Anexă la ordinul ME
nr 253 din 26 aprilie 2017

REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUIEDUCAȚIONAL LA DISCIPLINA
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ (șc. națională) ÎN ANUL DE STUDII 2017 - 2018PRELIMINARII

Disciplinele

Limba și literatura română și Literatura universală au o ponderea

apreciabilă în procesul formării profilului intelectual - moral al absolventului. În conformitate
cu prevederile Codul Educației al Republicii Moldova, competența-cheie de comunicare în
limba română este definitorie pentru finalitatea procesului educațional. Poziția privilegiată adisciplinei Limba și literatura română, în calitatea ei de limbă de predare (art. 10), și
dominanta civică, pe care o valorifică plenar, constituie un imbold indiscutabil pentru
asumarea conștientă a rolului de model pedagogic de către fiecare cadru didactic.
CADRU NORMATIV DE ORGANIZARE A PROCESULUI EDUCAȚIONAL

Documentele de tip reglator, în baza cărora se va organiza procesul educațional Limba și
literatura română și Literatura universală, în anul de studii 2017-2018, sunt:

Codul Educației al Republicii Moldova. Chișinău, 2014, nr. 152 din 17.07.2014.
Publicat în Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 319-324, art. nr. 634 din
24.10.2014.
Cadrul de referință al Curriculumului Național, 2017;
Curriculumul școlar pentru disciplina Limba și literatura română, clasele a V-a - a IX-a
(aprobat prin ordinul ME nr. 244 din 27 aprilie 2010);



Limba și literatura română, Curriculum pentru clasele a X-a și a XII-a (aprobat prin
ordinul ME nr. 244 din 27 aprilie 2010);



Literatura universală, Curriculum pentru clasele a X-a - a XII-a (aprobat prin ordinul
ME nr. 244 din 27 aprilie 2010);

Planul-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial și liceal anul de studii 2017 – 2018(aprobat prin ordinul ME nr.180 din 29 martie 2017);1

Limba și literatura română, ghiduri de implementare a curriculumului modernizat(2011);



Literatura universală, ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta
liceală (2010);

Standardelor de eficienţă a învăţării Limbii și literaturii române (2012);



Referențialul de evaluare la limba și literatura română din perspectiva formării
competențelor (2014);Limba și literatura română, programa pentru examenul de Bacalaureat (aprobată prin
ordinul ME 1042 din 27 decembrie 2012);



Ordinului Ministerului Educației nr. 872 din 17 octombrie 2016 cu privire la punerea înaplicare a Hotărârii Consiliului Suprem pentru Știință și Dezvoltare Tehnologică nr. 167
din 07.07.2016 și nr. 205 din 25.07.2016 cu privire la aprobarea recomandărilor deaplicare a normelor ortografice de scriere a lui â și sunt în limba română;

Dispoziția nr. 624 din 21 noiembrie 2016 cu privire la punerea în aplicare a ordinului
Ministerului Educației nr. 872 din 17 octombrie 2016;

Regulamentul-tip de organizare și funcționare a instituțiilor de învățământ primar și
secundar, ciclul I și II (ord. ME nr. 235 din 25 martie 2016);

Regulamentul de evaluare și notare a rezultatelor școlare, promovare și absolvire înînvățământul primar și secundar (ord. nr. 638 din 30 iunie 2016).

ASIGURAREA CONTINUITĂȚII IMPLEMENTĂRII NOILOR RECOMANDĂRI ORTOGRAFICENumărul de ore alocat pentru disciplinele Limba și literatura română și Literatura
universală este în strictă conformitate cu prevederile Planului-cadru pentru învăţământul
primar, gimnazial și liceal anul de studii 2017 – 2018.
Prioritar este actualizarea prevederile dispoziției nr. 624 din 21 noiembrie 2016 cu privire la
punerea în aplicare a ordinului Ministerului Educației nr. 872 din 17 octombrie 2016 cu
privire la punerea în aplicare a Hotărârii Consiliului Suprem pentru Știință și Dezvoltare
Tehnologică nr. 167 din 07.07.2016 și nr. 205 din 25.07.2016 cu privire la aprobarea
recomandărilor de aplicare a normelor ortografice de scriere a lui â și sunt. Reiterăm faptul
că perioada de tranziție stabilită este 17 octombrie 2016 – 31 decembrie 2017. Prin urmare,pe parcursul anului 2017 – 2018, va fi consolidat demersul didactic în vederea asigurării unor
cerințe unice de aplicare a normelor ortografice la toate disciplinele școlare.
2

