LA DISCIPLINA ȘCOLARĂ
ȘTIINȚE, clasa a V-a
ÎN ANUL DE STUDII 2022-2023Chișinău, 2022

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂ
ȘTIINȚE, clasa a V-a
ÎN ANUL DE STUDII 2022-2023
I. Curriculumul şcolar și Planul-cadru de învățământ - documente obligatorii înproiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplină
În anul de studii 2022-2023 predarea-învăţarea-evaluarea disciplinei Științe se va realiza înînvățământul gimnazial în conformitate cu prevederile actelor normative-reglatorii în vigoare:- Curriculumul la disciplina Științe, ediția 2019, aprobat prin ordinul Ministerului
Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 906 din 17 iulie 2019;- Planul - cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2022-2023,
aprobat prin ordinul Ministerului Educaţiei și Cercetării nr. 123 din 28 februarie 2022.
În anul de studii 2022-2023 va continua implementarea Curriculumului la disciplinaȘtiințe, ediția 2019.
Proiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplina Științe se va
realiza în contextul pedagogiei axate pe competenţe, orientată spre formarea/autoformarea
personalității elevului din perspectiva psihocentrismului și sociocentrismului, spre valorificarea
tehnologiilor informaționale și de comunicare.
II. Sugestii privind proiectarea activităţii didactice
Proiectarea activității didactice este un demers de anticipare a obiectivelor, conținuturilor,
metodelor și mijloacelor de învățare, a instrumentelor de evaluare și a relațiilor ce se stabilesc
între toate aceste elemente în contextul unei modalități specifice de organizare a activității
didactice (lecție, excursie didactică, plimbare de studiu, etc.)
Proiectarea didactică eșalonată a disciplinei Științe include: proiectarea de lungă durată; proiectarea de scurtă durată.
Proiectarea didactică va asigura un traseu orientativ și va purta un caracter personalizat,
ceea ce înseamnă că profesorul va lua decizii asupra strategiilor didactice pe care le consideră
optime și eficiente pentru clasa concretă de elevi.
Proiectarea de lungă durată se reperează pe:
competențele specifice disciplinei, care trebuie dezvoltate pe parcursul întregului an;numărul de ore prevăzut pe an și săptămână, prezentat în rubrica Administrarea
disciplinei;numărul orientativ de ore recomandat în rubrica Repartizarea orientativă a orelor peunități de conținuturi;
sistemele de unitățile de competență.
Proiectul didactic de lungă durată, pentru anul de studii 2022-2023, ca și în anul precedent poatefi planificat pe semestre și va fi aprobat de către directorul instituției de învățământ, până lafinele lunii septembrie curent.

Proiectarea didactică de lungă durată se realizează în corespundere cu numărul de ore
stipulate în Planul – cadru de învăţământ, prevederile Curriculumului la Științe, ediția 2019.
La proiectarea de lungă durată se va ține cont de planificarea activităților de recuperare/ deconsolidare/ de recapitulare privind conținuturile curriculare (în funcție de necesitățile
existente la disciplină/în instituție) pentru perioadele de vacanță prelungite pe parcursul anului destudii 2021-2022. Cadrele didactice pot comasa (la necesitate) conținuturile curriculare ladisciplină în procesul de predare-învățare-evaluare din perspectiva reeșalonării timpului învederea eficientizării procesului de implementare a curriculumului disciplinar, în anul de studii
2022-2023.
Profesorul poate realiza reeşalonări în proiectarea didactică de lungă durată pe parcursul
semestrului sau anului de studii, referitor la alternarea unităţilor de conţinut, succesiunea
studierii conţinuturilor şi acordarea numărului de ore pentru temele fiecărei unităţi de conţinut,
totodată, rămâne obligatorie realizarea competenţelor specifice disciplinei și a finalităților
proiectate în curriculum.
La baza proiectării de scurtă durată se situează:- sistemele de unități de competență, în baza cărora de formulează obiectivele lecției;- unitățile de învățare, care reprezintă repere informaționale și prin care se realizează
formarea unităților de competență. Unitățile de conținut includ liste de termeni specifici
disciplinei: cuvinte/sintagme care trebuie să intre în vocabularul activ al elevului peparcursul respectivei unități de învățare;- activitățile de învățare, proiectele STEAM recomandate.
- produsele școlare, care reprezintă un rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către
elev și măsurat, apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual,părinții.
La elaborarea proiectelor didactice de lungă durată şi de scurtă durată se va respecta
managementul timpului temelor pentru acasă, ținând cont de prevederile Instrucțiunii privind
managementul temelor pentru acasă în învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobate prin
ordinul MECC nr. 1249 din 22 august 2018.
Pentru dezvoltarea competențelor la elevi în cadrul disciplinei Științe, Ministerul Educaţiei și
Cercetării recomandă un șir de discipline opţionale, atribuite la aria curriculară Matematică șiștiințe:Educaţie pentru sănătate (cl. V-XII), ediția 2019
Educaţie ecologică (cl. I - XII), ediția 2015
http://edu.gov.md/sites/default/files/curriculum_educ_ecol._i-xii.pdf;
Instituţia de învăţământ poate propune şi alte discipline opţionale din Planul cadru de învăţământ
(http://mecc.gov.md; EDUCAŢIE/ Învăţământul general/ Acte normative/ Curriculum).
III. Repere privind eficientizarea procesului de predare-învățare-evaluareÎn predarea-învățarea-evaluarea conținuturilor din cadrul disciplinei Științe se recomandă
de a valorifica tipuri de învățare activă. Disciplina trebuie să devină una practică, bazată pedemonstrări, observări, experimente, proiecte, activități practice.
Tipuri de învățare activă:Învăţarea experienţială se bazează pe experiența individului.
Metode și tehnici de învățare experențială: Pretextul de dialog; Brainstormingul; Rundele.

