MINISTERUL EDUCAŢIEI ȘI CERCETĂRII AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM PENTRU DISCIPLINA OPŢIONALĂEDUCAȚIE ELECTORALĂ
(clasele a IX-a/ a X-a)Chișinău, 2022

0

Aprobat la ședința Consiliului Național pentru Curriculum
din cadrul Ministerului Educației și Cercetării al Republicii Moldova
Proces-verbal nr.29 din 07.09.2022, Ordin nr.948 din 27.09.2022

ECHIPA DE LUCRU
AutoareLoretta Handrabura, dr., conferențiară universitară, AITConsultante
Natalia Grîu, expertă în educație, UNFPA
Doina Bordeianu, dr., directoare CICDE
Corina Lungu, consultantă principală MEC
Recenzenți/-te
Vladimir Borș, dr. în științe politice, conf. univ., șef al Departamentului Științe politice șiadministrative, Facultatea Relații Internaționale, Științe politice și administrative, USM
Arina Kraijdan, dr., conf. univ., coordonatoare program cercetare, CICDE
Ion Manole, director executiv, Promo-LEX Association
Igor Boțan, director executiv, Asociația pentru Democrație Participativă ”ADEPT”
Viorel Bolduma, master în științe ale educației, lector universitar, UPS,, Ion Creangă”, profesor deistorie și educație pentru societate, grad didactic II, IP Centrul de Excelență în Construcții din
Republica Moldova
Natalia Țurcan, profesoară de istorie și educație civică, grad didactic superior, LT „Da Vinci”,
mun. Chișinău

1

CUPRINS

Introducere………………………………………………………………………………...3
I. Concepția didactică a disciplinei opționale….………………………………………...5
II. Competențe-cheie prioritare pentru disciplina opțională……….…………….….....6
III. Competențe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opțională......................6
IV. Competențe specifice disciplinei opționale .........…………………………………….7
V. Administrarea disciplinei opționale Educație electorală …………………………….7
VI. Repartizarea temelor pe clase și unități de timp ……….……….…………………..7VII. Unități de competențe, unități de conținut, produse și activități de învățare
recomandate………………………………………………………………………….…….8
VIII. Sugestii metodologice ……………….………….………………………..……..…..12
IX. Strategii de evaluare ……………………………………………….……………..... 15
X. Referințe bibliografice și resurse online (web) ……………………………………....162

INTRODUCERE
Curriculum pentru disciplina opțională Educație electorală este un document normativ, parte aCurriculumului Național pentru învățământul general, care stabilește finalitățile educaționale șicondițiile de organizare a procesului educațional la disciplină. Documentul este realizat în
conformitate cu actuala paradigmă curriculară din învățământul general, statuată în prevederile art.
40, pct.(7) din Codul educației al Republicii Moldova, precum și a Cadrului de referință aCurriculumului Național (2017), a clauzelor Planului-cadru pentru învățământul primar,
gimnazial și liceal, Reperelor conceptuale privind elaborarea curriculumului la disciplineleopționale (2017). Totodată, curriculumul este elaborat în concordanță cu prevederile documentelorinternaționale Cadrul de Referință al Competențelor pentru Cultură democratică (2018) și
Recomandarea Consiliului Uniunii Europene privind competențele cheie din perspectiva învățării
pe parcursul întregii vieți (2018/C1).
Scopul disciplinei opționale Educația electorală este creșterea nivelului de înțelegere pe careîl au tinerii și tinerele din Republica Moldova în consolidarea culturii electorale, prin formarea
gândirii critice a acestora, asumarea responsabilității lor prin participare la vot și implicare civică
în construcția unei societăți democratice incluzive și participative.
În mod cert, educația democratică se realizează în cadrul formal, prin disciplina obligatorie
Educație pentru societate/Educație civică. Actualul curriculum pentru disciplina opțională
constituie o extindere în formarea unei culturi electorale, ca parte a culturii democratice - undemers pe termen lung, de care este responsabilă școala, alte instituții de învățământ, organizațiile
societății civile și, desigur, autoritățile electorale.
Educația electorală are ca finalitate consolidarea competențelor electorale ale cetățeanului șicetățenei, conștientizarea drepturilor și libertăților civile prin diferite experiențe educaționale
formale și nonformale. Prin urmare, acest nou tip de educație dezvoltă capacitatea individului de avalorifica, cu discernământ, impactul fluxului informațional în formarea conștiinței sale civice.
Finalitățile disciplinei rezonează cu recomandările celor 17 Obiective de Dezvoltare Durabilă
(ODD) enunțate la nivel global. Cultura electorală este o platforma prin care se promovează
valorile importante pentru societate cum ar fi: dezvoltarea și stilul de viață durabil, drepturile
omului, echitatea de gen și de șanse, economia verde, cultura pentru pace și nonviolență, cetățenia
globală și aprecierea diversității culturale, toate integrate firesc la nivelul programelor de studiinaționale.
Dezvoltarea Curriculumului Educație electorală este una justificată și imperios determinată decontextul specific al mecanismelor democrației participative din Republica Moldova, care3demonstrează necesitatea evidentă de alfabetizare electorală a tinerilor și tinerelor într-un cadru
formalizat și bine conceptualizat. Totodată, preocuparea tot mai pregnantă a autorităților demanagement electoral, a sistemului educațional, a societății civile și a instituțiilor media pentru
informarea, instruirea electorilor de toate vârstele încadrează educația electorală în domeniulformării pe tot parcursul vieții. În mod cert, însă, preachizițiile necesare se fundamentează înșcoală.
Concludente, în acest sens, sunt și concluziile cu referire la necesitatea dezvoltării unuicurriculum opțional din studiul recent Educația electorală – atribut de bază al cetățeniei într-o
cultură a democrației participative și reprezentative, Ch. 2022, 72 pag., elaborat la solicitarea
Centrului de Instruire Continuă în Domeniul Electoral (CICDE) din cadrul Comisiei Electorale
Centrală. Experții au convingerea că acest tip de educație va putea contribui la consolidarea
culturii politice/democratice a viitorilor alegători și alegătoare, la asigurarea participării active și
informate a acestora la campaniile electorale, precum și la creșterea nivelului de încredere altinerilor cetățeni și cetățene în sistemul electoral din Republica Moldova.
Studiul nominalizat reconfirmă existența mai multor provocări cu care se confruntă și țaranoastră în domeniul educației electorale. Ne referim la elementara necunoaștere/ignoranță aprocedurilor de vot, la preconcepții cu referire la rolul participării, scepticismul cu privire laimportanța votului, prejudecățile față de grupurile etnice și religioase minoritare, dar și lafenomenele de manipulare și dezinformare a cetățenilor și cetățenelor prin mass-media.
Conform datelor oficiale, sintetizate în tabelul de mai jos în cadrul ultimelor trei scrutinenaționale din 2019, 2020 și 2021, reținem că prezența la vot a tinerilor și tinerelor a oscilat între
37% și 51%.
18-25