Limba și literatura române are un statut privilegiat – este disciplina de școlarizare careasigură „pre-achizițiile” necesare pentru celelalte discipline școlare. În acest context, este
firesc ca anume profesorilor Comisiei metodice republicane de Limba și literatura română leva reveni responsabilitatea de a se implica, a promova și a asigura continuitatea implementării
cu succes a modificărilor ortografice, în contextul înțelegerii asumate de către societate afenomenului lingvistic.
După caz, Organele locale de specialitate în domeniul învățământului vor acorda
asistența metodologică necesară în procesul instruirii, în cascadă, a profesorilor de limba și
literatura română, precum și a profesorilor de la alte comisii metodice, monitorizând calitatea
implementării în sistemul de învățământ a recomandărilor de aplicare a normelor ortografice.
DOMINANTA CURRICULARĂ

Până la realizarea noii reforme curriculare, profesorul va continua implementarea
curriculumului modernizat (2010) la disciplinele Limba și literatura română și Literatura
universală. Astfel, centrarea demersului educațional pe formarea/dezvoltarea competențelor
constituie axa de care se va ghida profesorul în proiectarea/realizarea parcursului didactic.
Viziunea abordată va urmări atingerea standardelor de eficiență a învățării la disciplină, încorespundere cu cele trei domenii definitorii: Domeniul textul literar și nonliterar, Domeniul
Practica rațională și funcțională a limbii, Domeniul Cultura comunicării. Domeniile deformare a competenţelor se vor

realiza gradual, pe cicluri de școlaritate, fiind axat peconceptul Educație Bazată pe Calitate.
TEMA DE CERCETARE ȘI APLICARE

Paradigma modernă a educației solicită o viziune holistică asupra procesului
educațional, prin identificarea elementelor transferabile din cadrul mai multor disciplineșcolare. Abordarea transdisciplinară implică interpătrunderea mai multor discipline, sub forma
integrării curriculare. Aceasta este o premisă a „învățării în societatea cunoașterii”, care-lpregătește pe elev pentru contexte reale, orientându-l spre aspectele relevante ale vieții
cotidiene. Așa de exemplu, competențele de comunicare în limba română contribui la inserția
profesională a viitorului absolvent și constituie un instrumentul de învățare pe tot parcursulvieții.
Pornind de la necesitățile de formare ale tinerilor și în vederea asigurării unei viziuniîmpărtășite a tuturor profesorilor în raport cu prioritățile pe care ni le propunem, precum și acorelării dominantei didactico-metodice cu prevederilor Codului Educației, în perspectiva
3

asigurării unui proces de învățare centrat pe necesitățile de formare ale elevului, propunem
următoarea temă de cercetare și aplicare pentru anul școlar 2017-2018:„Formarea competențelor transdisciplinare în cadrul ariei Limbă și comunicare.
Strategii didactice de integrare a competențelor elevului: Proiectul educațional.”
Teme pentru extensiune:„Formarea vorbitorului cult de limba română”„Lecția de tip atelier”.
În vederea fortificării perspectivei acționale în procesul predării, responsabilii delimba și literatura română și literatura universală din cadrul OLSDI vor asigura valorificarea
temei de cercetare și aplicare prin:

Familiarizarea profesorilor cu prevederile reperelor metodologice la disciplină;

Diseminarea și argumentarea, în cascadă, a temei de cercetare și aplicare;Livrarea aspectului metodico-științific - consultanță și organizare de seminare tematice(în anexa 3 este propusă o listă de bibliografie recomandată).
Totodată, în conformitate prevederile articolul 85 din Regulamentul-tip de organizareși funcționare a instituțiilor de învățământ primar și secundar, ciclul I și II, cu privire laatribuțiile Comisiei metodice la nivelul instituției școlare, se va urmări:Elaborarea unui plan de activitate în vederea valorificării temei de cercetare și aplicare(parte a Planului de activitate al comisiei metodice);Implementarea aspectelor teoretico-metodice a temei de cercetare și aplicare în cadrul
orelor;

Diseminarea experiențelor avansate și a modelelor practice de punere în aplicare a temeide cercetare prin publicarea buletinelor școlare și/sau a articolelor de specialitate.

