REPERE METODOLOGICE DE ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAŢIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂ EDUCAŢIE CIVICĂ
în anul de studii 2017-2018

I.

Preliminarii

Conform Codului Educației (2014), idealul educaţional al şcolii din Republica Moldova constă
în „formarea personalităţii cu spirit de iniţiativă, capabile de autodezvoltare, care posedă nu
numai un sistem de cunoştinţe şi competenţe necesare pentru angajare pe piaţa muncii, dar şi
independenţă de opinie şi acţiune, fiind deschisă pentru dialog intercultural în contextul
valorilor naţionale şi universale asumate”. În acest scop, Codul Educației stabilește
competențele sociale și civice, printre cele nouă competențe-cheie pe care școala trebuie să leformeze elevilor.
Curriculumul modernizat la Educaţia civică (2010) menţionează că scopul disciplinei este„...formarea calităţilor cetăţeanului activ şi responsabil, promotor al valorilor naţionale,
general-umane şi democratice, capabil să-şi asume responsabilitatea pentru propriul destin şi
destinul comunităţii”.
Disciplina Educaţie civică are o importanţă deosebită în eficientizarea procesului educaţional în
general, ale cărei concepte și componente de bază – identitate (i), democraţie şi drepturile
omului (ii), dezvoltare personală şi proiectare a carierei (iii) și mod de viață sănătos și sigur (iv)
– contribuie la crearea unui tip de cetăţenie activă, informată şi responsabilă, pe care îl reclamă
democraţiile moderne. Ceea ce se cere sunt formele de educaţie care pregătesc elevii pentru
implicarea efectivă şi eficientă în societate – forme de educaţie care sunt pe cât de practice, pe
atât de teoretice, legate de problemele din viaţa reală care afectează elevii şi comunităţile lor şi
predate prin participarea la viaţa şcolii, precum şi prin curriculumul școlar.
Carta Consiliului Europei privind Educaţia pentru cetăţenie democratică şi Educaţia
pentru drepturile omului (2010) stipulează că Educaţia pentru cetăţenie democratică (ECD) se
concentrează, în primul rând, asupra drepturilor, responsabilităţilor şi participării active, înrelaţie cu dimensiunea civică, politică, socială, economică, juridică şi culturală a societăţii, întimp ce Educaţia pentru drepturile omului (EDO) are în vedere un spectru mai larg al drepturilor
şi libertăţilor fundamentale în fiecare aspect al vieţii oamenilor. Aceste domenii educaţionale
sunt strâns intercorelate şi se sprijină reciproc.
Carta Consiliului Europei încurajează includerea ECD/EDO în curriculumul pentru educaţia
1preşcolară şi pentru învăţământul primar şi secundar, în învăţământul general şi profesional. De
asemenea, statele-membre ar trebui să actualizeze ECD/EDO în curriculum, pentru a-i asigura
relevanţa şi durabilitatea. Astfel, participarea la democrație poate și trebuie să fie învățată înșcoală, în cadrul oricărei discipline, la orice vârstă. Educația civică vizează responsabilizarea
elevilor pentru a deveni cetățeni activi, care își doresc să se implice în conturarea viitorului
comunităților lor și sunt capabili să facă acest lucru.
Rolul cetăţeanului activ și responsabil corespunde celui al elevului activ și responsabil.
Cetățenia activă este cel mai bine învățată prin acțiune, nu prin „a se spune despre” – indivizilor
trebuie să li se ofere oportunități de a explora singuri probleme legate de cetățenia democratică și
drepturile omului, nu să li se spună cum trebuie să gândească sau să se poarte. Educația pentrucetățenie activă nu este numai despre absorbția de cunoaștere factuală, ci despre înțelegere,deprinderi și aptitudini practice, despre valori și caractere. Mediul este mesajul – elevii pot învăța
la fel de mult despre cetățenia democratică prin exemplele prezentate de către profesori, prin
metode de instruire și prin felul în care este organizată viața școlii.
ECD/ EDO se concentrează, mai degrabă, pe ceea ce elevii ar trebui să fie capabili să facă, decâtpe ceea ce profesorii ar trebui să îi înveţe. În acest proces, obiectivul este acela de a sprijini
elevii să devină tineri cetăţeni care:–cunosc drepturile omului şi au înţeles condiţiile/factorii de care depinde realizarea acestora(învăţarea „despre” democraţie şi drepturile omului);–

iau experienţa şcolii ca pe o microsocietate care respectă libertăţile şi egalitatea elevilor săişi au fost pregătiţi pentru exercitarea drepturilor lor şi pentru respectarea drepturilor celorlalţi
(învăţarea „prin” democraţie şi drepturile omului);–sunt capabili şi încrezători să-şi exercite drepturile, cu un simţ de responsabilitate matur faţăde ceilalţi şi faţă de comunitatea lor (învăţarea „pentru” democraţie şi drepturile omului).