26-40

Incluși/-se pe

Participante/ Rata

Incluși/-se pe

Participante/ Rata

liste

participanți

liste

participanți

2019 326 422

123 38837,8%

941 144373 63439,7%2020 295 290

154 16752,2%

925 463474 08351,2%2021 286 603

118 729

41,43% 914 163

405 296

44,34%

Cea mai ridicată prezență la vot a fost înregistrată în turul II al alegerilor prezidențiale dinnoiembrie 2020, atunci când 51,46% din tinerii și tinerele cu vârsta cuprinsă între 18 și 35 de ani
au participat la vot, la o distanță de numai 1,3% față de rata generală de participare înregistrată laacel scrutin. De fapt, acest scrutin a fost unicul pentru care datele privind prezența la urnele de vot
a tinerilor votanți și votante au fost sistematizate de către Comisia Electorală Centrală (CEC) și
4

prezentate publicului larg. În lipsa unor informații per categorie de votanți 18-35 ani, estimările
arată că tinerele și tinerii devin tot mai interesați să-și exprime opțiunea de vot, înregistrându-se peambele segmente (18–25 ani și 26-40 ani) o creștere de circa 3-4% între cele două scrutine
parlamentare din 2019 și 2021.
Luând în considerare dinamica în creștere a emigrării populației tinere din Republica Moldova,
extinderea reprezentanților generației a doua de emigranți în rândul diasporei moldovenești, dar și
consecințele negative ale migrației asupra calității educației civice și electorale, în special înzonele rurale, sunt necesare intervenții și acțiuni sustenabile la nivel de politici.
I . CONCEPȚIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI OPȚIONALE
Scopul demersului didactic, proiectat prin actualul curriculum, este de a consolida gradul deînțelegere și participare activă, informată a tinerilor și tinerelor la campaniile electorale prinasumarea conștientă a angajamentului personal față de democrație și statul de drept.
Studierea disciplinei va contribui la formarea culturii democratice prin împuternicirea viitorilor
votanți și votante să-și exercite și să își apere drepturile și responsabilitățile lor democratice sau
ale altora, să recunoască, să prevină și să contracareze, datorită competenței electorale, fenomene
precum dezinformarea, manipularea, corupția, frauda electorală ș.a.
Competența electorală este parte a competențelor civice și se revendică din alfabetizarea
electorală, un concept nou în domeniul științelor educației, argumentat de cercetătoarea Rusina
Alexandra pe baza ideii despre alfabetizarea funcțională a omului. Astfel, alfabetizarea electorală
este reprezentată ca un complex de componente interdependente de ordin motivațional-valorice,cognitiv-informaționale și operațional-comportamentale și se integrează firesc în paradigma
democrației electorale.

Curriculumul opțional Educație electorală respectă următoarele principii:

5●concordanță cu recomandările cadrului legal al Republicii Moldova, a Codului
electoral și a practicilor internaționale în domeniul educației electorale;●învățare pentru democrație și drepturile omului;●corelarea finalităților și conținuturilor disciplinei opționale cu alte discipline
relevante (Educație pentru societate, Istoria românilor și universală, Dezvoltarea
personală etc.), pentru a asigura completarea reciprocă și continuitatea dintre
acestea;●

centrare pe elev/eleve;●învățare incluzivă prin colaborare și cooperare;●

promovarea egalității de șanse și a nediscriminării în bază de gen, vârstă,dizabilitate, etnie/limbă, convingere sau religie.