STRATEGIA DE PROIECTARE

Toate recomandările specificate conform reperelor metodologice din anul precedentsunt valabile, inclusiv lista manualelor școlare aprobate de către Ministerul Educației. În
procesul de elaborare a proiectării de lungă durată, profesorul se va conduce dedocumentele oficiale (Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal pentru
anul de studii 2017-2018, Curriculumul la limba străină, 2010) și concepția educațională adisciplinei. Va discrimina elementele obligatorii de cele opţionale: conținuturile curriculare
sunt obligatorii pentru studiu. Alegerea motivată a textului și distribuirea judicioasă atimpului este la discreția profesorului.
4Se solicită, în continuare, proiectarea demersului educațional pe unități de învățare
care permit abordarea didactică holistică a demersului educațional. În acest sens, cadrul
didactic are libertatea de a opta pentru unul dintre modele recunoscute din literatura despecialitate, respectând principii directorii din variantele propuse:
Varianta 1(Cartaleanu T., Cosovan O., Zgardan-Crudu A., Bolocan V., Suff E., Şişcanu-Boz O.
Designul lecţiei de limbă şi literatură română (2014)
Data

Unitatea
didactică

Competențe

Tema lecției

Note

specifice

Varianta 2
Data

Unitatea

Competențe Tema
specificeActivitatealecțieidepredare/învățare

Activitatea

Note

de
evaluareÎn corespundere cu prevederile Dispoziției nr. 624 din 21 noiembrie 2016 cu privire la
punerea în aplicare a ordinului Ministerului Educației nr. 872 din 17 octombrie 2016, se
recomandă, la necesitate, introducerea unei unități de conținut în proiectarea de lungă durată
la limba și literatura română, dedicată consolidării cunoștințelor elevilor despre modificările
din ortografia limbii române contemporane. Totodată, în cadrul fiecărei unități didactice vor fi
proiectate lecțiile de tip atelier. Profesorul va avea grijă să alterneze formele lecțiilor de tip
atelier pentru fiecare unitate de învățare. În dependență de obiectivele propuse, pentru
realizarea calitativă atelierelor (de scriere, de lectură, de discuție) profesorul poate aloca 2lecții consecutiv la nivel de unitate didactică.
Proiectarea activității didactice va respecta principiul învățării centrate pe elev. În acest
context, valorificarea temei de cercetare și aplicare oferă cadrului didactic oportunitateacreării situațiilor interactive și motivante pentru comunicarea și interacțiunea dintre elevi lanivel de clasă, de instituție și chiar cu elevi din alte orașe și țări. Utilizarea metodei
5proiectului în cadrul lecției presupune respectarea mai multor etape, în dependență de tipul
de proiect realizat (vezi anexa 1). În linii generale, există câteva etape comune: enunțarea
temei, stabilirea sarcinilor de învățare, specificului parametrilor produsului așteptat; delegarea
rolurilor în cadrul echipei (pentru proiectul de grup), repartizarea sarcinilor membrilor
grupului; stabilirea agendei de lucru (cu specificarea termenilor de lucru),

identificarea

resurselor și a partenerilor (exemplu: familia, profesori de la alte discipline școlare etc.),
stabilirea metodelor de cercetare, elaborarea proiectului, prezentarea proiectului. De exemplu,
profesorul poate propune elevilor să realizeze, în cadrul unui proiect, un reportaje tematice. Înacest caz, în dependență de formatul propus, prin realizarea acestui proiect se vor valorifica
competențe de la varia discipline școlare: geografie, istorie, biologie, informatică, angajând și
elemente din educația pentru media și exersându-se, la modul practic, limbajul specificstilului publicistic etc.
INSTRUMENTARUL DIDACTIC

Selectarea resursele procedurale este o prerogativă a cadrului didactic prin care acesta
își confirmă măiestria profesională. Recomandăm utilizarea judicioasă, dar și creativă astrategiilor didactice, în mod special, a tehnicilor și metodelor didactice care stimulează
dezvoltarea gândirii critice a elevilor. Se vor utiliza în mod asumat și responsabil tehnologiile
informaționale, inclusiv instrumentele Web 2.0 care oferă multiple oportunități de formare acompetenței-cheie de comunicare. Utilizarea instrumentelor digitale implică condiția ca
instituția de învățământ să dețină mai multe tipuri de resurse materiale (tablă interactivă,computer conectat la Internet etc.), dar și umane (cadre didactice formate).
Utilizarea suporturilor audio-vizuale facilitează procesul de dezvoltare a unor parametri depronunție corectă în limba română, de aceea se va încuraja vizionarea la domiciliu a varia
emisiuni cognitive, filme artistice și documentare, spectacole etc., corelate conținuturilor
educaționale și realizate în limba literară. Precizăm că la utilizarea surselor digitale, a siteurilor didactice, profesorul va ține cont de faptul că accesarea acestora este posibilă dacăexistă opțiunea open source.
Lectura suplimentară constituie un element important în procesul formării
personalității copilului. În corespundere cu principiul autonomiei implicării active a elevilor,
precum și a principiului valoric, profesorul va decide împreună cu elevii titlurile de carte
pentru lectură. Oferta de lectură suplimentară pentru vacanță va fi selectată judicios, încorespundere cu particularitățile de vârstă ale elevilor. Se va renunța la solicitarea lecturii în
6baza unor liste „kilometrice”. Se va preciza lista lecturilor obligatorii: în medie câte 3-4 titluri,fără a suprasolicita elevul.
În vederea formării unei atitudini pro-active a elevului față de lectură, recomandăm
realizarea creativă a lecțiilor de tip atelier de lectură. Totodată, o tehnică de lucru motivantă
și modernă, care permite o comunicare deschisă și sentimentul plenar al libertăți în
configurarea complexei relații autor-cititor-carte este Conferința de lectură (vezi T.
Cartaleanu. Expunerea: exersare şi evaluare, pag. 47).
LITERATURA UNIVERSALĂ

