MINISTERUL EDUCAȚIEI ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM
la disciplina opţională
GHIDARE ÎN CARIERĂ
CLASELE VIII-IX
ARIA CURRICULARĂ
Consiliere și dezvoltare personală

Chișinău, 2022

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației și Cercetării nr.
917 din 25.07.2023)

GRUPUL DE LUCRU PENTRU ELABORAREA CURRICULUMULUI:

Wiltrud Weidinger Prof. Dr., Universitatea Pedagogică din Zurich, Departamentul Proiecte
Internaționale în Educație (IPE), Șefa Centrului pentru Predare și Învățare
Transculturală
Corinna Borer Dr., Universitatea Pedagogică din Zurich, Departamentul Proiecte
Internaționale în Educație (IPE), Asistent științific și Manager de proiecte
Olaru Valentina Doctor în pedagogie, profesor la discipline socio-umanistice, grad
didactic superior, Liceul Teoretic „Lucian Blaga”, mun. Chișinău
Turchină Tatiana Psiholog, Șef Centru Resurse pentru Formare Continuă, Universitatea deStat din Moldova, mun. Chișinău

RECENZENȚI:Otilia Dandara Profesor universitar, Doctor habilitat, Prim prorector, Prorector pentru
activitatea didactică și studențească, Universitatea de Stat din Moldova
Nadejda Digor profesoară de istoria românilor și universală, educație pentru societate
Grad didactic întâi,Profesor practician la disciplina opțională JOBS-Ghidare în carieră
Instituția Publică Liceul Teoretic „Ion Luca Caragiale”
mun. Orhei
Natalia Șcut profesoară, grad didactic II, Master în Științe ale educației
Profesor practician la disciplina opțională JOBS-Ghidare în carieră
Gimnaziul „ Alexandru Ioan Cuza”, mun. Bălți

2

CUPRINSI. PRELIMINARII................................................................................................................................. 4
II. CONCEPȚIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI OPȚIONALE „GHIDARE ÎN CARIERĂ”........... 5
III. SISTEMUL DE COMPETENŢE
3.1. Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională „GHIDARE ÎN CARIERĂ”.................. 8
3.2. Competenţe transversale prioritare pentru disciplina opţională „GHIDARE ÎN CARIERĂ”........ 93.3. Competenţe specifice ale disciplinei opţionale „GHIDARE ÎN CARIERĂ”.................................10
IV. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI................................................................................................10
V. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
5.1. Clasa VIII........................................................................................................................................115.2. Clasa IX...........................................................................................................................................12
VI. SUGESTII METODOLOGICE. PROIECTAREA–PREDAREA–ÎNVĂŢAREA........................14
VII. REPERE METODOLOGICE PRIVIND EVALUAREA.............................................................16
VIII. RESURSELE NECESARE PENTRU DESFĂȘURAREA PROCESULUI DE STUDIU.........22
IX. BIBLIOGRAFIE..............................................................................................................................23

3

I. PRELIMINARII
Curriculumul la disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” pentru clasele a VIII-a –IX-a (în continuare - Curriculum) reprezintă un document curricular de tip proiectiv, cu caracter
reglator, care definește cadrul conceptual și metodologic al disciplinei opționale vizate.
Proiectarea curriculumului s-a realizat în conformitate cu prevederile Codului Educației al
Republicii Moldova (2014) și în consens cu tendințele dezvoltării politicilor curriculare pe plannațional:

Cadrul de referință al Curriculumului Național (2017);



Reperele conceptuale privind elaborarea curriculumului la disciplinele opționale (2017);