Procesul de predare-învăţare-evaluare a disciplinei se va axa pe formarea următoarelor
valori şi atitudini: libertatea de alegere, libertatea de exprimare a opiniilor, tratament egal și
echitabil, demnitate umană, toleranță, spirit critic, comunicare eficientă, relaționare pozitivă și
constructivă cu ceilalți, precum și respect pentru alteritate.
II. COMPETENŢE-CHEIE PRIORITARE PENTRU DISCIPLINA OPȚIONALĂ
●Competențe sociale și civice;●

Competenţe de exprimare culturală și de conștientizare a valorilor culturale;●

Competențe digitale.

III. COMPETENȚE TRANSDISCIPLINARE PRIORITARE PENTRU DISCIPLINA
OPȚIONALĂ
●Competențe de a lua decizii independente și asumate pentru participare la vot, în calitate decetățean/cetățeană;●Competențe de comunicare și colaborare, pentru a-și exercita și apăra drepturile și
responsabilitățile democratice în societate;●

Competențe de relaționare constructivă, acceptând și respectând diversitatea opiniilor și
alegerii într-o cultură democratică.

IV. COMPETENŢE SPECIFICE DISCIPLINEI OPȚIONALE
1.

Cunoașterea drepturilor și libertăților civile exprimate prin responsabilitate cetățenească în
procesele electorale;62.

Analiza critică a informației despre procesul și oferta electorală pentru o participare civică
asumată;3.

Argumentareaopțiunii

electoraleșiadecizieidevot,

manifestândpozițiacetățenei/cetățeanului activ și responsabil;
4.

Participare la exercițiile democratice din instituția de învățământ și comunitate inclusiv
prin alegeri;

5.

Valorificarea rolului alegerilor libere și incluzive în dezvoltarea societății democraticereprezentative.

Competența electorală a viitorului cetățean-votant și a viitoarei cetățene-votante se revendică
în special din trei competențe dintre cele 20 prevăzute în Cadrul de Referință al Competențelor
pentru Cultură democratică. Ne referim la cunoștințe și înțelegere critică a politicii și legislației,spiritul civic, responsabilitate. Acestea au scopul de a dezvolta competențele elevelor și elevilor,
pentru a-și exercita și apăra drepturile și responsabilitățile democratice în societate, de a valoriza
diversitatea și a juca un rol activ în viața democratică în vederea promovării și protejării
democrației și statului de drept.
V. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI OPȚIONALE Educație electorală
Statutul

Arii curriculare

Clasa

disciplinei

Nr. de unități de

Nr. de ore peconținuturian

Educație
Opțională

socioumanistică

IX/X

4

34/35*

Limbă și comunicare*Notă - prezentul curriculum poate fi utilizat și în cadrul activităților de cerc, în conformitate cu Instrucțiunea
privind procesul de selectare și organizare a disciplinelor opționale în învățământul general (ordinul MECC
635/2021).

VI. REPARTIZAREA TEMELOR PE CLASE ȘI UNITĂȚI DE TIMP
Clasa

IX/X

Unități de învățare

Nr. de ore

I. Democrația și responsabilitatea civică

7/8

II. Procesul electoral incluziv

9/9

III. Informarea și participarea la alegeri

9/9

IV. Cultura electorală - parte a culturii democratice

9/9
7

Total34/35

VII. UNITĂȚI DE COMPETENȚE, UNITĂȚI DE CONȚINUT, PRODUSE ȘI
ACTIVITĂȚI DE ÎNVĂȚARE RECOMANDATEUNITĂȚI DE
COMPETENȚE

UNITĂȚI DE CONȚINUT

ACTIVITĂȚI ȘI PRODUSE
DE ÎNVĂȚAREEVALUARERECOMANDATE

I. Democrația și
responsabilitatea civică
1.1. Analiza conceptelor● Democrație participativă vsdemocrație reprezentativă și
democrație reprezentativă
democrație participativă întrun stat pluralist● Libertatea de alegere și
1.2. Susținerea argumentată aresponsabilitatearelației dintre dreptul,cetățenească
libertatea de alegere și
responsabilitatea cetățenească
● Principiile alegerilor
1.3. Determinarea principiilor
democraticeconstituționale careguvernează dreptul electoral● Pluralismul în societatea(sufragiu universal, egal, liber,
democratică
secret, direct și periodic)
1.4. Analiza condițiilor de● Mediile democratice șiaplicarea a principiilor
participarea: Familiaalegerilor democraticeȘcoala-Comunitatea
sufragiului universal,
egalității de șanse
1.5. Deducerea rolului
asocierii politice și civică în
societatea democratică

- Exerciții de autoevaluareinițială în baza Testului decunoștințe electorale de pe
platforma CICDE
https://cuc.cicde.md/test/questi
ons.php- Atelier de discuție cu privire
la respectarea principiilor unor
alegeri libere și corecte și ariscurilor, consecințelor
încălcării acestora;- Studiu de caz cu privire lapluripartidism în plancomparativ- Exerciții de argumentare avalorii participării șireprezentării: dreptatea,
diversitatea, toleranţa vs.
dialog, pluralism, toleranță,transparenta- Exerciții de comparare anivelului de dezvoltare
democratică a Republicii
Moldova și a altor țării
- Elaborarea și aplicarea unuichestionar de evaluare a
opiniei comunității școlare cu
referire la democrația școlară
Produse8

