Anexă la Ordinul MECC
nr.965 din 22 iunie 2018

Repere metodologicede organizare a procesului educaţionalla disciplina şcolară ISTORIA ROMÂNILOR ŞI UNIVERSALĂ
în anul de studii 2018-2019
I. Preliminarii
Finalitățile educaționale, conform art. 11, pct. 2 al Codului Educației, se referă la formarea unei
personalități capabile să participe activ în viața socială și economică a unei societăți bazată pe democraţie,informatizare şi economie de piaţă. Formarea unei astfel de personalităţi presupune că școala trebuie să leofere elevului o educaţie intelectuală, estetică, fizică, tehnologică, profesională, socială și civică.
Astfel, prin competențele specifice, disciplina şcolară Istoria românilor şi universală vine să valorificecontextul educațional de cunoaștere și studiere a trecutului, de dezvoltare a sentimentului patriotic pentru
neam, de respect și dragoste pentru patrie și de îndemn pentru păstrarea libertăţii şi independenţei.
În acest sens, raporturile dintre disciplina academică și disciplina școlară Istoria se află într-o permanentă
dinamică, flexibilitate și adaptare la cerințele societății, la nivelul actual al cunoașterii istorice, adaptări
ce au menirea de a impulsiona atractivitatea elevilor pentru istorie și, totodată, de a fortifica legătura
dintre tineri şi patria noastră.
Reperele metodologice de organizare a procesului educaţional la Istoria românilor şi universală în anulde studii 2018-2019 (RMI) reprezintă o componentă a documentelor școlare, ce include aspecte
metodologice de aplicare a curriculumului în structurile de învățare, în vederea formării competențelor
asumate, fiind structurată din perspectiva relaționării cu evaluarea, conform următoarelor dimensiuni:
 curriculumul scris/stabilit; curriculumul predat/operaţionalizat; curriculumul învăţat/realizat/atins;
 curriculumul evaluat.
Profesorul de istorie este responsabil de respectarea și aplicarea RMI în vederea organizării calitative a
demersului educațional la disciplina Istoria românilor şi universală.
II. Curriculumul scris/stabilit
În anul de studii 2018-2019, formatul actelor normative şcolare de tip reglator, specifice disciplineișcolare Istoria românilor şi universală, include documentele de curriculum enumerate în Reperele
metodologice de organizare a procesului educațional la Istoria românilor și universală în anul de studii
2017-2018 (https://mecc.gov.md/sites/default/files/istoria_romanilor_si_universala_ro.pdf).
Conform Planului-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2018-2019,
aprobat prin ordinul Ministerului Educaţiei, Culturii şi Cercetării (MECC) nr. 397 din 29 martie 2018,
Istoria românilor și universală face parte din aria curriculară Educație socioumanistică și are statut dedisciplină obligatorie în învățământul gimnazial (clasa a V-a – a IX-a) și în învățământul liceal (modelele1