Disciplina Literatura universală urmărește obiectivul major de conștientizare și
formare a elevilor vare studiază la profilul umanist a ideii de canon literar. Finalitatea, dincolo
de pregnantul deziderat de a forma cultura literar-artistică și valorică a elevului, prin prisma
patrimoniului literar universal, vizează, în ultima instanță, orientarea acestuia spre înțelegerea
fenomenului cultural românesc în contextul Literaturii Lumii.
În corelație cu tema de cercetare și aplicare propusă și în perspectiva valorificării aspectului
formativ în procesul predării Literaturii universale, se impune mutarea progresivă de accentde la abordarea interdisciplinară (Limba și literatura română – Literatura universală) spredimensiunea transdisciplinară. Premisa e dictată de noua paradigmă a educației și de faptul că
textul literar și nonliterar oferă multiple oportunități pentru stabilirea de conexiuni cu
disciplinele din alte arii curriculare: istoria, geografia, informatica, educația muzicală etc.,
precum și a unor domenii conexe: psihologia, cinematografia sau arhitectura ș.a. ( Notă: A se
consulta Ghidul de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală pentru
disciplina literatura universală, în care pot fi consultate mai multe modele de elaborare aproiectelor de grup (pag. 36).
Strategia și instrumentarul didactic utilizat sunt similare disciplinei Limba și literaturaromână. În clasa a X-a, în procesul de studiere a literaturii universale, volumul de informație acelor 6 conținuturi integratoare, specificate conform curriculumului, este mare în raport cunumărul de ore alocat. În acest context, există riscul ca demersul didactic să valorifice
preponderent dominanta informativă. Specificăm că nu este necesar să „galopăm” toateconținuturile din manual. Este important să-l ajutăm pe elev să-și organizeze logicconținuturile, ca să înțeleagă fenomenul literar universal în perspectivă diacronică și
sincronică. În acest sens, se recomandă a aplica la clasă diferite scheme de organizare aconținuturilor precum harta cognitivă, diagrama Fishbone („Osul de pește”) etc. Pe durata
7unui an, se vor realiza 2 evaluări scrise, 1 evaluare orală și una practică. Evaluările orală,de exemplu, pentru produsul discursul-pledoarie sau prezentarea de carte, va fi însoțită degrila de (auto)evaluare, iar evaluarea practică, de exemplu, pentru produsul posterul sau
colajul, va fi însoțită de un algoritm de lucru agreat (vezi anexa 2). Totodată, specificăm
faptul că, în calitate de evaluare sumativă, poate fi evaluat portofoliul elevului, prin care vom
putea urmări dinamica rezultatelor elevului și vom putem evalua tridimensional succesul
acestuia: dominanta scriere-lectură, dominanta practică și dominanta orală (prezentarea
produsului).
DISCIPLINELE OPȚIONALE