Învățarea prin descoperire - se caracterizează prin aceea că materialul învăţat nu este prezentat
într-o manieră finală, el urmează a fi descoperit ca urmare a unei activităţi mintale şi apoi inclus
în structura cognitivă acelui ce învaţă.
Metode și tehnici de învățare prin descoperire: demonstrația; observația; experimentul;
experiența; modelarea; studiu de caz.
Învățarea aventură - acest tip de învățare tinde să plaseze copiii în faţa unor provocări, de cele
mai multe ori în contexte naturale, dar nu numai. Accentul este pus pe crearea contextelor şi aexperienţelor relevante de învăţare iar focalizarea pe contactul direct cu mediul social, cultural şinatural. Elementele învățării active vor fi inserate în lecții tradiționale sau lecții netradiționale.
Competențele specifice ale disciplinei Științe, clasa a V-a se vor forma la elevi princonținuturile din modulele stipulate în Curriculum, 2019: Lumea vie; Corpuri și substanțe;Energia și forțele; Știința pentru natură și prin valorificarea strategiilor didactice optimale.
În continuare, vom prezenta exemple de strategii didactice pentru eficientizarea dezvoltării
competențelor specifice la elevi.
Competența specifică CS 1. Identificarea cauzelor fenomenelor, ale proceselor și alerelațiilor din mediul înconjurător, manifestând corectitudine în utilizarea elementelor
specifice de limbaj.
Unități de competențe
Metode recomandate
Metode de comunicare orală:1.1. Descrierea lumii vii în baza unor
Expositive: expunerea, povestirea,
caracteristici.
descrierea, explicația, informarea
2.1. Recunoașterea diversității corpurilor din
Conversative: conversația, dezbaterea,
natură.
discuția
3.1. Explicarea relației cauzale în producerea
Problematizarea
fenomenelor din natură.
Metode de comunicare scrisă: lucrul cu
4.1. Specificarea metodelor/ instrumentelor de manualul și altă literatură de specialitate;investigare a naturii utilizate în știință.
organiztori grafici, etc.
Se recomandă la vârsta copiilor din clasa a V-a, valorificarea, în continuare a învățarii prindecoperire inductivă, de la cunoscut la necunoscut, de la particular la general.
Exemple:I. Subiectul lecției: Caracteristicile Lumii vii
Metode aplicate: demonstrarea; problematizarea, discuția, explicația, învățarea prin descoperire
Forma de organizare a activității elevilor: frontală
Etapa lecției: evocare
Descriere:
Profesorul eliberează din mână o foaie de hârtie, întrebând elevii, dacă hârtia se mișcă.
Apoi rupe hârtia în mai multe bucăți, întrebând elevii, dacă s-a înmulțit hârtia?
Situația - problemă oferită elevilor este: ,,Putem oare să afirmăm că hârtia este vie, dacă ea semișcă și se înmulțește?”. În contextul descrierii situației-problemă, cadrul didactic vine cu
explicația care sunt caracteristicile lumii vii.
Curriculumul propune predarea următoarelor caracteristici ale lumii vii:
Înmulțirea - capacitatea organismelor vii de a da urmași;Creșterea - schimbarea dimensiunilor, masei corpului (schimbări cantitative);
Dezvoltarea - schimbarea în structura organismului (schimbări calitative);

Nutriția - procesul de pătrundere în organism a unor alimente. Eliminarea substanțelor
neasimilate;
Respirația - procesul de pătrundere în organism a oxigenului, parte componentă aaerului. Eliminarea dioxidului de carbon;
Excitabilitatea - capacitatea organismelor de a reacționa la schimbările mediului ambiant
Structură celulară - toate organismele vii au la baza structurii sale particule/formațiuni
mici, numite celule.
Pentru a descrie caracteristicile lumii vii, se va utiliza învățarea prin descoperire. Profesorul va
citi descrierea fiecărei caracteristici, iar elevii, vor determina despre ce caracteristică este vorba.
O variantă alternativă ar fi, utilizarea tablei interactive, pe care sunt plasate haotic denumirile
caracteristicilor lumii vii și descrierea acestora. Elevii vor asocia denumirea cu descrierea (pot fi
utilizate fișe lipite pe tablă).
II. Subiectul lecției: Diversitatea plantelor
Metode aplicate: organizator grafic
Forma de organizare a activității elevilor: frontală
Etapa lecției: realizarea sensului
Descriere:
Pentru studierea grupurilor de plante fără flori, clasa se împarte în trei echipe (poate fi realizată
clasificarea pe rânduri).
Rândul I va citi informația din manual despre mușchi; Rândul II-despre ferigi; Rândul III-despre
conifere.
După studierea informației noi, pe tablă se acroșează/ se desenează o schemă, care necesită a fi
completată de către elevi, în baza întrebărilor dirijate de către profesor:

Competența specifică CS 2. Investigarea mediului înconjurător, dovedind interes pentru
aplicarea instrumentelor și metodelor de cercetare corespunzătoare.
Unități de competențe
Metode recomandate
1.2. Observarea organismelor vii în vederea stabilirii particularităților Metode de explorarea realității:acestora.
Metode de explorare
1.3. Clasificarea organismelor vii pe categorii.
directă a realității:2.2. Compararea corpurilor și a substanțelor în funcție de anumite
observarea;
criterii.
experimentul;
2.3. Realizarea unui demers investigativ cu utilizarea instrumentelor
experiența,specifice
Metode de explorare
3.2. Desfășurarea unui demers investigativ în vederea determinării indirectă a realității:caracteristicilor fenomenelor din natură
modelarea; studiu de
4.2. Construirea unui demers investigativ în baza planului propriu caz, etc.
propus.