I, II, III, IV) și de disciplină la alegere (modelul II – 2.7.2, (clasele a XI-a, a XII-a) și modelul III (clasele
a XI-a, a XII-a, profil real).
Disciplinele opţionale recomandate de MECC, conform Planului-cadru, au drept scop aprofundarea,
extinderea și integrarea cunoștințelor elevilor, în vederea dezvoltării finalităților educaționale ale
educației istorice în învățământul general. În anul de studii 2018-2019, lista disciplinelor opționale dinaria curriculară Educație socioumanistică a fost completată cu o nouă disciplină opțională - Educația
pentru drepturile omului și cetățenia democratică (clasele I – a IV-a și a V-a – a IX-a) –, în oferta
educațională fiind incluse Curriculumul și Auxiliarul didactic, care pot fi accesate la adresa
https://mecc.gov.md/sites/default/files/curriculum_optional_educatie_pentru_drepturile_omului_cl._v-ix.pdf.
În atenţia profesorilor de istorie, în eșalonarea conținuturilor curriculare pentru treapta de liceu(profilurile real, umanist, arte și sport), se vor opera următoarele modificări (clasa a XI-a):
 excluderea unităţii de conţinut „Marile descoperiri geografice şi rezultatele lor”;
 introducerea unităţii de conţinut Revoluția engleză.
III. Curriculumul predat/operaţionalizat
În vederea implementării Curriculumului la disciplină, cadrele didactice și de conducere vor organiza
procesul educaţional în formatul unei singure discipline şcolare. În cataloagele şcolare se va indica osingură disciplină de studiu, elevii fiind apreciaţi cu o singură notă, în conformitate cu numărul de ore
stabilit în Planul-cadru:
 pentru ciclul gimnazial (clasele a V-a – a IX-a) – 2 ore săptămânal (38 de ore anual); pentru ciclul liceal, în funcţie de MODELUL de plan-cadru selectat de instituție.
Modelul Planului-cadru ales de instituțiile deînvățământ
MODELUL I (Plan-cadru pentru clasele a XI-a – a XII-aliceale, profil REAL)MODELUL I (Plan-cadru pentru clasele a XI-a – a XII-aliceale, profil UMANIST)
MODELUL II. Plan-cadru pentru învățământul liceal(pentru LICEUL TEORETIC cu profil REAL și profil
UMANIST)
MODELUL II. Plan-cadru pentru învățământul liceal(pentru LICEUL TEORETIC cu profil REAL) – 2.7.1.
MODELUL II. Plan-cadru pentru învățământul liceal(pentru LICEUL TEORETIC cu profil UMANIST)
MODELUL III, profil UMANIST, Modelul I, Instruire
academică de bazăMODELUL III, profil REAL, Modelul I, Instruire
academică de bazăMODELUL IV – Planul-cadru pentru învățământul
liceal (general), profil real și umanist.

Statutul
disciplinei

X

Componenta
variabilă

Clasa
XI
XII
1
1

3

Disciplină
specifică profilului(obligatoriu)

4+2* 4+2*

Disciplină
obligatorie

2/3

2/3

2/3

Disciplină
alegere

la 2

2

2

Disciplină
obligatorie

4

4

4

Disciplină
alegerela

3

Disciplină
alegerelaDisciplină
obligatorie

2

3
+2*
0/2

3
+2*
0/2

2/3

2/3

2/3

2

În anul de studii 2018-2019, profesorul de istorie va respecta contextul didactic de organizare aprocesului educațional la disciplină, ce presupune:
 raportul de structurare a conţinuturilor curriculare, stipulat conform ordinului ME nr. 124 din 7
martie 2012 Cu privire la organizarea educației istorice în învățământul preuniversitar; principiul de abordare a istoriei de la local
ClasaSpațiul local
a IV-a 5 %a V-a5%a VI-a – 5 %aXII-aregional/naționalSpațiul național
70 %
45 %
55 %

universal, conform eșalonării:Spațiul universal
25 %
50 %
40 %

 principiul de selectare, structurare și predare a conținuturilor curriculare, conform domeniilor deconţinut ale disciplinei:- Timp şi spaţiu în istorie;- Personalităţi istorice;- Limbaj istoric;- Cauză şi efect în istorie;- Izvoare istorice;- Atitudine şi comportament.
 abordarea elementului local atât pe parcursul unei lecţii, ca punct de pornire în formarea
reprezentărilor şi noţiunilor istorice, cât şi prin integrare pe parcursul unităţii de învăţare/sau la etapa
de evaluare. La predarea conţinuturilor curriculare din epoca antică şi evul mediu timpuriu (clasele a
V-a – a VI-a, a X-a), arealul istoriei locale poate fi extins la nivel de regiune, localitate; în ceea cepriveşte conținuturile din evul mediu dezvoltat şi târziu, epoca modernă şi contemporană (clasele a
VII-a – a IX-a, a XI-a – a XII-a), arealul istoriei locale poate fi plasat la nivel de localitate/raion. Laîntocmirea proiectării de lungă durată, vor fi repartizate 4-5 ore anual pentru istoria locală; abordarea academică și didactică în:- cunoașterea și interpretarea surselor istorice;- înțelegerea și utilizarea corectă a limbajului de specialitate;- investigarea și interpretarea faptelor și proceselor istorice; respectarea nivelurilor cognitive, conform Taxonomiei lui Bloom, în algoritmul de studiere aevenimentelor istorice (https://mecc.gov.md/sites/default/files/istoria_romanilor_si_universala_ro.pdf);