II.

Sugestii privind administrarea disciplinei Educaţia civică

În anul şcolar 2017-2018, predarea-învăţarea-evaluarea Educaţiei civice se va realiza în
conformitate cu Cadrul de referință al Curriculumului Naţional, Curriculumul pentruînvăţământul gimnazial şi liceal la Educația civică, precum şi cu alte documente normative
aprobate de către Ministerul Educaţiei și surse didactice indicate în compartimentul Sugestii
privind asigurarea didactică din actualul document.
Disciplina şcolară Educaţie civică este prevăzută în Planul-cadru pentru învățământul primar,
gimnazial şi liceal, aprobat prin Ordinul ministrului nr. 180 din 29 martie 2017, în clasele a V-a2

– a XII-a, beneficiind de un buget de timp de 1 oră pe săptămână (total – 35 de ore). Pentru
fiecare clasă, profesorul va planifica 4-6 ore de activităţi practice de interes comunitar,organizate în şcoală și/sau în afara acesteia.
Prin actualele Repere metodologice, se recomandă ca redimensionarea orientării didactice,
condusă de profesor, axată pe manual şi bazată pe cunoştinţe, trebuie înlocuită cu una care săpună accent pe implicarea elevului, pe o varietate mai mare de metode de predare şi pe oabordare bazată mai mult pe competenţe, în baza Standardelor de eficiență a învățării și aStandardelor de calitate a instituției de învățământ primar și secundar general, din perspectivaȘcolii prietenoase copilului.
În scopul implementării eficiente a prevederilor curriculare, administraţia instituţiei deînvăţământ va acorda toată norma didactică la disciplină unui singur profesor, care are formareiniţială la Educaţia civică, precum şi la discipline înrudite din ariile curriculare „Educaţie
socioumanistică”. Este important ca predarea disciplinei Educație civică să fie delegată în
exclusivitate personalului didactic cu un stil pedagogic bazat pe respect necondiționat pentru
demnitatea fiecărui elev.
În anul de studii 2017-2018 se recomandă, în calitate de temă de cercetare la clasă: Proiectarea și realizarea demersului didactic la disciplina şcolară Educaţie civică prinprisma competențelor pentru o cultură democratică.
Consiliul Europei a elaborat un cadru compus din 20 de competențe (valori, atitudini, abilități șicunoștințe/înțelegeri) pentru o cultură/societate democratică (anexa nr. 1).
Pentru activitatea Comisiei metodice municipale/raionale şi celor din aria curriculară ,,Educaţie
socioumanistică” din instituţiile de învățământ secundar general, se recomandă analiza
experienţei didactice prin prisma următoarelor subiecte:Strategii didactice de valorizare a ființei umane, a demnității umane și a drepturilor omului;Implicarea elevilor în activități de monitorizare a drepturilor omului/copilului;Abordări didactice de formare a competenței de proiectare a carierei;Promovarea bunăstării emoționale si identificarea riscurilor de sănătate mintala;

Formarea comportamentelor responsabile pentru prevenirea sarcinii nedorite, ITS si HIV;

Informare și readresarea adolescenților la serviciile de sănătate existente, inclusiv laCentrele de Sănătate Prietenoase Tinerilor;Formarea competențelor de participare a elevilor la procesul decizional privind toate
aspectele care afectează viața copilului în instituția de învățământ;

Formarea comportamentului civic şi responsabil, prin implicarea în activităţi de voluntariat;

Proceduri și instrumente de evaluare a competenţelor la Educaţia civică.

3

Responsabilii de organizarea procesului educaţional la Educaţia civică din cadrul Organelor
locale de specialitate în domeniul învățământului (OLSDÎ) vor respecta/asigura contextul tematic
nominalizat în activitatea de asistenţă metodică, monitorizare şi evaluare a disciplinei Educația
civică în instituţiile de învățământ din subordine.
În anul de învățământ 2017-2018, Turnamentul republican în domeniul Drepturilor
Copilului/Omului se va desfășura în conformitate cu Regulamentul de desfășurare a
Turnamentului, aprobat prin ordinul Ministerului Educației nr. 224 din 23.03.2016. OLSDÎ vor
planifica etapa locală/la nivelul instituției de învățământ a Turnamentului în perioada septembrie2017 – ianuarie 2018, iar etapa raională/municipală a Turnamentului, în perioada februarie –martie 2018. Etapa republicană a Turnamentului va avea loc în perioada aprilie – mai 2018.

III.