Exemple:
I. Subiectul lecției: Diversitatea animalelor
Metode aplicate: experiment demonstrativ
Forma de organizare a activității elevilor: frontală
Etapa lecției: realizarea sensului
Descriere:
Experimentul demonstrativ este pregătit de profesor înaintea lecției și apoi prezentat clasei învederea demonstrării, explicării, confirmării, precizării sau verificării unor adevăruri cu ajutorul
experiențelor și al explicațiilor ce le însoțesc.
Experimentul ,,Cum respiră puișorii în ou?”
Algortim:
1. Spargeți un ou crud astfel încât să obțineți două jumătăți.
2. Turnați în ambele jumătăți puțină cerneală/tuș.
3. Observați prin care jumătatea oului se va scurge cerneala.
4. Cum credeți, de ce se scurge cerneala?
5. Puteți spune, cum respiră puișorii în ou?
6. Formulați concluzii.
II. Subiectul lecției: Relații în natură
Metode aplicate: observația
Forma de organizare a activității elevilor: individual/în grup
Etapa lecției: extindere
Descriere:
Elevilor li se va solicita să analizez mediul din zona școlii sau a casei și să observe diverserelații, consemnându-le în fișa de observare:Relații de hrănire
Relații de traiRelații de răspândire
....
....
...
III. Subiectul lecției: Substanțe. Proprietățile substanțelor
Metode aplicate: observația
Forma de organizare a activității elevilor: individual/în grup
Etapa lecției: Reflecție
Descriere:
Elevii vor primi diverse substanțe: apă; ulei; oțet, sodă alimentară etc.
Vor analiza proprietățile învățate și vor consemna în Fișa de observație rezultatele:Nr.
d/oDenumirea
substanței

....

....

Starea deagregare....

CuloareProprietăți
Miros
Gust

....

...

....

Solubilitatea
în apă
....

Elevii ar putea forma CS 2 și prin executarea observațiilor asupra plantelor, animalelor, ținândcont de algoritmul de mai jos:
Algoritm de observare a unei plante
1. Denumirea

Algoritm de observare a unui animal
1. Denumirea2. Aspect exterior general
2. Aspect exterior general
3. Forma vitală (arbore/arbust/plantă ierboasă)3. Părțile principale și secundare ale
4. Plantă cu flori/fără flori
corpului
5. Părțile structurale (rădăcina, tulpina... - 4. Mediul de viață
culoarea, formă, suprafață, dimensiuni, etc.)
5. Cu sânge rece/cald
6. Mediul de viață
6. Ovipar/vivipar
7. Importanța
7. Modul de hrănire
8. Modul de deplasare
9. Adăpostul
10. Importanța
Competența specifică 3 CS 3. Transferarea achizițiilor științifice în context cotidian, dând
dovadă de curiozitate pentru știință și tehnologii din perspective dezvoltării durabile.
Unități de competențe
Metode recomandate
1.4. Aprecierea importanței organismelor vii și a relațiilor în Metode bazate pe acțiune
natură.
practică:2.4. Propunerea unor soluții pentru diverse probleme din viața Metode de acțiune reală:cotidiană.
exercițiul,rezolvarede3.3. Gestionarea utilizării resurselor de energie în situații con- probleme, lucrări practice,crete de viață.
studii de caz, proiectul
4.3. Argumentarea relațiilor dintre științe, tehnologii și mediu Metode de acțiune simulată:în condițiile dezvoltării durabile.
jocurile didactice; simularea;În acest sens, eficiente sunt Proiectele STEAM.
Curriculum, 2019 vine cu o listă de proiecte pentru fiecare modul, cu statut de recomandate.
Fiecare cadru didactic, însă, poate veni și cu alte propuneri ale acestor proiecte. Se salută
colaborarea dintre profesorii diverselor discipline în realizarea proiectelor STEAM, pentru a
stabili o legătură interdisciplinară și transdisciplinară între cunoștințele achiziționate de către
elevi.
Se vor respecta etapele de elaborarea a unui proiect:
Etapa I
Alegerea subiectului (TEMA)
Profilarea direcţiilor de dezvoltare a proiectului
Crearea centrelor tematice; echipelor
Discuţii cu persoanele implicate în realizarea proiectului
Etapa II
Activitatea de documentare şi investigare
Integrarea activităţilor din cadrul proiectului
Etapa IIIPregătirea produsuluiAdăugarea detaliilor şi atribuirea de funcţionalităţi
Prezentarea produsului
Etapa IV
Evaluarea proiectului
Reflecții