 integrarea surselor istorice în activităţile didactice, cu aplicarea diverselor tehnici și algoritmi deanaliza a lor (http://edu.gov.md/sites/default/files/istoria_rom_si_univ_repere_metodologice_20162017_rom.pdf);
 cunoașterea și selectarea adecvată a strategiilor de formare a competențelor în procesul deproiectare a demersului didactic în raport cu timpul alocat;
Strategii
centratepe Strategii discursive şi explicative.
activitatea profesorului şi pe Strategii discursive şi conversative.
acţiunea de predare.
Strategii discursive şi demonstrative.
Strategii algoritmice (prescriptive).
Strategii
centratepe Strategii bazate pe cercetare şi explorare (cercetări investigative).
3

activitatea de învăţare şi Strategii bazate pe exploatarea manualului.
interacţiunea profesor-elev. Strategii bazate pe exploatarea diferitor suporturi de instruire.
Strategii problematizante.
Strategii bazate pe utilizarea modelelor.
Strategii bazate pe activitatea practică.
Strategii
centratepe Strategii bazate pe tehnologia informaţiei şi comunicării (TIC).
construirea de proiecte.
Strategii mixte.
Strategii integratoare: strategia holistică.
Strategii de evaluare.
 valorificarea și utilizarea tehnologiei informației și comunicației (TIC), și anume:Utilizarea surselor vizuale (placate, afișe, caricaturi etc.):
i. https://www.google.com/search?q=caricatura+liga+natiunilor&tbm=isch&tbo=u&source=univ&sa=X&ved=0ahUKEwjb9pqezeLUAhXLsxQKHe2zAFYQsAQIQw&biw=1680&bih=944&dpr=1
ii. http://obeliskhistory.blogspot.md/2017/06/blog-post_23.html?m=1
iii. http://www.worldwar1com/posters.htm
Utilizarea tabelelor cronologice comentate:https://www.hyperhistorry.com/
Utilizarea hărților istorice:https://www. albumdefamilie.ro/albume/harti-istorice-1054/
Utilizarea tabelelor cu date și cronologii:
i. http://www.hiperhistory.com/
ii. http://www.galeggroup.com/freresrc/womenhist/index.htm/
Utilizarea filmului documentar și cu caracter istoric:i.
http://www.filmedocumentare.com/istorie/ii. http://documentare.rightbe.com/category/documentare-istorice
Pentru studierea personalităților în istorie:
https://www.historia.ro/Pentru studierea Holocaustului (în unitățile de învățare de referință):„Al Doilea Război Mondial. Crime împotriva umanității”,„România, Basarabia și Transnistria în anii 1941-1944. Specificul Holocaustului în spațiul românesc”(clasa a IX-a),„Consecințele regimurilor politice asupra evoluției societății contemporane”, „Situația grupurilor etniceîn România în anii 1918-1940” (clasa a XII-a)i.
http://www.pogromuldelaiasi.ro/wp-content/uploads/2012/08/Raportul-Comisiei-Internationalepentru-Studierea-Holocaustului-in-Romania.pdf
ii.
http://diez.md/2017/04/17/foto-imagini-de-epoca-chisinaul-de-altadata-zece-fotografii-superbe/iii.
https://www.scribd.com/doc/86126971/Holocaustul-un-avertisment-al-istoriei-prof-MihaiChioveanu
iv.
http://www.survivors-romania.org/index.php?language=romanianv.
http://www.yadvashem.org/search?val=basarabia&lang=envi.
http://www.yadvashem.org/search?val=moldova&lang=en
4

vii.

https://www.ushmm.org/search/results/?q=moldova
IV.

4.1.