Contexte didactice de implementare a Curriculumului la Educaţia civică

Mecanismele de implementare a Curriculumului includ:

implementarea prevederilor Curriculumului şcolar privind dezvoltarea la elevi acompetenţelor civice;aplicarea sugestiilor din Ghidul metodologic de implementare a Curriculumului la Educaţie
civică, ținând cont de specificul elevilor cu cerinţe educaţionale speciale;

respectarea prezentelor Repere metodologice de către cadrele didactice, cu prezentarea unor
recomandări relevante privind repartizarea orelor pe module, în funcţie de obiectivele careurmează a fi realizate, problemele/nevoile reale ale elevilor, specificul clasei/grupului decopii, disponibilitatea resurselor educaționale etc. și, nu în ultimul rând, ținând cont de opinia
elevilor;

promovarea civismului prin intermediul tuturor disciplinelor şcolare, aşa cum dezvoltarea
competenţelor civice face parte din cele nouă competenţe-cheie/transversale transdisciplinare pe trepte de învăţământ;formarea continuă a cadrelor didactice pentru implementarea eficientă a prevederilor
curriculare la Educaţia civică;

monitorizarea implementării disciplinei Educaţie civică în instituţiile de învățământ de către
factorii de decizie, cadrele didactice, elevi, părinţi, reprezentanţii societăţii civile.

Etica profesională a profesorilor de Educație civică: trei principii
Dacă elevii vin la ore cu propriile opinii, iar la finalul acestora toţi pleacă cu punctul de vedere al
profesorului, acest lucru indică, de obicei, o problemă. Profesorii de Educație civică trebuie săaibă grijă să nu preseze elevii să adopte anumite opinii sau valori, la care profesorii aderă în mod4

personal. Şcolile sunt instituţii publice, iar părinţii şi societatea se aşteaptă ca profesorii să nufacă abuz de puterea lor, pentru a le îndoctrina copiii.
Etica profesională a profesorilor de Educație civică este extrem de importantă pentru succesul şichiar pentru justificarea disciplinei școlare, ca parte a curriculumului şcolar. Aceasta poate fi
rezumată în următoarele trei principii, care provin dintr-o dezbatere a acestui aspect în Germania,
în anii ’70 ai secolului trecut1.
A. Principiul neindoctrinării
Profesorul nu trebuie să încerce să îndoctrineze elevii în nici un fel, pentru a-i determina să
adopte o anumită opinie, de exemplu, în termeni de corectitudine politică. Astfel, profesorul nu
ar trebui să reducă la tăcere sau să „copleşească” nici un elev prin argumente superioare. Înschimb, elevii ar trebui să judece liber, fără nici o interferenţă sau obstrucţie. Orice încercare a
profesorului de a-şi îndoctrina elevii este în contradicţie cu finalitatea educațională de a formacetăţeni capabili să participe într-o democraţie deschisă, liberă, pluralistă.
Implicaţii practicePrin urmare, profesorul ar trebui să modereze discuţiile la ore, dar să nu ia parte la ele. Pe de altăparte, dacă elevii îi cer profesorului punctul de vedere privind o anumită problemă, îi sfătuim pe
profesori să şi-o exprime. Elevii ştiu că, în calitate de cetăţean, profesorul are un punct de vedere
politic personal, ca orice alt cetăţean, şi, adeseori, ei sunt interesaţi să îl afle. Apoi, profesorul artrebui să explice că vorbeşte în calitate de cetăţean, şi nu de cadru didactic. Într-adevăr, elevii pot
considera ciudat faptul că profesorul lor de Educație civică este oarecum neutru, în timp ce de laei se aşteaptă mereu să-şi exprime punctele lor de vedere.
Un profesor care militează pentru drepturile omului poate suferi, dacă un elev îşi exprimă punctede vedere care arată tendinţă spre rasism, naţionalism şi orice fel de fundamentalism. Profesorul
ar trebui să se abţină de la moralizarea unor astfel de elevi prin argumente superioare, maidegrabă ar trebui să încerce să înţeleagă de ce o persoană tânără a adoptat o asemenea
perspectivă de gândire şi să găsească moduri de a-i provoca pe elevi să gândească diferit.
B.

Principiul discuţiei controversate

Orice reprezintă o problemă controversată în ştiinţă sau în politică trebuie prezentat ca atare laore. Acest principiu este strâns legat de cel al reîndoctrinării: dacă punctele de vedere diferite
sunt omise şi opţiunile alternative sunt ignorate, Educația civică se află pe calea îndoctrinării.
Orele ar trebui să permită complexitatea, controversa şi chiar contradicţiile. De exemplu, chiar
1

Vezi „Der Beutelsbacher Konsens” (www.lpb-bw.de).