IV. Strategii de evaluare
Cadrele didactice vor ține cont de respectarea cadrului contextual de proiectare și realizare aevaluării a elevilor din clasa a V-a, în vederea adaptării acestora la sistemul de evaluare și notare
aplicat în ciclul gimnazial în conformitate cu prevederile pct 45, 46 din Regulamentul privind
evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar și
secundar (aprobat prin ordinul MECC nr. 70 din 30.01.2020).
Evaluarea inițială este obligatorie și va fi realizată după 1- 2 lecții din unitatea de învățare nr.1.
Acest tip de evaluare se va planifică cu scopul determinării nivelului de cunoștințe al elevilor, laînceputul anului de studii.
În baza rezultatelor evaluării inițiale, cadrul didactic își va organiza activitatea la clasă în vedereapredării - învățării conținuturilor, realizării unităților de competență și a competențelor specifice.
Evaluarea formativă constă în formarea permanentă, continuă a competenţelor la elevi
reflectate în standardele educaţionale. Cadrele didactice vor conștientiza că nota elevului în
cadrul evaluării formative, reprezintă aspectul cantitativ al activității calitative, individuale aelevului. Evaluarea formativă se va raporta la câteva dintre unitățile de competențe stipulate
pentru parcursul de învățare respectiv, în funcție de contextul concret; este instrumentală, elevii
fiind conştienţi de demersurile evaluative întreprinse.
Evaluarea formativă, se recomandă a fi administrată, la fine de module și va include sarcini
didactice pe nivele cognitive, în context taxonomic, fapt ce va permite valorificarea potenţialului
intelectual al fiecărui elev.
Evaluarea sumativă este evaluarea materiei asimilate, care intervine în momente precise (lafinele unui semestru/ an şcolar, la finele unei unități de conținut/a două sau câteva comasate.
În vederea asigurării continuității dintre nivelul primar și gimnazial de învățământ, recomandăm
realizarea evaluărilor formative la fine de modul, iar la fine de semestru câte o evaluare
sumativă.
Pentru evaluarea mai obiectivă produselor, se recomandă elaborarea de către cadrul didactic
a unor criterii de evaluare clare, care trebuie prezentate, în prealabil elevilor.
Propunem în continuare criterii de evaluare a anumitor produse recomandate de curriculum.
Produsul 1. PROIECTUL
Cerințe pentru elaborarea ProiectuluiPrezentarea proiectului
1. Corespunderea conținutului proiectului cu
1. Respectarea cerințelor de prezentare.
cerințele stipulate.
2. Prezentarea clară, laconică și argumentată.
2. Realizarea corectă a proiectului.
3. Formularea corectă a concluziilor.
3. Realizarea cu acuratețe a proiectului.
4. Utilizarea unui limbaj corect științific.
4. Utilizarea mijloacelor digitale/media.
5. Realizarea creativă a proiectului.
Contribuția personală în proiect
Colaborarea în grup
1. Contribuția activă la discuțiile în grup.
1. Implicarea activă
2. Acceptarea și îndeplinirea sarcinilor
2. Propunerea și explicarea calmă a ideilor.

repartizate.
3. Contribuția cu idei importante.
4. Respectarea cerințelor.

3. Demonstrarea receptivității la alte idei.

Produsul 2. COMPLETAREA UNEI FIȘEDE OBSERVARE A SCHEMEI/ UNUITABEL
1. Analizarea cu atenție a tabelului/ schemei.
2. Stabilirea informaţiei obţinute prin
explorare/ investigare.
2. Scrierea datelor în tabel/fișă/schemă.
3.Prezentarea tabelului/ fișei/ schemei
completate.
4. Utilizarea terminologiei specifice.

Produsul 3. INFORMAȚII PREZENTATE
ORAL/SCRIS

Produsul 4. ELABORAREA DE ALBUME

Produsul 5. DESFĂȘURAREADEMERS INVESTIGATIV

1. Selectarea imaginilor adecvate temei/
subiectului.
2. Însoțirea imaginilor prin enunțuri scurte,
clare, corecte.
3. Utilizarea unui vocabular adecvat/ specificpentru a exprima ideile.
4. Organizarea creativă a imaginilor și
textului.
5. Prezentarea cu interes a albumului.
6. Răspunsul la întrebările colegilor.
Produs 6. POSTERUL

1. Stabilirea obiectului supus investigării
2. Formularea scopului și a obiectivelor.
3. Selectarea instrumentelor potrivite, dacăsunt necesare.
4. Elaborarea unui plan de executare ainvestigației.
5. Realizarea propriu-zisă a investigației.
6.Înregistrarea datelor obținute în fișă/tabel.
7. Analiza datelor.
8. Formularea concluziilor.
Produs 7. PREZENTĂRILE DIGITALE

1. Selectarea
imaginilor și informațiilor
adecvate temei posterului.
2. Însoțirea imaginile prin enunțuri scurte,
clare, corecte.
3. Organizarea creativă și originală aposterului.
3. Utilizarea un vocabular corect pentru
prezentarea posterului.
5. Prezentarea cu entuziasm a posterului.
6. Răspunsul la întrebările colegilor și aprofesorului.

1. Selectarea informației relevante.
2. Alegerea modalității de prezentare
electronică.
3. Respectarea etapelor de lucru pentru
prezentarea electronică.
4. Respectarea cerințele de elaborare aprezentării în format electronic.
5. Prezentarea coerentă și corectă.
6. Răspunsul la întrebările colegilor și aprofesorului.

1. Expunerea succintă a informației științifice.
2. Respectarea succesiunii ideilor expuse.
3.Utilizarea adecvată a termenilor științifici în
formularea enunțurilor.