Instrucțiunea privind procesul de selectare și organizare a disciplinelor opționale înînvățământul general (Ordinul MEC 636 din 31.05.2021)

precum și cel internațional, în acord cu: Recomandările Parlamentului European și ale
Consiliului Uniunii Europene privind competențele-cheie din perspectiva învățării pe parcursulîntregii vieți (2018).
Constructul curricular al disciplinei opționale „GHIDARE ÎN CARIERĂ” este ocompletare relevantă la curriculum-ul existent al disciplinei Dezvoltare personală. Acest
curriculum se bazează pe experiențele cercetătorilor în domeniul psihopedagogic din Elveția,valorificarea proiectelor internaționale de lungă durată în educația și teoria dezvoltării personaleși a abilităților de viață. Conceptele și ideile prezentate în curriculum au la baza sa valorificarea
bunelor practici din instituțiile educaționale din Elveția, Germania, România și Moldova.
Orientarea și ghidarea în carieră este un subiect central pentru elevii claselor a VIII-a și a
IX-a care paralel cu pregătirea școlară pentru trecerea la învățământul post-obligatoriu, îșistabilesc premisele pentru alegerea viitoarelor obiective educaționale și ocupaționale.
Într-o lume a schimbării, pentru o integrare socio-profesională de succes, tinerii trebuie
sprijiniți să-și dezvolte competența de proiectare a carierei pe parcursul întregii vieți.
Formarea acestei competențe trebuie să înceapă cât mai timpuriu, pentru a-i ajuta pe tineri să ia
primele decizii realiste privind cariera lor. În acest context Parlamentul Republicii Moldova aadoptat în anul 2003 Concepţia privind orientarea, pregătirea şi instruirea profesională aresurselor umane în care este stipulat că e necesar “să fie elaborate şi puse în aplicare programeşi activităţi special de informare, susţinere psihologică, orientare, pregătire şi integrareprofesională a cetăţenilor în corespundere cu particularităţile individuale ale personalităţii, cu
necesităţile pieţei muncii şi cu schimbările social-economice continue, precum şi măsuri desusţinere a agenţilor economici pentru participarea lor la realizarea programelor respective” (capIII, art. 640).
În Codul Educaţiei, aprobat în anul 2014, se pune un accent aparte pe crearea condițiilorde educație pentru carieră. În articolul 130 se stipulează despre necesitatea de a deschide Centre
de ghidare şi consiliere în carieră care ar avea misiunea de a susţine elevii în procesul deproiectare a carierei. Disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” răspunde acestor
deziderate și pune în valoare oportunități de identificare conștientă a carierei într-un domeniu
ales precum și opțiuni pentru trasee educaționale și profesionale paralele.
Componenta din disciplina obligatorie Dezvoltare personală care vizează și ghidarea încarieră nu are acoperirea necesară de timp educațional pentru a putea forma cu adevărat
competențele necesare orientării și ghidării pentru carieră. Astfel, ca rezultat al studierii unor
bune practici, Proiectul JOBS Moldova - Dezvoltare Personală vine cu această ofertă
educațională. Elaborarea acestui curriculum a fost precedat de o fază pilot care a început înianuarie 2016. Acest proiect este susținut de Fondul Comunitar al Cantonului Zurich din
4Elveția. Proiectul a avut ca scop testarea materialului didactic elaborat JOBS (Orientarea încarieră în afaceri și școli) în clasele școlilor partenere din Republica Moldova din Orhei, Bălți șiChișinău și integrarea conceptului de predare JOBS dezvoltat de către Departamentul deProiecte Internaționale (IPE) al Universității Pedagogice din Zurich (PHZH) în sistemul
educațional al Republicii Moldova.
Disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” se desfășoară în clasele a VIII-a și a IX-a
și care pregătește elevii să aleagă fie o profesie, fie un traseu educațional ulterior. Lecțiile
însoțesc pas cu pas elevii în tranziția de la școală la piața muncii. Este vorba despre cunoașterea
propriilor competențe precum și a ofertelor de pe piața muncii și a educației. Aceasta include
cercetarea asupra ofertelor locale de locuri de muncă și educație, precum și lecții pentru
dezvoltarea abilităților de viață, de exemplu, gândire critică, comunicare, lucru în echipă și
empatie. Scopul este de a fortifica stima de sine a elevilor, de a-i motiva să se implice încomunitate și în câmpul muncii, de a-i pregăti să își asume responsabilitatea pentru prezentul șiviitorul lor.
Elevii trebuie formaţi ca să poată valorifica oportunitățile legate de carieră, precum și de a
se adapta/ajusta ușor realităţi, reieșind din schimbările rapide ce vizează contextul național,
local sau internațional. Prin recunoașterea și identificarea propriilor abilități, atitudini, interese și
necesități individuale, și modul în care acestea sunt racordate la lumea muncii, elevii dobândesc
competențele necesare pentru viața de adult. Ghidarea în carieră a tinerilor efectuată profesionist
și cu impact durabil, contribuie la extinderea perspectivei de viitor a tinerilor. Aceștia suntîncurajați să-și urmeze calea de carieră aleasă personal pentru a-și valorifica abilitățile șiinteresele personale. Acest fapt aduce beneficii și oportunități sistemului economic în procesul
de recrutare a forței de muncă calificată.

