ș.a.), promovării siguranţei în utilizarea tehnologiilor, navigării
pe internet, prevenirii producerii accidentelor în viaţa de zi cu zi etc., precum şi regulile de acordare aprimului ajutor în caz de electrocutare, intoxicație cu fum, accidentare ș.a.
Astfel, în scopul formării la elevi a competenței de protecție a propriei persoane și a altor persoane
aflate în pericol, profesorii vor explora oportunitățile oferite de curriculumul la disciplina Informatică.
Un alt aspect al securităţii personale este şi utilizarea responsabilă şi conştientă a calculatorului, în
special a serviciilor oferite de Internet.
În scopul informării şi promovării unui comportament sigur al elevilor în mediul virtual se vor
utiliza şi pot fe recomandate cadrelor didactice, elevilor şi părinţilor resursele disponibile pe
http://www.siguronline.md/ , http://www.sigur.info/ , etc.
În scopul promovării utilizării tehnologiei on-line şi a telefoniei mobile de către elevi în modresponsabil, atenţionării faţă de pericolele navigării pe Internet nesupravegeaţi de adulţi cât şi despre
plasarea datelor personale pe diferite pagini Web, anual, în toate instituțiile de învățământ preuniversitar,17în luna octombie va fi desfășurat Lunarul Securității Cibernetice, iar în luna februarie va fi marcată
Ziua Siguranţei pe Internet, care este un eveniment de anvergură europeană, sub egida reţelei europene"INSAFE" - European Safer Internet Network, în cadrul programului Safer Internet Plus al Comisiei
Europene.
Acestea vor include activităţi de informare pentru elevi, părinţi, cadre didactice, în cadrul cărora
vor fi prezentate filmuleţe, clipuri tematice având ca subiecte: riscurile utilizării internetului prin postareade fotografii personale, a datelor de identificare (date cu character personal), a adresei de domiciliu,
relatarea relaţiilor din cadrul familiei, nevoia de bani, ameninţarea sau hărţuirea copiilor de către persoane
necunoscute, etc.
Pentru propmovarea unui Internet sigur și pentru informarea elevilor și cadrelor didactice învederea securității cibernetice, pot fi utlizate resursele elaborate de Centrul de Guvernare Electronică:Securitatea cibernetică pe înţelesul copiilor (https://www.youtube.com/watch?v=-m_oZCz2rRc),
Securitate cibernetică (https://www.youtube.com/watch?v=1Vnv3VJPIvY), etc. De asemenea, pot fi
utilizate materialele elaborate de Centrul pentru combaterea crimelor informatice al InspectoratuluiNaţional de Investigaţii al Inspectoratului General al Poliţiei de pe adresa
https://drive.google.com/drive/folders/0B5ipVyMAH22IflVkX1ppWUlVYWhLb1JQdUt5WUtQU2V
TU2FLVC1fYVRkMUVJRUNMVXNHcTQ
Totodată, de pe site-ul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării pot fi descărcate și utilizate
Ghidul pentru protecția copiilor în mediul online, Ghidul de utilizare a Internetului și Ghidul drepturilor
omului pentru utilizatorii de internet (https://mecc.gov.md/ro/content/sigurantacopiilor-internet)
În scopul colaborării, la nivel de instituţie, pot fi invitaţi reprezentanţi ai Centrului pentru
Combaterea Crimelor Informatice, Ministerului Economiei și Infrastructurii, Centrului de Guvernare
Electronică, Direcţia Securitate Publică al IGP, reprezentanți ai organizațiilor obștești active în domeniul
protecției drepturilor copilului în spațiile virtuale, precum și reprezentanţi ai companiilor furnizoare deservicii Internet etc.
VI.
Disciplinele opţionaleÎn urma identificării intereselor elevilor și în conformitate cu specificul comunității se propun oreopţionale. Ministerul Educației, Culturii și Cercetării propune o listă orientativă de discipline opţionale
pentru care pot opta instituţiile de învăţământ, dar, totodată, acestea au posibilitatea de a propune elevilor
și alte discipline opţionale, în condiția respectării ponderii din cota disciplinelor opționale și ametodologiei existente descrise în Planul-cadru.
Lista propusă de discipline opționale:
1. Informatica (clasele II-IV)
2. Informatica (clasele V-VI)
3. Tehnologia Informaţiei şi a Comunicaţiilor (clasele VIII-XII)
4. Robotica (clasele III-XII)
5. Administrarea calculatoarelor şi a reţelelor (clasele X-XI)
Pentru toate aceste discipline opţionale sunt elaborate curricula aprobate de Ministerul Educaţiei,Culturii și Cercetării și care pot fi accesate pe adresa https://mecc.gov.md/ro/content/invatamint-general,rubrica Curricula, sau pe adresa http://ctice.md/.
Disciplinele opționale sau curriculumul la decizia școlii oferă posibilitate școlii să-și contureze oidentitate proprie ținând seama de interesele elevilor și de realitățile concrete a fiecărei clase. Orele
18opționale trebuie să răspundă dorințelor elevilor și să fie alese de către aceștia prin prisma intereselor lor
de cunoaștere, oferindu-le oportunități de a alege domeniul în care doresc să-și dezvolte deprinderi și
capacități și să-și contureze propriul sistem de atitudini și valori, și nu impuse după alte criterii.
În scopul asigurării unei concepţii unitare în dezvoltarea curriculumului pentru disciplineleopţionale pot fi utilizate Reperele conceptuale ale proiectării Curriculumului pentru disciplineleopţionale, aprobate la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum (Ordinul ME nr. 265 din 28 aprilie
2017)
https://mecc.gov.md/sites/default/files/repere_conceptuale_privind_elaborarea_curricumului_la_disciplinele_optionale_0.pdf
VII.