5dacă drepturile omului sunt universale, drepturile individuale pot fi în conflict unele cu altele.
Într-o societate pluralistă, dezacordul, valorile diferite şi interesele concurente reprezintă regula,nu excepţia şi, prin urmare, elevii trebuie să înveţe să facă faţă controversei. În democraţie,dezbaterea şi discuţia reprezintă mijlocul de rezolvare a problemelor şi de soluţionare a
conflictelor. Rezultatele negocierii sunt acordul şi un anumit grad de armonie prin compromis.
Armonia impusă, fără o discuţie deschisă, sugerează doar suprimarea.
Implicaţii practiceÎn cadrul orelor, profesorul trebuie să prezinte măcar două puncte de vedere cu privire la ochestiune. Echilibrul (de exemplu, în lungimea textelor) este important.
În discuţiile în plen, profesorul ar trebui să accepte diferite puncte de vedere din partea elevilor.
Dacă o perspectivă este exprimată doar de o minoritate – sau chiar de nici un elev –, profesorul
ar trebui să adopte acest punct de vedere de dragul argumentării, menţionând clar că joacă unanumit rol, care nu exprimă o opinie personală. Profesorul ar trebui să aibă grijă să-şi adapteze
propria putere de argumentare la cea a elevilor.
C.

Abilitarea/împuternicirea elevilor de a-şi promova drepturile/interesele

Elevii trebuie să fie capabili să analizeze o situaţie socială, să-şi identifice interesele şi săgăsească moduri şi mijloace de a influenţa această situaţie în favoarea intereselor lor. Acest
obiectiv presupune ca elevii să fie bine pregătiţi în ceea ce priveşte abilităţile şi competenţele dea acţiona, de a participa. Acesta poate fi realizat doar dacă celelalte două principii, alreîndoctrinării şi al discuţiei controversate, sunt respectate. Acest principiu nu trebuie înţeles
greşit, ca o încurajare a egoismului şi a neglijării responsabilităţii. Fiecare comunitate se bazează
pe aceste valori, dar aici ideea este că profesorul nu trebuie să-şi descurajeze elevii să-şi
promoveze interesele prin confruntarea lor cu cerinţa de a-şi respecta sarcinile şi
responsabilităţile.
Implicaţii practiceŞcoala este o microsocietate, în care elevii învaţă cum să participe. Acest lucru poate fi realizat
în mai multe moduri, începând din clasă, permiţând elevilor să-şi aleagă subiecte care îiinteresează şi să participe la planificarea lecţiilor, şi include forme mai avansate de activitate,precum guvernanţa democratică a şcolii şi implicarea în acţiuni. Învăţarea bazată pe sarcini delucru şi probleme îi sprijină pe elevi în dezvoltarea puterii lor de judecată, cu propria chibzuinţă,şi în luarea deciziilor.
Oferirea de către profesor a unui proces de predare centrat pe elev, la Educația civică,înseamnă:6

i. dezvoltarea de noi metode de predare active, bazate pe sarcini de învățare specifice ECD/EDO,
cooperare şi colaborare;ii. punerea accentului mai mult pe predarea bazată pe problemele actuale privind înţelegerea
sistemelor, gândirea critică şi formarea de competenţe;iii. învăţare prin experienţă, participare, cercetare şi împărtăşire de achiziţii;iv. crearea unor noi forme de relaţii profesionale, atât cu colegii, cât şi cu elevii;
v. autonomie profesională, în loc de dependenţa de dictatul de la centru.
IV.