Curriculumul învăţat/realizat/atins

Sugestii privind proiectarea didactică a procesului educaţional

Procesul de predare-învățare-evaluare este o activitate complexă, conştientă, sistematică şi organizată,orientată spre realizarea unor obiective concrete şi spre dobândirea de competenţe.
În acest sens, activitatea de proiectare a procesului constituie premisă şi condiţie în asigurarea
eficienţei, implicând:
cunoaşterea conţinutului actelor normative şcolare de tip reglator, specifice disciplinei;analiza competenţelor vizate prin învăţarea Istoriei; analiza structurii conţinutului şidelimitarea unităţilor de conținut, a succesiunii acestora;corelarea conţinuturilor cu conţinuturile altor discipline de învăţământ şi cu condiţiile derealizare;stabilirea ritmului de parcurgere a unităţilor de conţinut, în funcţie de numărul de oreprevăzut; repartizarea resurselor de timp pe tipuri de activităţi;raportarea conţinuturilor curriculare la Standardele de eficientă a învăţării la Istorie;
selectarea formelor şi modurilor de organizare a procesului de predare-învăţare-evaluare,pornind de la recomandările didacticii contemporane;asigurarea parcursului acțional clar privind modul de realizare a curriculumului scris.
Proiectarea didactică la disciplină va fi elaborată în baza unităţilor de învăţare, concepute logic, conform
principiul de predare specific treptei de şcolaritate.
Fiecare unitate de învăţare inclusă în macroproiectare va fi însoţită de proiectul acesteia, care includelecţiile din respectiva unitate de învăţare, cu indicarea paşilor pentru formarea competenţelor specifice,prin valorificarea anumitor activităţi de învăţare. La elaborarea proiectării în baza unităţilor de învăţare,se recomandă structurarea în corespundere cu cadrul dezvoltării gândirii critice Evocare-Realizarea
sensului-Reflecţie-Extindere sau cu cadrul simplificat al ERRE: Familiarizare-Structurare-Aplicare.
Este important ca, prin parcurgerea acestor etape, în cadrul unei unităţi de învăţare, să se obţină formarea
unor secvenţe de competenţe. Proiectul didactic realizat în baza unităţilor de învăţare presupune cafiecărei lecţii din cadrul unităţii de învăţare să-i corespundă una din etapele menţionate sau se acceptă
trecerea prin toate cele trei etape la fiecare lecţie.
Planificarea unei unităţi de învăţare cuprinde un antet şi un tabel.
Pentru a realiza o planificare pe unităţi de învăţare, profesorul va parcurge următoarele etape:- completarea antetului;- elaborarea tabelului;- selectarea conţinuturilor – Ce voi face?;- identificarea unităților de competență – În ce scop voi face?;- alegerea activităţilor de învăţare – Cum voi face?;- analiza resurselor – Cu ce voi face?;- stabilirea instrumentelor de evaluare – Cât s-a realizat?.
La elaborarea oricărui model de macroproiectare la Istoria românilor și universală, se va ţine cont încontinuare de următoarele aspecte:5corelarea adecvată a competenţelor-cheie/transdisciplinare, a competenţelor specifice şi asubcompetenţelor cu conţinuturile vizate;stabilirea logicii succesiunii şi eşalonării în timp a parcurgerii unităţilor de conţinut;stabilirea unui sistem de evaluare complex.
Cerințe unice la elaborarea paginii de titlu a proiectării didactice:1.
denumirea instituţiei de învăţământ;
2.
numele şi prenumele profesorului;3.
anul de studii, clasa, tipul MODELULUI planului-cadru;
4.
numărul de ore (pe semestru, anual);
5.
numărul de evaluări, lucrări practice (pe semestru, anual);
6.
discutat la şedinţa Comisiei metodice (numărul procesului-verbal);
7.
coordonat de directorul-adjunct;8.
aprobat de directorul instituţiei.
4.2. Aspecte didactice şi de management curricular la disciplină
În atenţia comunităţii educaţionale a profesorilor de istorie: în anul de studii 2018-2019 serecomandă:- tematica primei ore de istorie, în toate clasele, în vederea introducerii în studiul disciplinei, va pornide la motto-ul„Fără istorie nu este patrie şi fără dragoste de istorie nu poate fi dragoste către patrie”(Bogdan Petriceicu Haşdeu)- tema de cercetare la clasă:„Normarea eficientă a temelor pentru acasă, în vederea asigurării calității procesului de predareînvățare-evaluare la Istorie”;- tematici ale domeniile de extindere a experienţelor didactice şi metodologice pentru Comisiile
metodice raionale/ instituții și a responsabililor de procesul educațional la Istorie din cadrul Organelor
locale de specialitate din domeniul învățământului (OLSDI):„Interpretarea și analiza critică a informațiilor în studierea istoriei”;„Elemente metodologice ale educației istorice în şcoală în aprecierea diversității culturale”;„Elemente metodologice ale educației istorice în şcoală privind formarea identităţii naționale”;„Valorificarea relațiilor interdisciplinare ale Istoriei în formarea finalităților educaționale”;„Valoarea metodologică a activităților nonformale în educația istorică”.