Finalitatea curricula pentru disciplinele opționale este de a extinde cadrul de ofertare
al Curricumului Național, prin deschidere în raport cu interesele, cerințele educaționale șipotențialul fiecărui elev. Disciplinele opționale reprezintă componenta flexibilă a Planuluicadru și au scopul de a contribui la formarea competențelor transversale ale elevilor. Acestea
sunt aprobate de către Ministerul Educației conform procedurii prestabilite. Lista disciplineloropționale este disponibilă pe site-ul ME și poate fi accesată în subdirectoriul CURRICULUM.
În anul 2017, pentru ciclul gimnazial a fost aprobat, prin ordinul nr. 265 din 28 aprilie 2017
Curriculum pentru disciplina opțională „Lectură pentru ghidare în carieră”.
Precizăm că disciplinele opționale pot fi realizate în clase sau în grupe a câte cel puțin
12 elevi în mediul rural și 15 elevi în mediul urban. La nivel managerial, procesul de selectare
a disciplinelor opționale se realizează în conformitate cu prevederile Planul-cadru pentruînvăţământul primar, gimnazial și liceal în anul de studii 2017 – 2018.
Se va urmări ca disciplinele opționale să fie integrate în orarul de bază, fiind specificate
conform titulaturii aprobate oficial de Ministerul Educației. Precizăm că disciplina opțională
nu constituie pregătire pentru disciplinele de examen, chiar dacă, conform Repere teoretice şi
metodologice pentru disciplinele opționale, unul dintre cele 4 tipuri de curicula opționale estecel de aprofundare. Proiectarea demersului didactic pentru disciplina opțională
(proiectarea de lungă durată și proiectarea pe unității de învățare) se realizează în conformitate
cu cerințele generale de proiectare pentru disciplina Limba și literatura română.
EVALUAREA

Evaluare este o componentă esențială a procesului educațional. Aceasta contribuie, înprimul rând, la conștientizarea de către fiecare copil a progresului personal. În corelație cu
8principiile docimologiei moderne, evaluarea nu poate constitui un factor de impunere și
control – finalitatea acesteia fiind succesul copilului și generarea sentimentului de satisfacție
și bucuria învățării. Prevederile cu privire la normele obligatorii de evaluare a rezultatelorînvățării sunt stipulate în Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor școlare,
promovarea și absolvirea în învățământul primar și secundar (ord. ME nr. 638 din 30 iunie
2016). Conform prevederilor Planului-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial și liceal
în anul de studii 2017 – 2018, orarul evaluărilor sumative la disciplinele școlare se va elabora
astfel, încât numărul de probe de evaluare la o clasă să nu depășească o disciplină pe zi și trei
discipline pe săptămână. La finele semestrelor, în ciclul liceal, la disciplinele la care suntadministrate teze semestriale, conform ordinului Ministerului Educației, pentru a evita
suprasolicitarea elevilor, nu vor fi desfășurate și lucrări de evaluare sumativă.
Evaluarea se va axa pe sarcini autentice, care valorifică situații din viața elevului,corelate perspectivei de integrare sociolingvistică a acestuia în comunitate. Totodată, în cadrul
evaluării continue vor fi exersate diferite algoritme de lucru pe care, ulterior, le vom propune
la clasă pentru evaluarea sumativă. Este obligatoriu ca fiecare unitate de învățare să sefinalizeze cu lecția de evaluare care va fi urmată de lecția de analiză a probei de evaluare(fixate în proiectarea de lungă durată, proiectarea unității de învățare și în catalogul școlar).
Lecției de evaluare i se alocă o oră academică. Evaluarea sumativă la sfârșitul semestrului
poate fi desfășurată pe durata a două lecții.
Formele de evaluare vor fi diferite. Pe parcursul fiecărui semestru se vor desfășura
evaluări scrise (teste complex, compuneri de diferit tip, dictări, dictări cu sarcini, rezumatul
de text, eseul etc.), evaluări orale (povestirea, dialogul și monologul tematic, discursul,
interviul etc.) și evaluări practice. Anual se recomandă a fi desfășurate 2 evaluări practice(vezi anexa 2) și 4 evaluări orale (dintre care, expunerea orală să fie practicată, cel puțin
o dată în semestru). Ponderea evaluărilor orale este dictată de contextual specific de formare
a competenței de comunicare în limba română. Abilitatea de a putea recepta și media mesajele
orale în varia situații de comunicare lingvistică, adaptându-se mediului și demonstrândcompetențe socioculturale este esențială profilului absolventului sistemului de învățământ,specificate și prin Standardele de eficiență a învățării. Se recomandă ca profesorul sămonitorizeze succesul școlar al elevului în portofoliu de evaluare al clasei în care se vor
aduna, periodic, grile de evaluare pe anumite competenţe, diagrame, fişe de observare, teste,probe etc., diverse materiale ce dovedesc performanţele şcolare ale elevilor.
Este important să orientăm elevul spre activități de autoevaluare și evaluare reciprocă.
În acest caz, pot fi aplicate metode prin care implicăm elevii în evaluarea produselor (de9exemplu, Turul galeriei). Acest exercițiu contribuie la responsabilizarea elevului, în special,dacă profesorul elaborează în colaborare cu elevii grilele de evaluare. La toate treptele deșcolaritate, recomandăm realizarea dictărilor de cuvinte și a dictărilor de sintagme cu
valorificarea unor ortograme mai dificile pentru unii elevi. Selecția cuvintelor va fi realizată
în baza unui criteriu, de exemplu, gramatical sau comunitatea semantică.
TEMA PENTRU ACASĂ