Sugestii privind proiectarea didactică şi evaluarea la Educaţia civică

La elaborarea proiectului didactic de lungă durată, profesorul de Educaţie civică utilizează
Curriculumul modernizat (2010), Ghidul de implementare a curriculumului modernizat pentruînvățământul gimnazial, Ghidul de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta
liceală, manualul, etc. Profesorul are libertatea de a include şi alte rubrici, decât cele sugerate înmodelul oferit de Ghidul de implementare, iar după aprobarea de către directorul instituţiei aproiectului de lungă durată, profesorul are dreptul să efectueze modificări, fixate în rubrica
note/observații (în funcție de situația creată în clasa de elevi sau în şcoală/localitate).
Pentru fiecare lecţie, profesorul va formula obiective (operaţionale), care rezultă din subcompetenţele consemnate în curriculum şi fixate în proiectarea de lungă durată, la rubrica „Subcompetenţe”. Întrucât competenţa urmăreşte realizarea unei sarcini/rezolvarea unei probleme,obiectivele operaţionale trebuie să vizeze paşi concreţi de integrare a cunoştinţelor şi
deprinderilor etc.
În cadrul proiectării de scurtă durată, profesorul va ierarhiza, conform taxonomiei lui Bloom,
obiectivele operaţionale, care vor viza subiectul lecţiei. În continuare, profesorul va oferi sarcini
după capacitățile fiecărui elev în activitatea proiectată, contribuind astfel la incluziunea șiprogresul tuturor elevilor.
În alegerea strategiilor didactice, pot fi utilizate sugestiile recomandate de Curriculum, la rubrica„Activităţi de învăţare şi evaluare”, Ghidul profesorului, manualul elevului şi alte surse, decizia
finală privind organizarea activităţii la ore aparţinând profesorului.
Evaluarea, în şcoală, nu are doar influenţă asupra lucrurilor explicite care pot fi observate,precum calificările elevilor, poziţionarea lor în societate din cauza notelor şi, prin urmare, cariera
lor academică. Evaluarea, în şcoală, are influenţă şi asupra altor aspecte ale individului, precum
imaginea de sine, stima de sine şi conceptul general pe care o persoană îl are despre propriile
competenţe – dimensiuni pe care le valorificăm pe larg la Educația civică. Influenţa directă
asupra setului de competențe pe care le posedă elevul depinde de modul în care metoda deevaluare este aleasă şi realizată în şcoală.

7În planificarea lecţiilor şi a unităţilor de învăţare, un aspect care merită atenţie este cum poate fi
controlat şi asigurat progresul elevilor în învăţare, cum se poate identifica progresul pe care l-aufăcut şi cum se pot evalua rezultatele învăţării elevilor şi ale activităţilor de predare. În procesul
de planificare a orelor de Educația civică, profesorul trebuie să proiecteze modul de organizare şi
estimare, îmbunătăţire a efectului şi calităţii predării şi modul de înregistrare, analiză,îmbunătăţire şi apreciere a activităţii elevilor şi a activităţilor de învăţare. În acest proces, seva gândi prin ce măsuri şi instrumente va putea afla în ce măsură clasa, în ansamblul ei, sau
fiecare elev în parte, a realizat obiectivele stabilite şi, dacă este necesar, pe ce criterii se va baza
sistemul de notare.
În contextul celor expuse mai sus, este important ca profesorul să stabilească forma de evaluare,când se va realiza aceasta și care sunt obiectivele specifice ale evaluării.
În procesul de evaluare, toate cele trei niveluri – cunoaşterea, aplicarea şi integrarea – au opondere echilibrată. Este necesar ca fiecare elev să fie conştient de succesele obţinute,obstacolele întâlnite şi de obiectivele pe care poate/trebuie să le atingă. Pentru proiectarea unuiproces autentic de evaluare la Educația civică, vă recomandăm să consultaţi algoritmul din anexa
nr. 2.
Referenţialul de evaluare, conform ciclurilor învățământului general, recomandă utilizarea mai
multor instrumente de evaluare la disciplină.
Pentru evaluarea nivelului de implicare civică a elevilor, profesorul va pune accent pe partea
realizată a produsului, nu pe cea nerealizată, și pe procesul prin care s-a obținut acesta,
motivându-i spre alte performanţe. Cadrele didactice vor informa din timp elevii despre cerinţele
probelor de evaluare şi autoevaluare, despre criteriile şi descriptorii de performanţă.
Rezultatele evaluării vor fi comparate cu competenţele planificate pentru dezvoltare. Evaluarea
sumativă poate fi realizată de profesor la sfârşit de unitate de învăţare, semestru, an şcolar, înfuncţie de obiectivele stabilite.
Se recomandă ca evaluarea rezultatelor la Educația civică să aibă loc în timpul procesului deînvățare (evaluarea formativă), și nu după acesta. În acest caz, evaluarea va funcționa ca un
catalizator al învățării și va da rezultate mai bune.
Când se evaluează rezultatele şi performanţele elevilor în cadrul ECD/EDO, nu sunt testate doarcunoştinţele dobândite, competenţele formate şi achizițiile dintr-un anumit domeniu. Evaluarea
include, de asemenea, caracteristici dinamice, precum abilităţi transcurriculare de comunicare,relaţionare, argumentare etc. Evaluarea are, prin urmare, mai multe dimensiuni. Acest lucru este
valabil pentru toate disciplinele școlare. Există şi anumite elemente ale Educației civice pe care,pur şi simplu, nu putem să le evaluăm, precum valorile şi atitudinile, chiar dacă le considerăm

8

ca făcând parte din setul de competenţe pentru o cultură/societate democratică, pe care am dorisă le formăm la elevi.
În procesul de evaluare a elevilor, profesorul va ține cont de următoarele principiile-cheie:
Evaluarea ar trebui să fie un mijloc de sprijin: ajutor pentru stabilirea individuală a poziţiei,i.

indiciu pentru activitatea viitoare, consolidarea conceptului de sine şi a imaginii de sine aleelevilor.
ii.