UNUI

Pentru realizarea procesului de evaluare, cadrele didactice vor selecta/ adapta/ elabora sarcini
didactice.
Sarcina didactică reprezintă un cuantum de cunoştinţe şi capacităţi care urmează să fie dobândite
de elevi conform unităților de competențe din curriculum. Evaluarea unității de competență serealizează prin produs și în baza sarcinii didactice executate de către elevi.

Unitatea de competență
Produs
1.3. Clasificarea
Completarea unuiorganismelor vii petabel
categorii.

Sarcină didactică
Clasifică animalele date în 2 grupuri,
conform tabelului de mai jos.
Furnică, oaie, capră, vulpe, greier, privighetoare,broască-țestoasă, leu, caras, elefant, rândunică,fluture, pisică, cal, brotăcel, câine, rădașcă, tigru,
cioară, vacăAnimale ovipare

Animale vivipare

Figura1. Corelația dintre Unitatăți de competență -produs- sarcini didacticeÎn procesul de elaborare a sarcinilor didactice, este important de a ține de cont de nivelul cognitiv
evaluat.
Pentru a facilita elaborarea sarcinilor didactice, recomandăm utilizarea Taxonomiei lui D.
Tolingherova (Tabel 1)

Nivelul cognitiv
1. Reproducerea
mnemonică a datelor
2. Operaţii logice
elementare cuurmătoarele date

3. Operaţii logicecomplicate cu

Tabel 1. Taxonomia lui D. Tolingherova
Tipuri de sarcini
1.1 recunoaşterea
1.2 reproducerea unor fapte, noţiuni, cifre
1.3 reproducerea definiţiilor, normelor, regulilor
1.4 reproducerea blocurilor de text, poeziilor, tabelelor
2.1 evidenţierea faptelor (măsurări, cântăriri, calcule
elementare)
2.2 enumerarea şi deosebirea faptelor
2.3 enumerarea şi descrierea proceselor
2.4 analiza şi sinteza
2.5 compararea şi discriminarea
2.6 categorisirea şi clasificarea
2.7 indicarea modalităţilor de a stabili relaţii (cauză, consecinţe,scop, mijloc, etc.)
2.8 abstractizarea, concretizarea, generalizarea
2.9 rezolvarea exerciţiilor simple
3.1 transferarea (transmisiunea, transformarea)
3.2 expunerea (interpretarea, explicarea sensului, argumentarea)următoarele date
4. Generare de soluţii cu
indicarea datelor
5. Activităţi ce necesită
gândire creativă

3.3 inducţia
3.4 deducţia
3.5 demonstrarea, argumentarea şi verificarea
4.1 elaborarea sintezelor, compediilor, conţinuturilor
4.2 elaborarea raportului, tratatului, referatului, efectuarealucrărilor independente, desenelor tehnice. proiectelor
5.1 aplicarea în practică a activităţilor cognitive însuşite
5.2 soluţionarea problemelor şi a situaţiilor problemă
5.3 stabilirea întrebării şi formulării sarcinilor
5.4 realizarea sarcinilor de dezvoltare în vază senzorială
5.5 realizarea sarcinilor de dezvoltare în bază raţională

Deoarece, la elaborarea sarcinilor cognitive în testele docimologice la științe și la alte probe deevaluare, de cele mai dese ori, se evidențiază doar trei nivele cognitive, am adaptat Taxonomia
lui Tolingherova pe nivelele: Cunoaștere și înțelegere; Aplicare; Analiză și Sinteză.
Nivel cognitiv
Cunoaștere și înțelegere

Cuvinte-cheie ale sarcinilor cognitive
Scrie cuvintele omise; Enumeră; Defineşte noţiunea; Ce funcţie
îndeplineşte; Descrie; Alege răspunsul corect din douăafirmaţii; Alcătuieşte un algoritm nou în baza unui cunoscut;
Prezintă informaţia sub altă formă; Indică în schemă; Descrie înbaza schemei; Recunoaşte pe desen; Descifrează diagrama;
Indică unde le întâlnim în practică.

AplicareClasifică; Selectează; Scrie prin ce se deosebeşte; Compară;Determină criteriul; De ce...; Scrie cauza; Explică sensul;
Demonstrează că... ; Formulează definiţia; Explică cum se
realizează; Indică cum poţi utilize procedeul pentru...;Elaborează o schemă...

Analiză și Sinteză

Argumentează de ce...; Spune ce se poate întîmpla, dacă...;Sedă... Determină...; Se știecă…..Scrie un extras din...;Elaborează un raport...; Prelucrează datele...; Demonstrează
printr-un exemplu din practică...

Exemple de Sarcini didactice pe nivele cognitive:
Nivelul Cunoaștere și Înțelegere
1. Enumeră 5 caracteristici ale lumii vii.
2. Completează enunțurile.
Animalele care se înmulțesc depunând ouă se numesc... . Vaca este un animal cu sânge... .
Șopârla este un animal cu sânge... . Șopârla se înmulțește prin... . Deci, este un animal... .

3. Selectează A (adevărat) sau F (fals) pentru fiecare dintre afirmații. Dacă afirmația
este falsă, formulează un enunțcorect.
a) Stejarul este o ciupercă. A Fb) Țânțarul este un animal. A Fc) Romanița este o plantă. A Fd) Bacteriile sunt formate din multe celule. A Fe) Ciuperca este o plantă. A F
4. Completează schema.
Organismevii
Plante?

?

?

Nivelul Aplicare
1. Ordonează denumirile de organism astfel încât să obții un lanț de nutriție.
a) Iepure, bacterii, mesteacăn, lup.
b) Rață, troscot, vulpe, bacterii.
c) Lăcustă, iarbă, șopârlă, vultur.
2. Compară organismele vii din imagini, identificând cel puțin 2 asemănări și câte 2
deosebiri.