II.

CONCEPȚIA CURRICULARĂ A DISCIPLINEI OPȚIONALE„GHIDARE ÎN CARIERĂ”

Disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” răspunde la necesitățile sistemului
educațional al Republicii Moldova și este în corelație cu misiunea și idealul educațional declarate
în Codul educației (2014), care menționează în Art.5 că „educaţia are ca misiune: b) dezvoltarea
potenţialului uman pentru a asigura calitatea vieţii, creşterea durabilă a economiei şibunăstarea poporului” iar în Art. 6 afirmă că „Idealul educaţional al şcolii din Republica
Moldova constă în formarea personalităţii cu spirit de iniţiativă, capabile de autodezvoltare,care posedă nu numai un sistem de cunoştinţe şi competenţe necesare pentru angajare pe piaţa
muncii, dar şi independenţă de opinie şi acţiune, fiind deschisă pentru dialog intercultural încontextul valorilor naţionale şi universale asumate”.
Disciplina în cauză pregătește elevii din clasele a VIII-a și a IX-a pentru alegerea
viitoarei profesii sau orientarea către un traseu educațional relevant. Disciplina are ca fundament
conceptual abordarea transversală de învățare bazată pe sarcini. Abordând învățarea bazată pe
sarcini, sunt introduse conținuturi educaționale utile pentru a-i ghida pe elevi către alegerea
profesiei. Materialele destinate predării și învățării, elaborate și utilizate în cadrul programului,conțin și recomandări pentru profesori, care îi îndrumă pe elevi pe parcursul anului școlar Eleviiînvață multe despre propriile lor capacități (abilități de viață) și intră în contact cu întreprinderi
locale, companii sau instituții publice care oferă locuri de muncă în regiunea lor. Ei cercetează
oportunitățile de angajare, analizează condițiile economice și își pregătesc datele colectate pentru
prezentări.