Responsabili de implementarea politicilor educaționale la disciplină din cadrul OLSDI vor respecta și
asigura contextul tematic nominalizat în activitatea de monitorizare, evaluare şi de asistenţă metodică în
instituţiile de învăţământ din subordine.
Agenda activităţilor educaţionale promovate de profesorul de istorie în cadrul decadelor tematice va
include: desfășurarea activităților extrașcolare consacrate comemorării „Victimelor Holocaustului”,„Evenimentelor de pe Nistru”, „Zilelor Cernobâl”, „Zilelor Europei”, diverselor evenimente
istorice cu conotație locală/națională/internațională etc.;6 participarea, încadrarea elevilor/instituţiei în:- proiecte devenite tradiţionale în învăţământul secundar general, cum ar fi „Săptămâna Educației
Financiare”, „Săptămâna Drepturilor Omului”, „Turnamentul pentru drepturile omului/copilului”,„Holocaust: istorie și lecții”;- proiecte cu impact local cu referire la studierea istoriei locale, valorificarea patrimoniului cultural,
istoric și al naturii din localitate/municipiu/raion într-un mod conex.
IV. Curriculumul evaluat
Evaluarea, în calitate de componentă a curriculumului la istorie, presupune evaluarea achiziţionării
cunoştinţelor, abilităţilor şi atitudinilor obţinute pe parcursul studiilor la disciplina şcolară.
Tehnologia evaluării în bază de competenţe presupune respectarea unei scheme, ce asigură
corectitudinea ei ca proces:- competenţă – standardul care urmează să fie evaluat;- obiectiv de evaluare – matrice de specificaţie;- forma de evaluare – proba şi sarcinile;- barem analitic de apreciere – grila de evaluare;- mod de scorare – convertirea punctajului în notă.
Evaluarea rezultatelor învăţării la Istoria românilor şi universală are drept scop determinarea nivelului derealizare a competenţelor specifice şi a subcompetenţelor la disciplină; în acest sens, profesorul va
proiecta activitatea de evaluare concomitent cu proiectarea demersului de predare-învăţare, incluzândurmătoarele tipuri de evaluări: evaluarea iniţială (obligatorie pentru fiecare clasă la începutul semestrului I); evaluarea curentă/formativă, ce presupune prezentări, postere, portofolii, tabele conceptuale,enunţuri cu caracter istoric etc.;
 evaluarea sumativă, ce presupune finalul fiecărei unităţi de învăţare. Numărul de evaluări
sumative obligatorii pentru anul de studii 2018-2019 include 4 evaluări sumative pentru ciclul
primar şi gimnazial şi 6 evaluări pentru treapta liceală (inclusiv tezele semestriale).
Instrumentele de evaluare aplicate la disciplină, pentru toate ciclurile din învăţământul secundar
general, vor fi structurate conform prevederilor documentelor curriculare nominalizate în punctul I al
RMI.
Cunoașterea, selectarea și aplicarea corectă a strategiilor de evaluare constituie o exigență a proiectării
instrumentelor de evaluare şi a tipului acestora. În principiu, pot exista următoarele strategii de evaluare: strategia evaluării continue: după curriculum sau după criteriile de acordarea a notelor; aceasta
presupune un set de teste secvenţiale, obligatorii după fiecare unitate de învăţare şi opţionale îninteriorul acestora. Modelul dat poate fi aplicat şi pentru programa de examen la BAC, încondiţiile în care testele secvenţiale se aplică pe parcurs şi nu numai după parcurgerea integrală aacesteia; diferenţa dintre evaluarea după curriculum şi după programa de examen este legată mai
mult de diferenţa dintre competenţele din curriculum şi cele ale programei de examen. Ambele
pot fi corelate prin intermediul competenţelor de evaluare. Modelul acestei strategii este ilustrat
de consemnarea într-un tabel a secvenţelor de învăţare şi a testelor asociate acestora; în cazul
criteriilor de notare, ele înlocuiesc finalităţile programei şi de evaluare;7 strategia evaluării finale are toate caracteristicile evaluării din situaţiile de examen; în mod
frecvent însă, după evaluarea continuă se poate realiza o evaluare finală, prin teste integratoare. Încazul examenelor, testele au caracter integrator, dar au şi o anumită selectivitate; evaluarea finală
trebuie să aibă în vedere un anumit raport între tipurile de itemi, tematica interioară parcursă
(capitolele principale); strategia evaluării holistice: aceasta se referă la evaluarea unor secvenţe de învăţare parcursedupă un proces de instruire de tip holistic, vectorizat de o strategie asemănătoare. Dezvoltările
teoretice şi practica unei asemenea strategii rămân a fi deziderat.
V.