3. Clasifică organismele de mai jos în 3 grupuri.
Salcie, găină, troscot, capră, bacterii.
Producători
Consumatori

Descompunători

Nivelul Analiză și Sinteză
1. Se știe că ursul este un animal cu sânge cald. Deci, ar trebui să fie activ tot anul. Explică
de ce ursul cade iarna în hibernare?
2. Imaginează-ți că, timp de o zi, de pe Pământ ar lipsi bacteriile. Ce s-ar întâmpla?
3. Scrie un text din 5-6 enunțuri cu denumirea: ,,Bacteriile- prieteni și dușmani”
4. Propune 5 reguli de ocrotire a organismelor vii.

V. Managementul temelor pentru acasă
Pe parcursul realizării demersului didactic la disciplina Științe, un element al organizării șieficientizării lecției îl constituie - reglementarea managementului timpului temelor pentru acasă
conform prevederilor Instrucțiunii privind managementul temelor pentru acasă în învățământul
primar, gimnazial și liceal (ordinul MECC nr.1249 din 22.08.2018).
Volumul temelor pentru acasă pentru disciplina Științe, nu trebuie să depășească 1/3 din volumul
sarcinilor realizate în clasă, pe parcursul lecției. Media zilnică a timpului destinat activităților de
instruire pentru un elev din învățământul gimnazial și liceal (în clasă și la domiciliu), însumândtoate disciplinele școlare, trebuie să fie încadrată în 6 - 8 ore.
Timpul alocat temelor pentru acasă va fi folosit pentru asimilarea materiei teoretice de studiu,
formarea priceperilor, deprinderilor și abilităților de a aplica cunoștințele obținute la rezolvarea
problemelor/situațiilor problemă, la elaborarea mini-proiectelor de protecție a mediuluiînconjurător, de implicare în diverse activități interactive etc.
Temele pentru acasă, de regulă, vor fi stabilite diferențiat, în funcție de nivelul de pregătire a
elevului și de caracterul activităților, după cum urmează:a) activități identice obligatorii (însușirea materiei teoretice, partea practică, constituită din
exerciții/probleme/situație-problemă etc.), de nivel mediu de dificultate, pentru toți elevii clasei.
Pentru pregătirea către lecția următoare sau către evaluarea sumativă – o parte a temei pentruacasă poate fi referită la recapitularea secvențelor respective din capitol/unitate de conținut;b) activități individuale, fără caracter permanent, pentru situațiile:- de recuperare/de redresare;- pentru dezvoltare și menținerea nivelului de cunoștințe al elevului;- pentru dezvoltare suplimentară și aprofundarea/diversificarea nivelului elevului (pregătirea
pentru concursuri, olimpiade etc.);c) activități de creativitate și extindere (individuale sau de grup), fără caracter permanent, delungă durată, pentru realizarea unor lucrări dezvoltate/sistematizate/generalizate (proiecte,
situații de problemă, lucrări practice/de investigație etc.). Timpul acordat elevilor pentru
realizarea fiecărui tip de activități menționate va constitui, nu mai puțin de două luni. La nivel deinstituție/ clasă, cadrele didactice vor conveni ca astfel de activități să nu se suprapună.
VII. Asigurarea didactică
Manualul de bază, recomandat de Ministerul Educaţiei și Cercetării în anul de studii 20222023:
Clasa

Numele autorilor, denumirea manualului

V

Z. Galben-Panciuc, Ştiinţe, manual pentru clasa a V-a, Chişinău, Editura Prut Internaţional,ediția 2010

Literatură metodică:1. Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.
432 din 29 mai 2017.

2. Curriculum Național. Aria curriculară Matematică și Științe. Disciplina Științe, clasa a V-a,ediția 2019.
3. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina Științe în clasa a V-a ediția 2019.
4. Ghid de implementare a curriculumului modernizat în învăţământul gimnazial. Biologie.
Goraş M., Gînju S., Rudei L., Chişinău, 2011, aprobat prin ordinul ministrului Educaţiei nr.
597 din 30 iunie 2011.
5. Standardele de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituțiile de învățământ
secundar general (ordinul MECC nr. 193 din 26 februarie 2019).
Literatură suplimentară relevantă:
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.

Caisân S., Halaim N., Surse de energie regenerabilă, Chișinău, 2012.
Cravciuc N., Casa pe care o vei construi, Biblioteca Gutta, 2009.
Economia, Energetica, Conservarea energiei, Biblioteca Gutta, Chișinău, 2005.
Galben-Panciuc Z., Eu și energia, Chișinău, 2015.
Munteanu I., Lozanu N., Lumea animală a Moldovei, Vol. I, II, III, IV (I-Animale
nevertebrate, II-Peşti, Amfibieni şi Reptile, III-Păsări, IV-Mamifere), Editura Ştiinţa, 2004.
Munteanu V., Duca Gh., Cartea Roșie a Republicii Moldova, Editura Știința, 2015.
Negru A., Ştefîrţă A., Cantemir V., Gînju Gh. Lumea vegetală a Moldovei (Plante cu flori),
Volumele I, II, III, Editura Ştiinţa, 2005.
Negru A., Ştefîrţă A., Cantemir V., Gînju Gh. Lumea vegetală a Moldovei (Ciuperci şiplante fără flori), Editura Ştiinţa, 2005.