5

Scopul acestei abordări curriculare este ca toți tinerii ce vor studia această disciplină
opțională să poată lua o decizie conștientă cu privire la traseul lor educațional de mai departe.
Viziunea pedagogică promovată de această disciplină tratează diverse teme în șapte părți, alcăror misiune este ca pas cu pas să pregătească tinerii pentru o experiență practică de adaptare laviața profesională de zi cu zi. Punctul culminant al programului este expoziția de experiențe
practice (Târgul locurilor muncă) și schimbul de experiență. Numai prin legătura dintre
valorificarea potențialelor individuale în activitățile școlare și a ofertelor de promovare acompetențelor practice legate de muncă, orientarea și ghidarea în carieră devine cu adevărat opunte de la școală la formarea inițială într-un domeniu profesional și piața forței de muncă.
Principalele teme incluse în curriculum le permit elevilor să-și identifice propriile puncte
forte (și domeniile în care se mai pot dezvolta), să acumuleze cunoștințe despre lumea
profesională din regiunea lor, să organizeze și să desfășoare vizite la companii din apropiere, săși contureze domeniile de interes pentru viitoarea profesie în concordanță cu profilul
competențelor individuale și să facă o prezentare cu toate cunoștințele acumulate despreîntreprinderea pe care au vizitat-o. Prin urmare, elementul de bază al disciplinei de orientare în
carieră este o vizită la o afacere locală. Este sarcina profesorului să-i sprijine pe elevi înpregătirea, realizarea și reflectarea asupra experiențelor lor. Înainte și după vizita de afaceri,
profesorul atribuie sarcini care sunt descrise în suportul curricular al disciplinei Ghidul
profesorului și Caietul elevului. Elevii colectează toate materialele și produsele în dosarul
personal. La sfârșitul anului școlar, vizitele lor de afaceri și constatările lor personale vor fi
prezentate în cadrul unei expoziții a locurilor de muncă în cadrul școlii lor.
Disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” este una de extindere, derivată din
disciplina obligatorie Dezvoltare personală, urmărind extinderea competențelor specifice ale
disciplinei prin completarea cu noi competențe specifice şi, respectiv, cu noi cunoștințe pentru
elevii claselor VIII-a-IX-a. Disciplina opțională oferă oportunitatea de a consolida și a dezvolta
prin extindere competențele specifice disciplinei Dezvoltare personală: Proiectarea carierei,
prin determinarea traseului școlar și/sau profesional, din perspectiva valorificării potențialului
personal și oportunităților pieței muncii;
Durata predării disciplinei opționale constituie 35 de ore pentru fiecare an, în clasele a
VIII-a şi 34 de ore pentru clasa IX-a, având tematică și finalități specifice pentru fiecare clasă,dar care contribuie la formarea unor competențe specifice unice. Disciplina opţională seîncadrează în aria curriculară Consiliere și dezvoltare personală şi poate fi predată de diriginții
de clasă, psihologi, dar şi de alte cadre didactice, care sunt pregătite în domeniul dat.
Curriculumul la disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” reprezintă documentul
normativ principal ce reglementează întregul proces didactic la această disciplină. El constituie
instrumentul conceptual ce descrie condițiile învățării şi performanţele preconizate, la disciplinaopţională în cauză, exprimate în competenţe specifice, unități de competenţe, conţinuturi şi
activităţi de învăţare şi evaluare. În baza acestui suport normativ-reglatoriu se iau decizii pentru
realizarea eficientă a procesului educaţional adresat profesorului şi întregii comunităţi
educaţionale: managerilor şcolari, specialiştilor în educaţie, specialiştilor în evaluarea
pedagogică, autorilor de resurse educaţionale, elevilor, părinţilor şi comunităţilor locale.
Disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” este axată pe formarea de competențe
în accepțiunea Cadrului de referință a Curriculumului Național (2017) conform căruia:„Competenţa şcolară este un sistem integrat de cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori,dobândite, formate şi dezvoltate prin învăţare, a căror mobilizare permite identificarea şirezolvarea diferitor probleme în diverse contexte şi situaţii” cu un accent deosebit pe valori,
atitudini, care pot contribui plenar la formarea unor cetățeni responsabili și conștienți. [Cadrul
de referință a Curriculumului Național, 2017, p. 15]

6

Elaborarea curriculumului la disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” se bazează
pe principiile educației centrate pe elev și abordării constructiviste:

Educația centrată pe elev este cea ale cărei structură, conținut și organizare țin cont denevoile elevilor. Educația centrată pe elev pune accentul pe personalitatea celui careînvață, ceea ce înseamnă că elevii sunt percepuți ca indivizi cu o personalitate
independentă (Helmke, 2012). În educația centrată pe elev, aceștia sunt tratați cu
seriozitate și apreciați ca indivizi, indiferent de performanțele sau succesul școlar.
Bineînțeles, acest scenariu presupune că elevii pot apela la profesor nu doar pentruîntrebări legate de materia predată, ci și pentru întrebări și probleme personale. În acest
context, implementarea acestei discipline opționale înseamnă nu doar predare, ci șiparenting, într-o anumită măsură. O cerință cheie în implementarea acestei discipline
centrate pe elev este, așadar, încurajarea copiilor și adolescenților, într-o manieră
holistică, să devină activi. Drept rezultat, acest concept educațional nu îl plasează pe
profesor în centrul procesului de învățare, ci pe elevi. Educația centrată pe elev presupune
planificarea și structurarea lecției din punctul de vedere al elevilor, în cooperare cu ei și
conform nevoilor lor (Wiater 2012), (Helmke 2012).



Abordarea constructivistă a învățării se bazează pe două ipoteze cheie (vezi Woolfolk
2008):
1. Copiii și adolescenții sunt subiecte active în propriile procese de învățare și își
construiesc propria cunoaștere pe baza experienței de zi cu zi.
2. Interacțiunea socială este crucială pentru acest proces de construire a cunoașterii.
Abordarea constructivistă a învățării se bazează pe ipoteza că elevii au nevoie de un
mediu care să-i stimuleze și să îi sprijine în dezvoltarea lor. Principalul impuls de aînvăța vine chiar din interiorul elevilor. Metodologia constructivistă pune accentul peconstruirea și aplicarea cunoștințelor și competențelor, și nu pe memorare, amintire și
reproducerea unor date, concepte și abilități (Woolfolk 2008).

Obiectivele învățării aflate în centrul metodologiei constructiviste sunt abilitățile derezolvare a problemelor, gândirea critică, punerea întrebărilor, autodeterminarea și deschidereafață de diversele soluții. Învățarea în cadrul disciplinei opționale „GHIDARE ÎN CARIERĂ”
trebuie să se bazeze pe teme complexe, realiste și relevante; acestea declanșează construireacunoștințelor elevilor și înlesnesc „învățarea prin descoperire”.
Elevii trebuie încurajați să adopte și să discute despre puncte de vedere și perspective
diferite. Pentru a putea face asta, ar trebui să li se prezinte abordări diferite ale unei teme. De
asemenea, elevii trebuie să aibă ocazia să discute deschis și să schimbe idei. Un alt element
important al abordării constructiviste pune accentul pe învățarea independentă și autonomă. Înacest context, termenul cheie este „învățare auto-dirijată”. Acest lucru înseamnă că elevii își
reglează și monitorizează propriul proces de învățare și progres (inclusiv temele pentru acasă și
proiectele pe termen lung, cum ar fi prezentările) pe cont propriu (independent/autonom). În
acest context, învățarea independentă înseamnă că elevii sunt responsabili pentru propriul procesde învățare și pot decide în mod autonom în legătură cu diversele aspecte ale învățării. În timp
ce, în viața reală, obiectivele procesului de învățare și conținutul lecțiilor de la școală sunt deobicei fixe, în învățarea auto-dirijată, elevii au mai multă libertate de alegere în privința timpului,a ritmului, a partenerului/partenerilor de învățare și, uneori, asupra metodelor de învățare pe caredoresc să le folosească.
Strategiile de învățare menționate mai sus sunt foarte importante în această privință. Eleconstituie fundația de care au nevoie elevii pentru a-și planifica, organiza și regla în modautonom procesul de învățare. Elevii care vor studia această disciplină opțională vor deveni
activi și progresiv mai responsabili de procesul lor de învățare pe parcursul derulării procesuluide studiere a disciplinei.
7

III.