Evaluarea ar trebui să-i ajute pe elevi şi să le ofere posibilitatea de a se autoevalua.

iii.

Evaluarea trebuie să fie transparentă: elevii trebuie să cunoască baza evaluării, criteriile deevaluare, precum şi standardele folosite.
Evaluarea trebuie să fie adecvată conţinuturilor şi obiectivelor. Cunoştinţele trebuie evaluateiv.

în mod diferit, faţă de competenţe şi abilităţi.
Profesorii trebuie să aibă în vedere funcţia selecţiei, pe care o îndeplinesc atunci când acordă

v.

note. În loc de evaluare sumativă, conversaţiile şi rapoartele ar trebui să devină viitoarele
metode şi instrumente ale evaluării.
Testele ar trebui să fie concepute astfel încât să testeze realizarea obiectivelor stabilite.

vi.

(Testele oferă şi informaţii despre calitatea predării, care a vizat realizarea acestor obiective;prin urmare, rezultatele testelor nu oferă doar informaţii despre performanţa elevilor, ci şidespre calitatea predării profesorului.)Sugestii privind asigurarea didactică

V.

În anul de studii 2017-2018, în calitate de documente directoare pentru realizarea procesului
educațional la disciplina Educaţia civică, profesorii vor utiliza sursele didactice enumerate
Sugestiile metodologice privind organizarea procesului educaţional la Educația civică în anulde studii 2016-2017.
-

Ordinul Ministerului Educației nr. 859 din 4 octombrie 2016 Cu privire la aprobarea
Modulului „Dezvoltarea personală și proiectarea carierei” în cadrul disciplinei școlare
Educație civică și DirigențieSuplimentar, profesorul va utiliza, în funcţie de situaţie, extrase din actele legislative/normativeinternaționale și naționale, precum și următoarele surse /suporturi didactice:-

Auxiliar didactic „De la o identitate personală pozitivă – la relaţii interpersonale
constructive”,

Ministerul

Educaţiei,CIDDC,

Chișinău,2014,www.drepturilecopilului.md

9-

Auxiliar didactic „Proiectul/acţiunea comunitară şi formarea competenţelor civice în
cadrul disciplinei educaţia civică”, Ministerul Educaţiei, CIDDC, Chişinău, 2014,www.drepturilecopilului.md-

Material de suport „Predarea drepturilor copilului în cadrul disciplinei Educaţia civică”,
Ministerul Educaţiei, CIDDC, Chişinău, 2014, www.drepturilecopilului.md-

Materiale pentru profesori, diriginți și elevi la modulul „Dezvoltarea personală și
proiectarea carierei” pentru clasele V-XII. Ministerul Educației, Centrul pentru Educație
Antreprenorială și Asistență în Afaceri, Chișinău, 2016, www.ceda.md-

Educație pentru democrație. Editori/autori: Rolf Gollob, Peter Krapf, Wiltrud Weidinger,
Consiliul Europei, 2010, www.coe.int-

A trăi în democraţie. Planuri de lecţii în domeniul ECD/EDO pentru nivelul secundarinferior. Editate de Rolf Gollob şi Peter Krapf. Autori: Rolf Gollob, Ted Huddleston,Peter Krapf, Don Rowe, Wim Taelman, Consiliul Europei, 2010, www.coe.int

-

Ghid

de

monitorizareadrepturilor

copilului,

CIDDC,

Chişinău,2012,www.drepturilecopilului.md-

Culegere „Istorii adevărate despre ce au făcut elevii în comunitate”, experienţe ale
grupurilor care au elaborat și realizat proiecte comunitare, CIDDC, Chişinău, 2013,www.drepturilecopilului.md-

Suportul electronic pentru modulul „Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale” (siteul www.viatasisanatatea.md)-

Educație pentru drepturile omului. Ghidul profesorului și manualul elevului pentru
clasele a VIII-a – a IX-a. Ministerul Educației, Amnesty International Moldova, Cartiereducațional, 2015.

-

Educație pentru drepturile omului. Curriculum pentru învățământul gimnazial. Ministerul
Educației, Amnesty International Moldova, Cartier educațional, 2015.

-

Predarea democraţiei. O colecţie de modele de educaţie pentru cetăţenie democratică şi
pentru drepturile omului. Editori/autori: Rolf Gollob şi Peter Krapf, Consiliul Europei,
2008.

-

A crește în democrație. Planuri de lecție pentru învățământul primar privind educaţia
pentru cetăţenie democratică şi pentru drepturile omului. Editori/autori: Rolf Gollob, Peter
Krapf, Wiltrud Weidinger, Consiliul Europei, 2010.