- Proiect de grup: video-uri
scurte despre alegeri și
responsabilitatea civică
- Alocuțiune: „Învăț
Democrația în Familie, laȘcoală, în Comunitate!”- Colaj: „Principiile
alegerilor democratice”
II. Procesul electoral incluziv
2.1. Argumentarea necesității
asigurării dreptului de a alegeși a fi ales pentru categoriile
subreprezentate
2.2. Formularea concluziilor
cu privire la efectele
sistemelor electorale asupra
reprezentării
2.3. Determinarea
competențelor organelor
electorale
2.4. Identificarea părților
interesate primare și secundareși impactul acestora asupraprocesului electoral
2.5. Explicarea caracterului
ciclic al alegerilor
2.6. Formularea opiniei cu
referire la caracterul incluziv
al procesului electoral

●

●

●
●

●

●

Evoluția alegerilor și adrepturilor electorale- Exerciții de analiză aavantajelor și dezavantajelor
sistemelor electorale
Tipuri de alegeri. Sisteme - Exerciții de explicare aelectoralespecificului alegerilor
parlamentare, prezidențiale şi
Organele elective
locale în Republica Moldova;- Studiu de caz cu privire laPărți interesate în
lupta pentru drepturile politiceprocesul electoralale femeilor/persoanelor cu
dizabilități/diasporei
Ciclul electoral.
- Joc de rol:
Perioada electorală
Ipostazele și acțiunilealegătorilor/alegătoarelor,
Exercițiul democratic
partidelor/organizațiilor socialprin alegeri în școală șipolitice Comisia Electorală
comunitate
Centrală (CEC), societății
civile, mass-media pe durata
perioadelor ciclului electoral- Accesarea paginii oficiale a
CEC-ului și analiza
competențelor acestuia- Vizionare și discuții în baza
video-ului Ghid video CICDE
Alegerile Consiliului de Elevi YouTube- Masa rotundă „Consiliul deElevi mă reprezintă?”- Activitate de voluntariat cu
participarea elevilor claselor
primare pentru simularea
exercițiului democratic prinalegeri9

Produse- Spot publicitar: „Votul tău
contează!„- Benzi desenate: „Evoluția
alegerilor”- PPT/Prezi: Competențele
organelor electorale

III. Informarea și participarea
la alegeri
3.1. Determinarea tipurilor deconcurenți electorali:candidată/candidat
independent, partid
politic/organizație socialpolitică, bloc electoral
3.2. Identificarea mijloacelorși strategiilor de campanie
electorală
3.3. Utilizarea strategiilor demarketing electoral în
activități participative școlareși comunitare
3.4. Recunoașterea încălcărilor
ce pot fi comise în cadrul
alegerilor
3.5. Identificarea soluţiilor
prin comportament cetățenesc
responsabil și integru în
situații de încălcare la alegeri
3.6. Deducerea rolului
referendumului pentru
consultarea comunității în
probleme de interes public
3.7. Cooperarea pentrusoluționarea problemelor
specifice comunității școlare● Concurenții electorali●

Campania electorală

●Ziua alegerilor.
Operațiuni de vot●

Riscuri și forme decompromitere a
integrității alegerilor●

Referendumul ca model
democratic în școală și
comunitate- Exerciții de autoevaluare a
integrității în baza tehnicii
PLUS (Politic, Legal,
Universal, Sinele)
Integrometru- Exerciții de analiză aprofilului
concurentei/concurentului
electoral- Exerciții de analiză alegăturii între procesul
electoral și marketingul politic- Vizionare și interpretare avideo-ului „Viața unui buletinde vot”
https://www.youtube.com/watc
h?v=_fSHjRK5mvI- Exerciții de aplicare areferendumului pentru
consultarea comunității în
probleme de interes public- Dezbateri în format Karl
Popper cu privire la importanța
alegerilor şi referendumului în
Republica Moldova- Exerciții de simulare asituațiilor de corupere activă și
pasivă la alegeri- Masă rotundă în contextul
Zilei Internaționale a
Alegerilor „ Alegerile şi
referendumul - cartea de vizită
a democrației ”, cu participarea
10invitaților/invitatelor dinsocietatea civilă, partide
politice sau organe electorale- Exerciții de simulare acomportamentului cetățenesc
responsabil în situații deîncălcare la alegeri „Filtrele
integrității”
Produse- Proiect de grup: Scrisoare
deschisă către Consiliul local
din cadrul APL I privind
identificarea și soluționarea
prin simulare de referendum aunei probleme din comunitate:
de mediu (ecologică),economică, socială,infrastructură
- Poster: Profilul
concurentei/concurentului
electoral- Flash-mob în contextul Zilei
Internaționale a Alegerilor
IV. Cultura electorală - parte aculturii democratice4.1. Exprimarea opiniei cu
referire la rolul familiei, școlii,
ONG-urilor specializate,
partidelor politice și a massmedia în formarea
democrației electorale
4.2. Recunoașterea mărcilor
discursului de ură și
discriminării în viața publică
și politică
4.3. Analiza critică aconținuturilor media
tradițională și online cu
tematică electorală
4.4. Argumentarea roluluimass-media în asigurarea