SISTEMUL DE COMPETENŢE

3.1 Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opțională
„GHIDARE ÎN CARIERĂ”
Curriculumul la disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ”este un document
normativ – reglator și reprezintă una dintre modalitățile de implementare a politicilor
educaționale vizate de Codul Educației al Republicii Moldova (2014) și se raportează la
Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului Uniunii Europene, privind competențele
cheie din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți, care orientează sistemul de învățământ
general obligatoriu spre formarea acestor competențe-cheie.
Disciplina opţională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” valorifică prioritar domeniile decompetenţă-cheie:
 Competenţe sociale și civice
 Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
 Competenţe antreprenoriale și spirit de inițiativă
Este însă evident că accentul cel mai mare cade pe competențele social civice,antreprenoriale și a spiritului de inițiativă. Din aceste competențe transversale derivă
competențele specifice ale disciplinei opționale „GHIDARE ÎN CARIERĂ”
1. Competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă.
Competenţa antreprenorială şi spirit de inițiativă este cea mai prioritară și relevantă în
cadrul acestei discipline opționale. Ea solicită în procesul de formare cunoştinţele necesare
privind oportunităţile pentru activităţi personale, profesionale şi/sau de afaceri, inclusiv aspecte
care ţin diviziunea ansamblului care oferă contextul în care trăiesc şi lucrează oamenii, deexemplu înţelegerea largă a activităţilor economice, oportunităţile şi provocările întâmpinate deun angajator sau o organizaţie; conştientizarea poziţiei etice a întreprinderilor, a modalităţii încare acestea sunt o forţă benefică, de exemplu prin schimburi cinstite şi activităţi sociale.
Formarea capacității de a aprecia şi identifica punctele tari şi slabe, de a evalua şi de a-şi asuma
riscuri când ele sunt justificate, este una esenţială. Setul de atitudini antreprenoriale se
caracterizează prin iniţiativă, poziţie pro activă în viaţa personală şi social-economica, precum şiîn activităţile de muncă. Aceasta include, de asemenea, o motivare şi o determinare în realizarea
obiectivelor propuse, căutarea soluţiilor acolo unde alţii văd doar probleme, inclusiv şi la locul
de muncă.
2. Competențe sociale și civice reprezintă din perspecțiva acestei discipline opționale
competenţele de a accepta şi a respecta valorile general-umane și valorile fundamentale ale unei
societăți democratice. Cunoştinţele formate sub auspiciile acestei competențe cheie stimulează
înţelegerea felului în care indivizii îşi asigură un optim fizic şi mintal, inclusiv ca resursă pentru
sine, pentru familie, pentru mediul social imediat. Competența solicită abilitatea de a comunica
constructiv în diferite medii pentru a manifesta toleranţă; exprimarea şi înţelegerea diferitelorpuncte de vedere; negocierea şi abilitatea de a crea încredere şi de a manifesta empatie; abilitatea
de a face faţă stresului şi frustrării precum şi abilitatea de a le exprima în mod constructiv,
realizarea unei distincţii între sfera personală şi cea profesională. Formează atitudini ca:
asertivitate, colaborare şi integritate; interes pentru dezvoltările socio-economice şi comunicareainterculturală; valorizarea diversităţii şi respectul faţă de celălalt, deschiderea pentru a depăşi
prejudecăţile şi pentru compromis.

83. Competenţe de a învăţa să înveţi
Disponibilitatea elevului de a organiza şi a reglementa propria învăţare în raport cu
finalitățile acestei discipline, de a studia diversitatea de situațiile-problemă atât individual, cât şiîn grup, abilitatea de a organiza eficient timpul, de a achiziţiona, procesa, evalua şi asimila noicunoştinţe cu privire la domeniul angajabilității, de a aplica noile cunoştinţe şi deprinderi într-ovarietate de contexte a disciplinei „GHIDARE ÎN CARIERĂ”, face ca această competență cheiesă fie una prioritară prin întreg demersul didactic al acestei discipline.