Webografie:• https://ro.wikipedia.org/wiki/Energie_solar%C4%83• https://www.youtube.com/watch?v=atr7KMBfghU• https://ro.wikipedia.org/wiki/Energie_hidraulic%C4%83• https://www.youtube.com/watch?v=Ma3JE9LTNAs

Mariana GORAȘ, șef adjunct, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei și Cercetării, grad didactic superior
Stela GÎNJU, doctor în biologie, conferențiar universitar,
UPS ,,Ion Creangă”
Angela TELEMAN, doctor în pedagogie, conferențiar universitar,
UPS ,,Ion Creangă”

Exemplu de Proiect didactic de lungă durată (fără activități de recuperare/consolidare)
LT ”.......”
Disciplina Științe, clasa a V-aNumele, prenumele profesorului
gradul didactic
Anul de studii – 2022-2023
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI

Unități de învățare

Nr. ore pe săptămână

Nr. ore pe an

1 oră

34
Evaluări

Nr. oreEI

Observații
ES

Semestrul I
Modulul I. Lumea vie

8 ore

Modulul II. Corpuri și substanțe
Total semestrul I

8 ore
16

1
1

1
1

Semestrul II
Modulul III. Energia și forțele

9 ore

Modulul IV. Știința pentru
natură
Total semestrul II

9 ore

Total an

1

18

-

1

34

1

2

Competențele specifice disciplinei Științe:1. Identificarea cauzelor fenomenelor, proceselor și relațiilor din mediul înconjurător, manifestând corectitudineîn utilizarea elementelor specifice de limbaj.
2. Investigarea mediului înconjurător, dovedind interes pentru aplicarea instrumentelor și metodelor decercetare.
3. Transferarea achizițiilor științifice în context cotidian, dând dovadă de curiozitate pentru știință și tehnologii
din perspectiva dezvoltării durabile.
Proiectarea unităților de învățare
Unități decompetențe

Unități deînvățareDetalieri de conținut

Eşalonarea în timp
Nr. oreData

ResurseObservațiiSEMESTRUL 1.

1.1
1.2
1.3
1.4

Modulul I.
LUMEA VIE

1. Caracteristici ale lumii vii.

Se va indica pag. 1
din manual și alte
resurse8 ore

2. Diversitatea plantelor și
animalelor.
Evaluare inițială.

Plantevii/ierbarizate

1

3. Bacterii și ciuperci.

Ciuperci
naturale/mulaje;
micropreparatePlanșeLupe, rigle, fișe deobservație
Lupe, rigle, fișe de1

4. Relații în natură.
5. Lumea vie.
Plimbare de studiu.
6. Lumea vie.

1
1
1

Se va indica
data conform
calendarului
Se vadesfășura
evaluareainițială , 15
minute dinlecție.

Lecție de formare acapacităților de aplicare acunoștințelor.
7. Lumea vie.
Lecție de formare acapacităților de analizăsinteză a cunoștințelor.
8. Lumea vie. PROIECT
STEAM
2.1
2.2
2.3
2.4

Modulul II.
CORPURI ȘI
SUBSTANȚE
(8 ore)1. Corpurile. Proprietățile
corpurilor.
2. Substanțele. Proprietățile
substanțelor.
3. Corpuri și substanțe.
Lecție de formare acapacităților de aplicare acunoștințelor.
4. Amestecuri. Separarea
amestecurilor.
5. Transformări ale materialelor

6. Corpuri și substanțe.
Lecție de formare acapacităților de analiză-sinteză
a cunoștințelor.
7. Lecție de formare acapacităților de evaluare acunoștințelor (ES pentru
semestrul I)

observareFiședelucru, 1
Caietul elevului

Proiectul

1

Manual, p. ..
Diverse corpuri
Manual, p...
Diverse substanțe
Diverse
corpuri,
substanțe,riglă,
pahar gradat; fișede observație
Manual. p...
Diverse amestecuri
Filtru de apă;Manual, p...
Pahar, apă, obiecte
din metal; corpuridindiversemateriale
Manual, p.
Fișe de lucru

1

Test

1

1
1

1

1

1

20 de
minuteEvaluareFormativă

8. Activități diferențiate depostevaluare.

3.1
3.2
3.3

Modulul 3.
ENERGIA ȘIFORȚELE

1. Mișcarea și repausul. Forța.
2. Sunetul.
3. Sunetele din natură.
Plimbare de studiu
4. Lumina și căldura.

5.

Lumină și căldură.
Lecție de formare acapacităților de înțelegere acunoștințelor.

6. Energia soarelui, a vântuluiși a apei.
7. Energia și forțele.
Lecție de formare acapacităților de aplicare acunoștințelor.

4.1
4.2

Modulul 4.
ȘTIINȚA

8. Energia și forțele. Proiect
STEAM
9. Energia și forțele.
Lecție de formare acapacităților de analizăsinteză a cunoștințelor.
1. Investigarea naturii.

Fiședediferențiate

lucru 1

Manual. P...
Diverse corpuri
Manual, p.
Fișe de observație

1
1
1

Manual,p.... 1
diverse surse delumină și căldură
Fiședelucru; 1
corpuri
opace,
transparente;translucide; sursede lumină și decăldură
M., p....
1
Ustensilepentru 1
diverse experiențe,modelări. Fișe deobservare; fișe delucru.
Proiectul
1Fișe de lucru

1Manual, p...
1
Diverse ustensile

20 deminuteEvaluareformativă

4.3
4.4

pentru cercetare

PENTRU
NATURĂ
2. Plutirea. Zborul.