Temele pentru acasă la disciplina Istoria românilor și universală

Recomandări generale
Volumul temelor pentru acasă la istorie reiese din dozarea timpului alocat efectuării temelor pentruacasă, indicat în Instrucțiunea privind managementul temelor pentru acasă. La formularea temelor pentruacasă la istorie, profesorul va tine cont de:- indicarea algoritmului de realizare a temei pentru acasă în corespundere cu tipurile de sarcini;- motivarea elevilor pentru realizarea temelor (stimularea curiozității, exersarea abilităților,
autoevaluarea, promovarea evaluării reciproce);- diferențierea sarcinilor pornind de la nivelul de dezvoltare a colectivului de elevi și de la diversele
niveluri de cunoaștere (de la reproducere la creativitate);- selectarea tipurilor de sarcini în corespundere cu aspectele procesului educațional (asimilareaconținutului, formarea unităților de competență și, respectiv, a competențelor specifice ale
disciplinei pentru treapta de gimnaziu si liceu) și cu particularitățile de vârstă ale elevului.
Tipologia sarcinilor pentru temele de acasă la istorie
1. Exerciții de cunoaștere a informației:1.1. explicarea/definirea noțiunilor istorice;
1.2. formularea enunțurilor cu caracter istoric;
1.3. caracteristici ale fenomenelor, proceselor, evenimentelor istorice (de identificare și formulare acauzelor, contextelor de desfășurare, consecințelor);
1.4. formularea asemănărilor și deosebirilor în istorie;
1.5. exprimarea argumentată a opiniei în legătură cu un eveniment/fenomen/proces istoric;
1.6. exerciții de determinare a schimbărilor și a relațiilor de cauzalitate în corespundere cuconținuturile studiate la lecție;2. Exerciții de aplicare a diverselor tipuri de informații:2.1. completarea hărților de contur, a axelor și frizelor cronologice;2.2 explicarea/interpretarea hărților tematice, diagramelor, statisticilor, schemelor etc.;
2.3. elaborarea axelor cronologice, frizelor cronologice; tabelelor;
2.4. explicarea și completarea hărților tematice, diagramelor, tabelelor;
2.5. studiu în baza vizitelor expozițiilor tematice, muzeelor.
3. Exerciții de sinteză a diverselor tipuri de informații:3.1. text argumentativ;
3.2. eseu;
83.3. proiecte educaționale.
Forma de realizare și periodicitatea temelor pentru acasă la istorie:- orală (lectură, redare argumentată);- scrisă (exerciții de cunoaștere, aplicare, sinteză);- de investigare (vizite la instituții specializate, interviu).
Periodicitatea tipurilor de sarcini propuse pentru pregătirea temelor pentru acasă:- exerciții de cunoaștere și aplicare a informației – sistematic;- exerciții de sinteză – la finele unității de învățare.
VI.

Asigurarea didactică

În scopul realizării procesului educaţional la Istoria românilor şi universală, în anul de studii
2018-2019, vor fi utilizate surse didactice indicate în Sugestiile metodologice privind organizarea
procesului educaţional la Istoria românilor și universală în anul de studii 2016-2017.
C. Lungu, consultant superior, Ministerul Educației, Culturii și Cercetării

9

10