3.2 Competenţe transversale prioritare pentru disciplina opţională
„GHIDARE ÎN CARIERĂ”
Competențele transversale derivă din competențele-cheie, extind și dezvoltă pe acestea.
În acest sens pornind de la modelul de taxonomie a competențelor transversale din Cadrul dereferință a Curriculumului Național (2017, pag.18-22), constatăm că reforma sistemului
educaţional a dus la schimbarea modelelor tradiţionale cu unele dinamice şi flexibile,
participative, adaptabile la transformările vieţii, care generează o nouă abordare a strategiilor
didactice, orientându-le spre formarea competenţelor transversale. Putem afirma că competențele
prioritare transversale pentru disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ”, se prezintă astfel:
1. Ocupabilitatea, deoarece o persoană pregătită să găsească, să ocupe și să păstreze un loc demuncă își atribuie acțiunile de mai jos care constituie și se regăsesc în finalitățile programelor
aceste discipline opționale:a) Își alege o carieră și se pregătește pentru aceasta: identifică interesele personale care pot
conduce la alegerea unei cariere; se informează și asimilează cunoștințele necesare pentru a alege
dintr-o varietate de rute profesionale; își asumă responsabilitatea pentru propria dezvoltare
profesională; înțelege cum să candideze pentru un loc de muncă și cum să și-l mențină.
b) Își formează competențele necesare pentru ocupabilitate (căutarea, ocuparea și păstrarea
unui loc de muncă): învață pe tot parcursul vieții; utilizează procesele de gândire complexă și
critică; comunică efectiv; colaborează și lucrează în echipă; este un cetățean responsabil.
2. Gândirea complexă și critică, deoarece o persoană capabilă să gândească în mod complex și
critic demonstrează o varietate de procese de gândire relevante și necesare în contextul acestei
discipline opționale: evaluează, analizează și prezice consecințe; percepe gândirea ca pe unproces holist, integrat; realizează integrarea noilor informații cu experiențele și cunoștințele
deținute: utilizează procesele de gândire pentru a interpreta, a organiza și a lucra cu informația;corelează informațiile în moduri noi și unice; echilibrează rațiunea și sentimentele în luarea
deciziilor; ia în considerare ideile noi și perspectivele variate pentru a-și lărgi și adânci
perspectivele asupra problemelor; formulează concluzii și conștientizează consecințele acestora.
3. Colaborarea/lucrul în echipă, deoarece o persoană capabilă să coopereze și să lucreze într-un
grup, înțelege și ași asuma diferite roluri pentru a învăța pe alții noi competențe și procese;
facilitează activitatea în grup și apreciază diversitatea ideilor; sugerează modificări pentru a
identifica punctele comune atunci se confruntă cu interese divergente; generează o varietate desoluții/ opțiuni, evaluează calitatea ideilor și rezultatele potențiale ale aplicării lor. Datorită
cooperării în cadrul procesului de studii în cadrul acestei discipline, elevii vor învăța cum săutilizeze eficient resursele informaționale și să lucreze cu diferite categorii de persoane și
grupuri, fapt ce îi face să valorizeze similitudinile și diferențele membrilor de grup; să manifeste

9empatie față de ceilalți și să răspundă adecvat în privința interrelațiilor complexe prin construirea
unui consens.
Astfel, în concluzie putem afirma că competențele de proiectare a unei carierei pot fi dezvoltate
printr-un sistem complex de competențe specifice care țin de autocunoașterea și dezvoltarea
personală, informare, marketing vocaţional și luarea deciziilor. Sistemul de competențe specificecare contribuie la dezvoltarea competenței de alegere și proiectare a unei cariere este prezentat
în continuare. Misiunea de a forma şi dezvolta aceste finalități îi revine disciplinei opționale„GHIDARE ÎN CARIERĂ”.