3. Zborul.
Lecție - excursie la aeroport.
4. Invenții și descoperiri.
5. Un mediu protejat - un viitor
durabil.
6. Un mediu protejat -un viitor
durabil.
Lecție de formare acapacităților de aplicare acunoștințelor.
7. Știința pentru natură.
Lecție de formare acapacităților de analizăsinteză a cunoștințelor.
8. Lecție de formare acapacităților de evaluare acunoștințelor (ES pentru
semestrul II)
9. Activități diferențiate depostevaluare

Manual, p...
Vase
cu
apă,
diverse corpuri
Aparatedefotografiat
Binoclu
Manual, p.
enciclopedii
Manual, p...

1

1

1
1

Fișe de observație.
Ustensilepentru 1
salubrizarea
terenului școlii
Fișe de lucru

1

Test

1

Fișe
de
diferențiate

lucru 1Exemple de Proiecte didactice de lungă durată
(cu activități de recuperare/ consolidare)
Model 1ȘTIINȚE
Clasa a V-a
COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEI
1. Identificarea cauzelor fenomenelor, proceselor și relațiilor din mediul înconjurător,manifestând corectitudine în utilizarea elementelor specifice de limbaj.
2. Investigarea mediului înconjurător, dovedind interes pentru aplicarea instrumentelor și
metodelor de cercetare.
3. Transferarea achizițiilor științifice în context cotidian, dând dovadă de curiozitate pentruștiință și tehnologii din perspectiva dezvoltării durabile.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore pe săptămână
Nr. de ore pe an
1 oră
34 oreUnități de învățare

Evaluări

Nr. oreEILumea vie
8
Corpuri și substanțe
8
Energia și forțele
8Știința pentru natură
9
Ore la discreția cadrului didactic 1

Observații
ES

1
1
1

ACTIVITĂȚI DE RECUPERARE/CONSOLIDARE
pentru anul de studii 2022 -2023Unităţi de competenţă pentru
recuperare
RC2 Clasificarea corpurilor din
mediul înconjurător (corpuri
vii/nevii,materiale
naturale/prelucrate);
RC 3 Argumentarea efectelormișcării Pământului;Pentrumenținereasănătății
corpului uman.
RC 1 Identificarea componentelor
Sistemului Solar;
RC 4 Formularea regulilor deigienă.

Unități deconţinut
Diversitatea
naturii.
Corpul umanPământulparte a
UniversuluiEşalonare în timp
Nr.
Datade ore2 ore
11Strategii didactice Activitate frontală
 Activitate
individuală
 Activitate în grup
 Lucrul cu textul

 Activitate frontală
 Activitate
individuală
 Activitate în grup
 Lucrul cu textul

Note

PROIECTAREA DIDACTICĂ A UNITĂȚILOR DE ÎNVĂȚARE
pentru anul de studii 2022-2023Unități decompetențe

Detalieri deconținut

ResurseEşalonarea în timp
Nr. ore
Data

1.1,
1.2,
1.3,
1.4

Caracteristici ale
lumii vii.
Diversitatea
plantelor și
animalelor.
Bacterii șiciuperci.
Relații în natură
Lecție de formare acapacităților deanaliză-sinteză acunoștințelor.
Evaluare Formativă

Manual1

Manual1

Manual1

ManualFișe de lucru
diferențiate

11Probă scrisă

1

Observații

Model 2ȘTIINȚE
CLASA a V-a
COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEI
1. Identificarea cauzelor fenomenelor, proceselor și relațiilor din mediul înconjurător,manifestând corectitudine în utilizarea elementelor specifice de limbaj.
2. Investigarea mediului înconjurător, dovedind interes pentru aplicarea instrumentelor și
metodelor de cercetare.
3. Transferarea achizițiilor științifice în context cotidian, dând dovadă de curiozitate pentruștiință și tehnologii din perspectiva dezvoltării durabile.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore pe săptămână
Nr. de ore pe an
1 oră
34 oreUnități de învățare

Evaluări

Nr. oreEILumea vie
6+2
Corpuri și substanțe
8
Energia și forțele
8Știința pentru natură
9
Ore la discreția cadrului didactic - 1

Observații
ES

1
1
1

Unitatea de învățare 1. Lumea vieUnități de competență pentru recuperare, prevăzute la sfârșitul clasei a IV-a
RC 1 Identificarea componentelor Sistemului Solar;
RC2 Clasificarea corpurilor din mediul înconjurător (corpuri vii/nevii, materiale naturale/prelucrate);
RC 3 Argumentarea efectelor mișcării Pământului;
RC 4 Formularea regulilor de igienă pentru menținerea sănătății corpului uman.

Unități decompetențe

Detalieri de conținut

RC 2, RC 4

Diversitatea naturii. CorpulumanPământul - parte a
Universului
Caracteristici ale lumii vii.

Manual1

Manual1

Manual1

Diversitatea plantelor și
animalelor.
Bacterii și ciuperci.
Relații în natură
Lumea vie.
Lecție de formare acapacităților de analizăsinteză a cunoștințelor.
Evaluare Formativă

Manual1

ManualManualFișe delucru
diferențiat

1
1
1

Probă
scrisă

1

RC1, RC3
1.1, 1.2, 1.3,
1.4

ResurseEşalonarea în timp
Nr. oreData

Observații

Evaluare inițială
(RC1-RC4)