Tema pentru acasă asigură realizarea etapei de extindere în procesul demersului
educațional. Aceasta nu trebuie să devină un instrument de suprasolicitare a elevului princonstrângere, rutină și plictis. Este indiscutabil faptul că tema pentru acasă poate constitui un
exercițiu eficient de asigurare a consolidării procesului de receptare și interiorizare a unorconținuturi. În mod special, este necesară exersarea în vederea formării competenței
lingvistice a elevului (asigurarea feed-back-ului )Totodată, conform specificărilor din Planul-cadru pentru învăţământul primar,
gimnazial și liceal anul de studii 2017 – 2018, volumul zilnic al temelor pentru acasă nu
trebuie să depășească numărul de ore recomandat: pentru clasa I - 1 oră, pentru clasa a II-a –1,5 ore, pentru clasele a III-IV-a – 2 ore, pentru clasele V-VII –2,5 3 ore şi în clasele VIII-XII– 4 ore. În consecință, profesorul trebuie să demonstreze flexibilitate și creativitate atunci
când propune tema pentru acasă. Profesorul de limba și literatura română va respecta
prevederile curriculare cu privire la eșalonarea pe clase a volumului și a tipului de texte
recomandate pentru memorare.
În contextul implementării temei de cercetare și aplicare, recomandăm realizarea
proiectelor educaționale individuale, în perechi sau în grup, valorificându-se conținuturile
specifice disciplinei, în corespundere cu strategia didactică personalizată și originală aprofesorului la clasă. În acest caz, profesorul va evalua un produs complex, realizat pe durata
cel puțin a unei săptămâni de lucru. Sarcinile de proiect se vor axa pe investigație
colaborativă, probleme interesante din realitatea cotidiană a elevului. În perioada de realizare
a proiectului, profesorul nu va solicită elevilor realizarea altor teme pentru acasă. Totodată,se recomandă, pe durata unei unități de învățare, să solicităm elevului doar un item de tip
eseu (eseu meditativ, eseu argumentativ, eseu structurat etc.) care solicită timp și efortsusținut din partea elevului.

10ASIGURAREA CONDIȚIILOR DE ACCES

În vederea reintegrării rapide și eficiente, o atenție sporită va fi acordată copiilor din
diasporă, reîntorși de peste hotare. Formarea competențelor de comunicare în limba română
este prima condiție care asigură integrarea copilului, de aceea profesorii vor manifesta o
atitudine responsabilă. În acest caz, instituția nu va condiția instituționalizarea copilului, iarșeful comisiei metodice Limba și literatura română va monitoriza procesul de realizare aplanului individual de studiere a conținuturilor curriculare conform Planul-cadru pentruînvăţământul primar, gimnazial și liceal anul de studii 2017 – 2018 și a prevederilor
Regulamentului de evaluare și notare a rezultatelor școlare, promovare și absolvire înînvățământul primar și secundar (ord. nr. 638 din 30 iunie 2016).
MĂIESTRIA DIDACTICĂ

Profesorul trebuie să fie conștient de complexitatea și relațiile intrinseci dintre toate
elementele care contribuie la realizarea învățământului de calitate. În acest sens, el sedocumentează, cercetează, are o viziune clară și corect orientată în organizarea demersului
didactic și investește în propria formare, conștient fiind de rolul pe care-l ocupă în procesul deedificare a personalității elevilor săi.
Se recomandă ca fiecare profesor să participe la varia activități cu caracter metodicodidactic (seminare, traininguri, conferințe, formări online etc.). Pe durata unui an academic,
cadrul didactic, încurajat de administrația instituției școlare, va participa la cel puțin 3
activități de formare (nivel local, național sau internațional). Totodată, va participa lainterasistențe și va prezenta lecții publice pentru colegii săi și/sau profesori din alte instituții,indiferent de faptul dacă este în perioada de atestare. La începutul anului școlar, în lunaaugust, în cadrul atelierelor de lucru ale comisiilor metodice, se vor analiza ofertele deplanificare a activității cadrului didactic pentru anul 2017 – 2018, în care se vor specifica
tipurile de activități (seminare, ore publice, activități extrașcolare) în corespundere cu tema decercetare și aplicare selectată, precum și alte aspecte relevante demersului educațional la
Limba și literatura română și Literatura universală.
PARTENERI ȘI PLATFORME EDUCAȚIONALE UTILE:

http://www.ise.md/;
http://www.ise.ro/

http://prodidactica.md/

http://asociatia-profesorilor.ro/linkuri/selectii-linkuri/iFprofs (https://www.ifprofs.org/;11

eTwinning (www.etwinning.net);

http://www.didactic.ro/resurse-educationale/invatamant-gimnazial;

iEARN(www.iearn.org), http://iearnmoldova.weebly.com/projects.html



http://www.archeus.ro/lingvistica/main și altele.