●

●

●
●
●
●

Actori-cheie în formarea - Vizite de studiu fizice/online
culturii electorale/politice la Comisia Electorală Centrală,Centrul de Instruire Continuă
Mass-media și culturaîn Domeniul Electoral și laelectorală
Consiliul pentru Prevenirea șiEliminarea Discriminării șiManipularea și
Asigurarea Egalității
dezinformarea
Exerciții de identificare a
Discursul de ură și
tehnicilor de manipulare și/sau
discriminarea
dezinformare- Exerciții de argumentare în
Etica comunicării politice baza de produs, discurs
și publice
electoral- Exerciții de analiză amesajelor care alimentează
discursul de ură
11integrității procesului electoral
4.5. Interpretarea critică adiscursului politic (electoral)- Elaborarea și prezentarea
discursului public- Discuții libere cu privire la
rezultatele simulării procedurii
de vot- Dezbatere în format Policy
cu privire la activismul civic în
mediul online (etica și
comunicarea civică)- Prezentarea portofoliilor
elevilor/elevelor cu produsele
elaborate- Exerciții de autoevaluare
finală
Produse- Poster tipărit sau digital:
Profilulalegătorului/alegătoarei
responsabile și integre- Articol: Rolul media în
alegeri- Discurs public- Text argumentativ

VIII. SUGESTII METODOLOGICENumărul unităților de conținut din actualul curriculum vor fi proiectate în conformitate cu
recomandările privind administrarea disciplinei, pentru un an de studii: clasa a IX-a sau clasa a Xa, în funcție de decizia luată, la nivel de instituție, privind selectarea disciplinei opționale.
Curriculumul la disciplina opțională Educație electorală pentru clasele a IX-a/a X-a se va
realiza prin utilizarea Manualului de educație electorală și Ghidului cadrului didactic care vor fi
dezvoltate ulterior. Metodologia de predare se va axa pe instruire interactivă care plasează
elevul/eleva în centrul procesului educațional în calitate de participant/participantă activ/activă,conștient/conștientă de propria devenire. Procesul educațional se va organiza printr-o abordare
integrată, în perspectivă interdisciplinară, a conținuturilor, valorificând, în egală măsură, preachizițiile elevilor și elevelor în domeniul culturii electorale. Se va ține cont de faptul că actualul
curriculumul este construit în baza a patru module, concepute într-o succesiune logică șiinterdependentă. Prin urmare, respectarea strictă a ordinii unităților de conținut este obligatorie.
12

Cadrele didactice sunt încurajate să dezvolte latura educativ-formativă a învățării prinaplicarea unui instrumentar didactic care solicită „comportamente relaționale ale activității
didactice” (C. Cucoș), practicarea metodelor interactive pentru stimularea interesului elevelor și
elevilor pentru învățare, implicarea lor conștientă prin promovarea unei „pedagogii a interesului”
și a unei didactici a problemei (M. Minder) – abordare care contribuie la formarea unor
comportamente sociale responsabile. În cazul disciplinei opționale Educație electorală, acestea sevor proiecta prin comportamente sociale proactive: participare activă și informată a tinerilor și
tinerelor la alegeri; asumare conștientă a angajamentului personal față de democrație și statul dedrept.
Cadrul didactic va crea un design constructivist al unității de învățare, încurajândelevul/eleva să observe critic diferite puncte de vedere asupra situației, oferindu-i oportunitatea dea investiga de sine stătător, de a observa și analiza fenomenele socio-politice în care trăiește.
Eleva/elevul vor fi orientați spre informare, analiză critică, comparație și evaluare critică
a informației. Astfel, instrumentarul didactic aplicat de către cadrul didactic va stimula abordarea
activ-participativ prin utilizarea tehnicilor de formare a gândirii critice care contribuie plenar laformarea atitudinii de responsabilitate și vigilență în raport cu procesele electorale și exercițiilor
democratice din instituția de învățământ și comunitate.
Va fi încurajată activitatea stimulativă de colaborare: lucrul în perechi și în echipe/pe
grupe, care permite „întrajutorarea reciprocă de către membrii grupei”, implică existența unor
„relații socio-afective foarte intense și puternice” (S. Cristea), ceea ce contribuie la obținerea
unor rezultate eficiente în acțiunea de învățare/autoînvățare.
Predarea disciplinei Educație electorală va respecta Cadrul de învăţare şi gândire
Evocare/Realizarea sensului/ Reflecţie/ Extindere (ERRE), un cadru metodologic eficient înprocesul de formare a competențelor elevilor și elevelor, care impune coerența secvențelor
activității didactice prin învățare eficientă și dezvoltarea gândirii critice a subiecților învățării.
La etapa de Evocare este creat contextul de motivație pentru învățare prin corelareacunoștințelor elevei și elevului cu tema anterioară. Este etapa în care elevul/eleva îşi aminteşte ceştie în general despre subiectul abordat de la alte discipline relevante sau din propria-i experiență.
Situațiile de învățare vor fi corelate unor realități din viața elevelor și elevilor, evenimente dinsocietate, stimulând dorința de învățare și curiozitatea acestora prin tehnici interactiv-participative:
Brainstorming, Brainwriting, Brainsketching, Asocieri libere, Asocieri forțate, Lanțuri asociative,
Mâna oarbă, Agenda cu notițe paralele, Citate etc. Sunt încurajate diverse exerciții de evocare
prin utilizarea instrumentelor digitale pentru a obține feedback instantaneu în cadrul unor exerciții
de brainstorming: Mentimeter, Ideaboardz, Kahoot, Tricider, Wooclap etc.
13