10

-Participarea la democrație. Planuri de lecție privind educaţia pentru cetăţenie democratică
şi pentru drepturile omului pentru învățământul secundar superior. Editori/autori: Rolf
Gollob, Peter Krapf, Wiltrud Weidinger, Consiliul Europei, 2010.

-

Explorarea drepturilor copilului. Activități didactice pentru clasele I-IX. Editori/autori:
Rolf Gollob, Peter Krapf, Wiltrud Weidinger, Consiliul Europei, 2007.

-

Formarea Cetățenilor. Corelarea evaluării autentice cu procesul de învățământ în educația
civică/referitoare la lege. Social Science Education Consortium, Boulder, Colorado,
1997.

Bibliotecile instituţiilor de învățământ sunt asigurate cu cea mai mare parte a surselor menţionate
supra. Nu se admite impunerea elevilor de a procura alte surse de învăţare decât cele
recomandate regulamentar de Ministerul Educaţiei.
Coordonator: Corina Lungu, consultant superior, Ministerul Educaţiei,grad didactic superior,
Iosif Moldovanu, lector, UPS „Ion Creangă”
Pavel Cerbuşca, doctor în pedagogie, grad didactic şi managerial superior

11Anexa nr. 1

Lista sumară
a competențelor care împuternicesc o persoană să participe eficient și adecvat
într-o cultură a democrației
Sursa: COMPETENCES FOR DEMOCRATIC CULTURE. Living together as equals in
culturally diverse democratic societies. Council of Europe, March 2016

ValoriPrețuirea/valorizarea demnității umane și a drepturilor omului
Această valoare se bazează pe convingerea generală că toate ființele umane au aceeași valoare,sunt egale în demnitate, au dreptul la același respect și la același set de drepturi umane și libertăți
fundamentale și trebuie tratate corespunzător.
Aprecierea diversității culturale
Această valoare se bazează pe convingerea generală că alte afilieri culturale, variabilitatea șidiversitatea culturală și pluralismul perspectivelor, viziunilor și practicilor trebuie privite pozitiv,
apreciate și admirate.

12Prețuirea/valorizarea democrației, justiției, corectitudinii, egalității și supremației legii
Acest set de valori se bazează pe convingerea generală că societățile trebuie să funcționeze și să
fie guvernate prin procese democratice care respectă principiile justiției, corectitudinii, egalității
și supremației legii.

Atitudini
Deschidere pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri, practici și viziuni asupralumii
Deschiderea este o atitudine față de oameni percepuți ca având alte afilieri culturale decât cele
proprii sau față de convingeri, viziuni asupra lumii și practici care diferă de cele ale propriei
persoane. Aceasta implică sensibilitate față de, curiozitate în legătură cu și disponibilitate pentru
a relaționa cu alte persoane și alte perspective asupra lumii.
Respect
Respectul constă din considerarea pozitivă și stima pentru cineva sau ceva, bazate peconvingerea că au importanță, merit sau valoare intrinsecă. Respectul pentru alte persoane,
percepute ca având alte afilieri sau convingeri culturale, opinii sau practici diferite decât ale
propriei persoane, este vital pentru un dialog intercultural eficient și pentru cultura democrației.
Conștiință civică
Conștiința civică este o atitudine față de o comunitate sau un grup social din care face partepersoana, care este mai larg decât propriul cerc imediat al familiei și prietenilor. Aceasta implică
sentimentul de apartenență la comunitatea respectivă, conștientizarea altor oameni în comunitate,conștientizarea efectelor acțiunilor propriei persoane asupra acestor oameni, solidaritate cu alțimembri ai comunității și sentimentul datoriei civice față de comunitate.
Responsabilitate
Responsabilitatea este o atitudine față de propriile acțiuni. Aceasta implică un proces de reflecție
asupra propriilor acțiuni, formarea intențiilor de a acționa într-o manieră adecvată moral,
realizarea conștientă a acestor acțiuni și responsabilizarea propriei persoane pentru rezultate.
Autoeficacitate
Autoeficacitatea este o atitudine față de sine. Ea implică convingerea pozitivă în propria
capacitate de a realiza acțiunile necesare pentru atingerea anumitor scopuri și încrederea căpersoana poate înțelege probleme, poate selecta metode potrivite pentru îndeplinirea sarcinilor,
poate trece cu succes peste obstacole și poate face o schimbare în lume.

13

Toleranță la ambiguitate
Toleranța la ambiguitate este o atitudine față de situațiile care sunt nesigure și se supun
multiplelor interpretări conflictuale. Aceasta implică evaluarea acestui gen de situații într-un mod
pozitiv și capacitatea de a le face față constructiv.