Platforme și aplicații Web 2.0 recomandate: Prezi https://prezi.com/ (pentru realizarea
prezentărilor interactive), Pixton https://www.pixton.com/ (pentru realizarea de produse),
Storybird

http://storybird.com/

http://www.thinglink.com/(pentru(realizarea

realizarea
unei

istoriilor
imaginicu

imagini),interactive),thinlink
EDpuzzle

https://edpuzzle.com/ (creare de lecții interactive), LearningApps https://learningapps.org/(crearea diferitor tipuri de exerciții).
Natalia Grîu, consultant superior, Direcția Învățământ preuniversitar,
Ministerul Educației, GDS

12

Anexa 1
Tipologia proiectelor
Proiectul individual şi de grup (compilaţie)Informativ

De cercetare

De creaţie

Aplicativ/practic

Obiective şi finalităţi
Este îndreptat spre:

Este îndreptat spre: Este îndreptat spre: documentaresau înţelegerea

acumularea

de problemei;

informaţii; elaborarea unui plan un prelucrare;

desemnat din start; determinarea

 sintetizare; transmiterea

 un rezultat concret, valorificarea

de investigaţie; generalizare;

Este îndreptat spre:creative;deseori alegerea

unor

colectiv, în care se produse

elocvente

produs,vede sau se dizolvă pentru materializarea

câmpului de aplicare contribuţia fiecăruia;
 conturarea

datelor a investigaţiei;către alţi actori;
 promovarea

 respectarea

unor viziuni

unor rigori ale cercetării.

practice

ideilor;unei
 distribuirea adecvată
cu arolurilor implicarea

fezabilitatea

unor

proiectului dat sau a inteligenţelor

delucru.

şi

privire la importanţa / sarcinilor;

surse şi demonstrarea
metodeideilorrezultatului.

multiple ale elevilor
din grupul de creaţie.

Algoritmi
1. Cercetarea

1. Identificarea

problemei.

examinarea

2. Identificarea surselor. problemei.
3. Prelucrarea datelor. 2. Formularea
4. Sinteza
reformularea.

evaluabil în care se va posibilităţilor de carematerializa proiectul.

dispune grupul.

2. Alegerea şi pregătirea2. Alegerea formelor deşi sarcinilor/ scopurilor/ materialelor.
obiectivelor.

3. Elaborarea

realizare a sarcinii.
3. Trierea ideilor.

unei produsului.

4. Elaborarea

şi ipoteze.

4. Verificarea

exersarea.

4. Aplicarea

unor funcţionalităţii.

5. Prezentarea.

5. Prezentarea

3. Înaintarea

concluziilor
argumentarea.
6. Recomandări.

şi1. Stabilirea produsului1. Examinarea

metode de cercetare. 5. Rectificarea.
5. Prelucrarea

6. Demonstrarea
13şişi/saurezultatelor.

prezentarea

6. Prezentarea.

proiectului.

Monoproiect – în Proiect
limitele
discipline
Elevii

Proiect

Proiect

unei interdisciplinar –transdisciplinar –multidisciplinar –în limitele unei arii

axat pe competenţe

axat pe produsdepăşesc Elevii

să Elevii

cadrullecţieiclasă,

valorificând comune unor materii cheie,

surse

şi

accesibile.

din rezolveîncearcă

fac

probleme unor

dovada Elevii aleg singuri

competenţe- traseul de lucru, înformarea funcţie de finalitate.

laresurse de studii sau unor cărora contribuie mai Tot ei sunt cei care îşisubiecte tangente.

multe

discipline; mobilizează

proiectul poate lăsa cunoştinţele
liberă

demonstrează

solicitând o strategie / competenţele.
specifică.

14

laalegerea diverse materii şi îşiconţinuturilor,

metodologiedeAnexa 2
Grila de evaluare a produsului practic(Sursa: T. Cartaleanu, „Scrierea creativă”, pag. 15)

Produsul

Posterul, colajul –Prezentarea – maxim 5 puncte

Total

maxim 5 puncte
Coerența

Aspectul

Coerența

logică și

grafic șiprezentării

claritatea

ilustrațiile

de grup

Corectitudinea Respectarea
discursuluiîntindere în

ideilormax. 2pct.

limitei detimp

max. 2 pct.
max. 3 pct. max. 2 pct.

max. 1 pct.