La etapa de Realizare a sensului se asigură construirea sensurilor noi: se citește suportul
informativ, se acumulează idei, se propun sarcini ce ţin de reproducerea, traducerea, interpretarea,
aplicarea, analiza conținutului nou. Se vor aplica tehnici de lectură interactivă (SINELG, ReQuiest, Lectura ghidată, Lectură în perechi. Rezumate în perechi, Interogarea multiprocesuală
etc.) și se vor crea contexte pentru implicarea activă (individuală, în perechi, în echipe/pe grupe),
care să confirme așteptările elevelor și elevilor.
La etapa de Reflecţie elevii/elevele îşi consolidează cunoştinţele noi prin conectarea
acestora cu propriul sistem de cunoștințe și convingeri. Este etapa când aceștia realizează un
schimb sănătos de idei, îşi restructurează activ schema cognitivă iniţială, pentru a include în ea noi
concepte, pentru a-și confirma anumite convingeri și a exersa anumite abilități. Elevilor/elevelor li
se propun sarcini centrate pe comunicare, exprimare de opinie, precum și sarcini de tipul
Apreciază!/Exprimă-ţi atitudinea! Oportune sunt tehnicile de reflecție: Graficul T, Turul
Galeriei, Pânza discuției, PRES, Cercetarea împărtășită, Cinquain, etc.
La etapa de Extindere se realizează proiectele educaționale prin cooperarea cadrelor
didactice de diferite discipline cu parteneri externi (CICDE, autoritățile publice centrale,
politicieni/politiciene, scriitori/scriitoare, bloggeri/bloggerițe, ONG-uri etc.).
Recomandăm aplicarea studiilor de caz care stimulează curiozitate şi dorința
elevilor/elevelor de descoperire a soluțiilor, orientează gândirea acestora spre rezolvarea
independentă de probleme. La disciplina opțională Educație electorală aplicarea studiilor de cazva permite focalizarea pe contexte de viață reală, căutându-se răspuns la întrebările cum? și dece?, explorându-se detaliile și interrelațiile. Formularea unui studiu de caz pentru activarea
gândirii critice și activității de cercetare a elevei/elevului pentru a descoperi soluția presupune
studierea aprofundată și restructurarea datelor problemei, lucru independent, căutarea soluțiilor
posibile, realizare de conexiuni logice, compararea rezultatelor obţinute prin rezolvarea fiecărei
ipoteze și alegerea soluției optime, care se confruntă cu ideile prezentate de colegi/profesor.
Studiile de caz sunt activități exploratorii în cadrul cărora elevele/elevii vor fi implicați în :- alegerea subiectului de cercetat;- colectarea datelor;- analiza datelor;- realizarea raportului de cercetare;- prezentarea și discutarea validităţii studiului realizat.
Proiectul este o altă metodă oportună lucrului în grup care permite transferul noilorcunoștințe în contexte practice. Temele de proiect urmează a fi alese împreună cu elevii și elevelecărora li se oferă suficient timp, ghidare, dar și libertate de acțiune prin responsabilizare și
14socializare în flexibilizarea continuturilor curriculare. Cadrul didactic are rol de mentor/mentoră,fiind responsabil de planificarea, adaptarea și monitorizarea algoritmului de lucru.
De asemenea, sunt încurajate activitățile extra muros: vizite la CEC, CICDE, Parlamentul
RM, Consiliul raional/municipal etc. Se recomandă și desfășurarea activităților cu prezență fizică
sau online cu participarea experților și expertelor, personalități în domeniul politic; organizarea
dezbaterilor, a activităților de tip flash-mob ș.a.

IX. STRATEGII DE EVALUARE
Pentru disciplina opțională Educație electorală se va implementa evaluarea prindescriptori așa cum scopul disciplinei este motivarea internă a elevilor/elevelor pentru formare decomportamente responsabile civic, autocunoaștere și autoevaluare. Evaluarea competențelor
specifice disciplinei se va realiza prin descriptori dezvoltați în baza Cadrului de referință alcompetențelor pentru cultură democratică (CoE), corelați la competențele specifice ale
disciplinei. Evaluarea va avea funcția de motivare și implicare a elevilor/elevelor.
Pentru evaluarea competențelor elevelor/elevilor, vor fi utilizate și adaptate instrumente deevaluare aplicate și la disciplina Educație pentru societate:● Fișa de autoevaluare (pentru realizarea unei activități individuale);● Chestionarul (pentru aprecierea implicării individuale a elevilor/elevelor și în
echipe).
Evaluarea se va organiza în bază de descriptori, care vor fi dezvoltați în Ghidul cadrului
didactic, prin observarea comportamentelor elevilor pe parcursul activităților, inclusiv în procesul
de elaborare/ realizare și prezentare de către elevi/eleve a produselor și activităților de reflecție.
Evaluarea va fi centrată pe tehnici și strategii didactice activ-participative, fapt ce va
permite orientarea rezultatelor învățării spre latura metaformativă. Se va urmări ca prin evaluare să
se poată observa achizițiile elevilor/elevelor la nivel de atitudini, convingeri, conduite personale.
Se vor aplica diferite metode care stimulează colaborarea și autoreflecția: proiectul individual, înperechi sau de grup, portofoliul, jurnalul reflexiv etc.
La finalul fiecărei unități tematice se va organiza lecția de reflecție care va avea la bază un
produs realizat și implicit componenta de autoevaluare. Produsele elaborate vor fi evaluate în baza
criteriilor stabilite, de asemenea, împreună cu elevii/elevele, fapt ce va contribui la motivarea
acestora pentru învățare conștientă și responsabilă. Reflecția, desfășurată la finele fiecărei unități
de învățare (1 oră) și la final de an de studii (1 oră), va include, prin urmare, reflecții asupracompetențelor învățate, reprezentând o sursă valoroasă de informații pentru procesul de evaluare.
15