Performarea măiestriei pedagogice
I.Bontaș descrie măiestira pedagogică prin capacitatea profesorului de a gândi, proiecta, organiza și
conduce în spirit creator și cu mare eficiență procesul de instruire și educație.
În scopul performării măiestriei pedagogice, cadrele didactice de la disciplina Informatică și TIC vor
identifica și valorifica diverse oportunități, printre care: Participarea la stagiile de formare profesională continuă din cadrul Centrului Tehnologii
Informaţionale şi Comunicaţionale în Educaţie, Institutului de Științe ale Educației, al Centrelor deformare profesională continue licențiate.
 Implicarea în diverse seminare tematice ale profesorilor de Informatică, conferințe, ateliere
specializate etc. la nivel local, național sau internațional.
 Organizarea în cadrul activităţii comisiei metodice (catedrei) a schimbului de experienţă între
cadrele didactice pe parcursul anului de învăţământ, având ca obiectiv perfecţionarea măiestriei
pedagogice.
 În scopul autoperfecţionării, cadrele didactice sunt încurajate să aplice la cursurile online, oferite
gratuit de diverşi parteneri educaţionali, proiecte educaţionale naţionale şi internaţionale. Acesteaoferă oportunităţi de a afla inovaţiile din domeniu, de a se dezvolta profesional, colabora şi împărtăşi
experienţa cu alte cadre didactice. De exemplu:
 Clasa viitorului https://www.clasaviitorului.md/
 Coursera - https://www.coursera.org/
 European Schoolnet Academy - http://www.europeanschoolnetacademy.eu/home
 Intel Teach - http://www.intel.com/content/www/us/en/education/k12/teach-elements.html
 Opentostudy https://www.open2study.com/
etc.
VIII. Asigurarea didactică
În scopul realizării cerinţelor curriculare, profesorul va utiliza în clasă manualele
aprobate/recomandate de Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării, precum și alte resurse ce se referă
la conținuturile noi. Varianta electronica a manualelor școlare poate fi accesată de pe site-ul CTICE
http://ctice.gov.md/manuale-scolare/
Lista completă a manualelor școlare și a ghidurilor este descrisă în ediția 2018 a Reperelor
metodologice la disciplina Informatică.
Pentru predarea conținuturilor din clasa a VII-a și a X-a, conform Curriculumului la disciplina
Informatică (2019), pe lângă manualele școalre actuale, se pot utiliza și alte resurse gratuite, disponibile:
 Siguranța în Internet. Săpațiul virtual. https://mecc.gov.md/ro/content/siguranta-copiilorinternet, https://siguronline.md/rom/educatori/resurse-didactice19 Platforma de învăţământ online Khan Academy https://www.khanacademy.org/
 Alte resurse informaționale: http://ctice.md/lectii_suport/ http://ctice.md/ctice2013/?page_id=1278
 http://www.ctice.md/ctice2013/?p=2092
 http://www.ctice.md/ctice2013/?page_id=187
 http://www.ctice.md/Teste-07/Index.htm
 School Education Gateway - comunitate on-line pentru învățământul școlar. Conține materiale
didacticeși
tutoriale
care
pot
fi
folosite
directlaclasă
https://www.schooleducationgateway.eu/ro/pub/index.htm
 Limbajul de programare C/C++ se poate utiliza folosind un mediu de dezvoltare al programelor
scrise cu ajutorul limbajului c/C++ (Code Blocks, MinGW, Borland C++, Dev C++)
https://desprecpp.wordpress.com/codeblocks/ sau folosind compilatorul online de pe adresa
https://www.tutorialspoint.com/codingground.htm
Materiale utile cadrului didactic cu referire la Limbajul de programare C/C++ pot fi accesate laadresa http://www.cplusplus.com/
 IDE pentru Python cu interpretorul incorporat se poate descărca de la adresa:
https://www.python.org/downloads/
Documentații ample se pot descărca de la adresele: https://www.python.org/doc/,
http://py4school.rosedu.org/wiki/ sau https://opentechschool.github.io/python-beginners/ro/index.html

Surse bibliografice suplimentare:
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.

Braicov A. Limbajul HTML. Prut Internaţional, Chişinău, 2008.
Botoşanu M., Sacara A., Covalenco I., Zavadschi V. Informatică. Manual pentru clasa a 12-a.
Epigraf, Chişinău, 2008.
Corlat S., Ivanov L. Calcul numeric. Curs de lecţii la Informatică pentru clasa a XII-a. Chişinău,CCRE Presa, 2004.
Sacara A., Informatica. Culegere de probleme pentru clasele a IX-a - a XII-a, Editura Epigraf,Chişinău, 2012
Masalagiu C., Asiminoaiei I. Didactica predării informaticii. Iaşi, Editura Polirom, 2004.
Gîrlă L., Negreanu Maior A., Pintea A. Informatică pentru grupele de performanţă. Gimnaziu.
Editura Dacia Educaţional, Cluj-Napoca, 2004.
Emanuela Cerchez, Marinel Șerban Programarea în limbajul C/C++ pentru liceu.
A. Braicov, S. Gîncu. Borland C++Builder. Ghid de iniţiere. „Tipografia centrală”, 2009
D. Logofătu. C++. Probleme rezolvate şi algoritmi. Editura POLIROM, 2001.
Angela PRISACARU, consultant principal, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei Culturii și Cercetării, grad didactic superior
Ludmila GREMALSCHI, șef secţie Tehnologii Informaţionale,
Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei
Irina CIOBANU, director adjunct, Centrul Tehnologii Informaţionaleşi Comunicaţionale în Educaţie
20