Notă : a se consulta și tabelul cu discriminarea punctelor și indicatorii de competență, raportat
la produse (pag. 16).

15

Anexa 3
BIBLIOGRAFIE RECOMANDATĂ
1. B.I.E.F.; Gerard, Francois-Marie; Pacearcă, Ştefan. Evaluarea competenţelor: ghid practic.
Bucureşti: Aramis Print, 2012.
2. Bocoş, Muşata-Dacia. Instruirea interactivă: repere axiologice şi metodologice. Iaşi:Polirom, 2013.
3. Callo, Tatiana. Educaţia comunicării verbale. Chişinău: Litera, 2003.
4. Cartaleanu, Tatiana. Expunerea: exersare şi evaluare. Chişinău: Arc, 2016.
5. Cartaleanu, Tatiana. Scrierea creativă. Chișinău:Tipografia Garamont-studio, 2016.
6. Ceobanu, Ciprian. Învăţare în mediul virtual. Ghid de utilizare a calculatorului în educaţie.
Iaşi: Polirom, 2016.
7. Cozolino, Luis. Predarea bazată pe ataşament. Bucureşti: Trei, 2017.
8. Gherguţ, Alois. Educaţia incluzivă şi pedagogia diversităţii. Iaşi: Polirom, 2016.
9. Gordon, Thomas; Burch, Noel. Profesorul eficient. Bucureşti: Trei, 2011.
10. Grîu Natalia, Oleinic Viorica, Nastas Svetlana, Samson Cornelia, Sandu Svetlana. Curriculum
pentru disciplina opțională Lectură pentru ghidare în carieră, clasele V-IX. Chișinău:Dorința, 2017..
11. Hattie, John. Învăţarea vizibilă. Ghid pentru profesori. Bucureşti: Trei, 2014.
12. Khan, Salman. O singură şcoală pentru toată lumea: să regândim educaţia. Bucureşti:Publica, 2015.
13. Marzano, Robert. Arta şi ştiinţa predării. Bucureşti: Trei, 2015.
14. Neacşu, Ioan. Metode şi tehnici de învăţare eficientă. Iaşi: Polirom, 2015.
15. Oprea, Crenguţa-Lăcrămioara. Strategii didactice interactive. Bucureşti: Editura Didactică şi
Pedagogică, 2007.
16. Pânişoară, Ion-Ovidiu. Profesorul de succes: 59 de principii de pedagogie practică. Iaşi:Polirom, 2009.
17. Peter Senge (coord.) Şcoli care învaţă. A cincea disciplină aplicată în educaţie. Bucureşti:Trei, 2016.
18. Rey, Bernard, Defrance, Anne, Pacearcă, Ştefan, Carette, Vincent,Kahn, Sabine.

Competenţele în şcoală. Formare şi evaluare. Bucureşti: Aramis Print, 2012.
19. Robinson, Ken. O lume ieşită din minţi: revoluţia creativă a educaţiei. Bucureşti: Publica,
2011.
16

20. Sâmihăian, Florentina. O didactică a limbii şi literaturii române: provocări actuale pentru
profesor şi elev. Bucureşti: Art, 2014.
21. Ulrich, Cătălina. Învăţarea prin proiecte. Ghid pentru profesori. Iaşi: Polirom, 2016.
22. Wagner, Tony. Formarea inovatorilor. Cum crești tinerii care vor schimba lumea de mâine.
Bucureşti: Trei, 2014.
23. Ionescu, M., „Instrucţie şi educaţie”, ed. IV, Editura Erikon, Cluj-Napoca Petrescu, P., Pop,
V. :Transdisciplinaritatea – o nouă abordare a situaţiilor de învăţare, Editura Didactică şi
Pedagogică, Bucureşti 2007.
24. Ciolan, L. - Dincolo de discipline – ghid pentru învăţarea integrată/cross-curriculară, Ed.
Humanitas Educational, Bucureşti, 2003.
25. http://mentoratrural.pmu.ro/sites/default/files/ResurseEducationale/63055_modul_1_strategii%20trans_final.pdf.
26. http://ise.md/uploads/files/1460968116_19.-perspective-metodologice-de-formare-dezvoltarea-competentelor-disciplinare-ale-elevilor-in-context-axiologic.pdf
27. http://www.uvvg.ro/cdep/wp-content/uploads/2012/06/Didactica-competente-final.pdf
28. http://ise.page.md/uploads/files/1389967769_monografie-afanas-2012.pdf
29. http://www.limbaromana.md/index.php?go=articole&n=797

17