X. REFERINȚE BIBLIOGRAFICE ȘI RESURSE ONLINE
10.1. Documente normative
1. Cadrul european de referință privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursulvieții. Recomandarea Consiliului Parlamentului European din 18 decembrie 2006.
https://eur- lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:395443f6-fb6d-11e7-b8f501aa75ed71a1.0019.02/DOC1&format=PDF (Accesat: 13.05.2021)
2. Cadrul de Referință al Competențelor pentru Cultură democratică. Council of Europe
Publishing/Éditions du Conseil de l’Europe, aprilie 2018, volumul III, p.122.
http://reper.md/2019/04/29/istoria-si-educatia-civica-ce-legatura-au-cu-absenteismultinerilor- la-alegeri (Accesat: 22.05.2020)
3. Cadrul de referință al Curriculumului Național. Chișinău, 2017.
https://mecc.gov.md/sites/default/files/cadrul_de_referinta_final_rom_tipar.pdf (Accesat:
13.05.21)
4. Codul Educației al Republicii Moldova. Chișinău, 2014, nr. 152 din 17.07.2014. Publicatîn „Monitorul Oficial al Republicii Moldova„, nr. 319-324 din 24.10.2014.
5. Codul Electoral. Nr.1381-XIII din 21.11.97. În: „Monitorul Oficial al Republicii
Moldova„, nr.81/667 din 08.12.1997.
6. Competences for democratic culture: living together as equals in culturally diverse
democratic societies. Council of Europe Publishing, 2016, Strasbourg, 12 p.
https://www.coe.int/en/web/campaign-free-to-speak-safe-to-learn/-/competences-fordemocratic-culture-living-together-as-equals-in-culturally-diverse-democratic-societies2016- a-conceptual-model-of-competences (Accesat: 27.04.2021)
7. Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în
cadrul Consiliului privind promovarea conștiinței democratice și a angajamentului
democratic în rândul tinerilor din Europa. Consiliul Uniunii Europene, Bruxelles, 20
noiembrie 2020, 13177/20. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-131772020- INIT/ro/pdf (Accesat: 19.05.2021)
8. Recommendation 2006/962/EC of the European Parliament and of the Council of 18
December 2006 on key competences for lifelong learning [Official Journal L 394 of
30.12.2006] (Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din
18 decembrie 2006 privind competenţele-cheie pentru învăţarea pe tot parcursul vieţii).
9. Repere conceptuale privind elaborarea curricumului la disciplinele opționale.
https://mecc.gov.md/sites/default/files/repere_conceptuale_privind_elaborarea_cur
ricumului_la_disciplinele_optionale_0.pdf (Accesat: 30.05.2021)
10. Rezoluția Consiliului Europei privind încurajarea participării politice a tinerilor la viața
democratică în Europa (2015/C 417/02). Publicată în„ Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene„ din 15.12.2015. https://eur-lex.europa.eu/legalcontent/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:42015Y1215(02)&from=EN (Accesat: 18.05.2021)
11. Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (2020/C 212 I/01).
Publicată în„ Jurnalul Oficial C„, nr. 212, din 26.06.2020.
https://www.ilegis.ro/eurolegis/ro/index/act/72472 (Accesat: 18.05.2021)
10.2. Referințe științifice și metodice
1. Barbu A., Bălan E., Chirițescu D ș.a., Educație pentru societate. Manual pentru clasele 56, Chișinău, Editura „Litera”, 2019.
2. Biesta G., Learning democracy in school and society: education, lifelong learning, and thepolitics of citizenship. Sense Publishers, 2011, Rotterdam, 114p.
3. Cernencu M., Ciurea C., Negru E., Serebrean O., Alegerile într-o societate democratică.
Manual de educație civică pentru clasele a XI-a de gimnaziu și a XII-a de liceu. Chișinău,2001, 120 p.
16