DeprinderiÎnvățarea autonomă
Deprinderile de învățare autonomă sunt deprinderile necesare pentru a urma, a organiza și aevalua propria învățare în conformitate cu propriile necesități, într-o manieră autodirecționată,fără a fi îndemnat de alții.
Gândire analitică și critică
Deprinderile de gândire analitică și critică sunt deprinderile necesare pentru a analiza, a evalua șia face judecăți despre materialele de orice fel (texte, argumente, interpretări, probleme,evenimente, experiențe etc.) într-un mod sistematic și logic.
Ascultare și observare
Deprinderile de ascultare și observare sunt deprinderile necesare pentru a observa și înțelege cese spune și cum se spune și pentru a observa și înțelege comportamentul nonverbal al altor
persoane.
Empatie
Empatia este un set de deprinderi necesare pentru a înțelege și a se conecta la gândurile,convingerile și sentimentele altor oameni și pentru a vedea lumea din perspectiva altor oameni.
Flexibilitate și adaptabilitate
Flexibilitatea și adaptabilitatea sunt deprinderile necesare pentru a ajusta și regla propriile
gânduri sau comportamente, astfel încât persoana să poată răspunde eficient și corespunzător lanoi contexte și situații.
Deprinderi lingvistice, comunicative și plurilingve
Deprinderile lingvistice, comunicative și plurilingve sunt deprinderile necesare pentru acomunica eficient și potrivit cu alte persoane care vorbesc aceeași sau altă limbă și pentru aacționa ca mediator între vorbitorii de diferite limbi.
Cooperarea
Deprinderile de cooperare sunt deprinderile necesare pentru a participa cu succes, alături de alții,în activități, sarcini și asocieri comune și pentru a-i încuraja pe alții să coopereze, în vederea
14atingerii scopurilor grupului.
Soluționarea conflictelor
Deprinderile de soluționare a conflictelor sunt deprinderile necesare pentru a aborda, a gestiona
și a rezolva conflicte într-o manieră pașnică, prin ghidarea părților implicate în conflict către
soluții optime, acceptabile pentru toate părțile.

Cunoștințe și înțelegere critică
Cunoașterea și înțelegerea critică a propriei persoane
Această competență include cunoașterea și înțelegerea critică a propriilor gânduri, convingeri,
sentimente și motivații și a propriilor afilieri culturale și perspective asupra lumii.
Cunoașterea și înțelegerea critică a limbii și comunicării
Competența dată include cunoașterea și înțelegerea critică a convențiilor sociale adecvate verbaleși nonverbale care funcționează în limba vorbită /limbile vorbite de persoană, a efectelor pe carele au diferite stiluri de comunicare asupra altor oameni și a felului în care fiecare limbă exprimă
într-un mod unic anumite sensuri cultural împărtășite.
Cunoașterea și înțelegerea critică a lumii
Aceasta include un volum larg și complex de cunoștințe și înțelegere critică într-o varietate dedomenii, incluzând politica, legile, drepturile omului, culturile, religiile, istoria, media,
economiile, mediul și durabilitatea.

15

Anexa nr. 2

Planificarea evaluării competențelor civice ale elevilor
Sursa: adaptare după Formarea Cetățenilor. Corelarea evaluării autentice cu procesul deînvățământ în educația civică/referitoare la lege. Social Science Education Consortium,
Boulder, Colorado, 1997
Pasul 1: Ce competență doriți să evaluați?
Pasul 2: Ce este capabil un elev să facă după ce a dobândit competența pe care ați avut-o învedere?
Pasul 3: Descrieți sarcina pentru evaluare pe care o aveți în minte.
Pasul 4: Care este conținutul important pe care va trebui să-l folosească elevul în cursul
evaluării? Dacă acest conținut nu este în concordanță cu cunoștințele esențiale ale
modulului/competenței, operaţi schimbările necesare în sarcina de evaluare.
Pasul 5: Ce deprinderi/abilități va trebui să folosească elevul în cursul evaluării? Dacă aceste
abilități nu sunt în concordanță cu abilitățile esențiale ale modulului/competenței, operaţi
schimbările necesare în sarcina de evaluare.
Pasul 6: Cum vor folosi elevii cunoștințele și abilitățile menționate mai sus? Reprezintă produsul
rezultat (de exemplu, discurs, poster, prezentare, film etc.) folosirea autentică și realistă acunoștințelor, abilităților și atitudinilor? Permite cerința impusă tuturor elevilor să-și folosească
toate cunoștințele și abilitățile? Dacă nu, reconsiderați acest aspect.
Pasul 7: Scrieți/redactați sarcina de evaluare pentru elevi.

16