4. Cristea S., Formele de organizare a instruirii/procesului de învățământ. Didactica
publishing house, 2017.
5. Dascăl S., Lîsenco S., Popa D; coordonatori: Lungu C., Lazur D., Educație pentru
societate. Clasa a X-a. Ghidul profesorului, Chișinău, 2020.
https://mecc.gov.md/sites/default/files/coe_educatie_pentru_societate_clasa_10_ro.pdf
6. Descriptivul competențelor-cheie europene. Traducere și adaptare după Recomandarea
Parlamentului European și a Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea peparcursul întregii vieți (2006/962/EC1), p. 4. https://www.ise.ro/wpcontent/uploads/2015/04/Competente-cheie-europene.pdf (Accesat 30.04.2021)
7. Didactica formării competențelor. Coordonatori: Aurel Ardelean, Octavian Mândruț. Arad,
2012, p.25.
8. Dolghi A., Felea A., Educație pentru societate. Manual pentru clasele 5-6, Editura„Texter”, 2019.
9. Gordilă-Bobeico O., Pașcanean L., Educația pentru cetățenie activă. Situația actuală și
mecanismele de dezvoltare continuă a acesteia. Promo-LEX, Chișinău, 2016. Apud:
Ovidiu Voicu, Victoria Cojocariu. Implicarea tinerilor pentru o schimbare socială pozitivă
în Republica Moldova (Centrul pentru Inovare Publică, România), 2017, 28 p.
https://mecc.gov.md/sites/default/files/coe_educatie_pentru_societate_clasa_5_ro.pdf(Accesat: 01.06.2021)
10. Lazarsfeld Paul F., Bernard Berelson, Hazel Gaudet. Alegerea poporului: modul în carealegătorul se hotărăște într-o campanie prezidențială. New York: Columbia University
Press, 1944.
11. Moldovan I., Cebotar N.; coordonatori: Lungu C., Lazur D., Educație pentru societate.
Clasa a V-a. Ghidul profesorului, Chișinău, 2020.
12. Молодежь и выборы — опыт России (проблемы участия, развития правовой
культуры, развития гражданского общества). Российский центр обучения
избирательным технологиям. În: „Вестник ЦИК РФ„. 2004. № 13, стр.106.
13. Небредовская В. В. Правосознание и правовая культура молодых специалистов встранах Скандинавии. Санкт-Петербургский государственный университет, 2012.
Disponibil: https://age-info.com (Accesat: 13.05.202)
14. Participarea – element-cheie al democrației. 5 proiecte de cercetare în domeniul electoral.
CICDE, Chișinău, 2019, 174 p.
15. Saca Victor, Azizov Nighina. Participarea tinerilor din Republica Moldova în procesul
politic: semnificații și motivații, pp. 99-112.
https://ibn.idsi.md/sites/default/files/imag_file/Participarea%20tinerilor%20din%20RM%2
0in%20pro cesul%20politic.pdf (Accesat: 01/05.2021).
16. Studiu privind Atitudinea tinerilor din Republica Moldova față de procesul electoral.
Chișinău. 2017, p. 5, Disponibil: https://prodem.md/wp
content/uploads/2020/10/Studiu_AtitudineaTinerilor_ro1.pdf (Accesat: 09.05.2021)
17. The Sage Handbook of Citizenship Education and Democracy. Arthur, J., Davies, I. &Hahn, C. (eds.). Londra: SAGE Publications, 2008, p.1-10.
18. Русина Александра С. Формирование электоральной грамотности у обучающихся вобразовательных организациях. Диссертация на соискание ученой степени
кандидата педагогических наук. Саратов–2020, 298 стр.
https://www.sgu.ru/sites/default/files/dissertation/2020/03/11/rusina_a.s.dissertaciya.pdf(Accesat: 05.05.2021)
10.3. Resurse online171. Burroughs Greer, Educație civică pentru democrație: întrebări și răspunsuri. Fundația
Internațională pentru Sisteme Electorale (IFES). https://www.ifes.org/news/civiceducation- democracy-qa-dr-greer-burroughs (Accesat: 20.05.2021)
2. Citizenship,https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_d
ata /file/908347/SECONDARY_national_curriculum - Citizenship.pdf (Accesat:
29.04.2021)
3. Educație civică și informarea alegătorilor. BRIDGE 2017 AEC IDEA IFES UNEAD
UNDP V3, https://www.bridge-project.org/ (Accesat 06.06.2021)
4. Education for Democratic Citizenship and Human Rights Education. https://www.livingdemocracy.com/ro/about-edc-hre/ (Accesat: 10.05.2021)
5. Fundația Internațională pentru Sisteme Electorale (IFES International Foundation forElectoral Systems). https://www.ifes.org/issues/civic-and-voter-education (Accesat:
18.04.2021)
6. Raising Their Voices: How effective are pro-youth laws and policies?
https://www.ifes.org/sites/default/files/ifes_2019_pro-youth_report_english.pdf (Accesat:
20.05.2021)
7. Rețeaua de cunoștințe electorale ACE (ACE Electoral Knowledge Network).
https://aceproject.org/ace-en/topics/ve/ved/ved01/ved01d (Accesat: 18.04.2021)
8. Systematic Voters’ Education and Electoral Participation, https://ecisveep.nic.in/electoralliteracy-clubs/ (Accesat: 21.04.2021)
9. Vaan Doren Marie-Pierre, Je vote. Dossier pedagogique 2018-2019https://elections.inforjeunes.be/wp-content/themes/elections/media/dossierpedagogique.pdf (Accesat: 14.05.2021)
10. Выборы, электоральная культура, будущий избиратель, избирательное право
элективный учебный курс. https://studylib.ru/doc/2209929/vybory-i-izbiratel._noepravo.-e- lektoral._nye-sistemy (Accesat 15.05.2021)

18