3.3. Competenţe specifice ale disciplinei opţionale„GHIDARE ÎN CARIERĂ”
1. Autoevaluarea potențialului individual prin explorarea propriilor abilități și talente
pentru planificarea carierei
2. Dezvoltarea strategiilor de învățare și informare prin comunicare și cooperare pentru
integrare reușită pe piața muncii
3. Cercetarea oportunităților oferite de piața muncii pentru angajare și evoluție în carieră
4. Adoptarea deciziilor prin asumarea de responsabilități pentru planificarea traseului
educațional și vocaționalIV.
Statutul
disciplineiAriacurriculară

Opțională

Consiliere și
dezvoltare
personalăADMINISTRAREA DISCIPLINEI:
Disciplina

GHIDARE ÎN CARIERĂ
GHIDARE ÎN CARIERĂ

Clasa

Nr. deore/săpt.

Nr. deore/an

VIII
IX

1
1

35
34

10

Unități de competență
 Identificarea diversității de profesii pentru
formarea primei viziuni asupra domeniilor
profesionale; Exersarea unui interviu real bazat pe modelele
unor biografii profesionale pentru obținerea
informațiilor relevante pentru viitoarea
carieră; Proiectarea unui plan de acțiuni pentru
cercetarea unui domeniu economic; Descoperirea propriilor competențe necesare
pentru a acționa eficient în anumite situații; Determinarea punctelor forte și intereselor
personale pentru prezentarea propriilor
dimensiuni de personalitate; Dezvoltarea copetenței de prezentare subdiferite forme a propriilor produse; Explicarea diferitor concepte despre piața
forței de muncă din diverse perspective; Explorarea oportunităţilor de angajare în
câmpul muncii din comunitate; Analiza diferitelor condiții de muncă pentru
reflectare asupra standardelor de viață; Compararea diferitor domenii profesionale

V. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
CLASA a VIII-aUnități de conținut
Partea I. Investigarea diverselor locuri de muncă și
biografii profesionale
1. Ghidarea în carieră - descrierea finalităților șiprezentarea disciplinei opționale.
2. Formarea unei păreri generale despre profesii.
Diversitatea de profesii. Profesii practicate.
3. Învățarea dintr-un interviu model. Simularea unuiinterviu
4. Pregătirea unui interviu real despre o profesie.
5. Realizarea unui interviu.
6. Evaluarea interviului.
7. Prima impresie despre domeniile profesionale.
8. Posterul meu de prezentare. Pregătirea pentru
expoziție.
9. Expoziție de postere „Lumea profesiilor”
Partea II: Eu și punctele mele forte
1. Competențele mele. Cum mă văd pe mine și cum îivăd pe ceilalți.
2. Feedback asupra competențelor.
3. Punctele mele forte
4. Eu și interesele mele.
5. Personalitatea mea. Timp pentru citit.
6. Pregătirea prezentării propriilor dimensiuni depersonalitate.
7. Prezentarea mea proprie. Exersare.
8. Prezentările „ Eu și punctele mele forte”.
Partea III: Piața muncii
1. Gândește-te la muncă și la ce înseamnă aceasta
pentru tine. Diferite definiții ale muncii.
2. Ce știu despre profesii.
3. Ce mi se spune să fac, ce îmi place să fac.
4. Ce fac într-o zi din săptămână.

Activități de învățare și evaluare Conversați euristică; Prezentări
algoritmizate; Brainstorming; Proiect de grup; Joc de rol;
 Cercetare; Interviu;
 Generalizare categorială; Simularea interviului; Gândește-Perechi-Prezintă; Observare; Debrifare; Interviu în trei trepte; Elaborarea posterelor; Turul Galerei;
 Unul stă, unul circulă; Discuție Ghidată; Completarea diagramei „Profilulmeu”;
 Elaborarea Hărții mentale„Punctele mele forte”;
 Analiza Tabelului conceptual„Nouă domenii de interes„ Completarea agendei cu notițe
paralele „Activitățile mele
preferate„;
 Jocul didactic „Bingo”;
 Scriere reflexivă „ O zi din viața
mea ca...”;
 Proiect individual „Eu și punctele
mele forte”;
 Linia valorii; Grafic T;
 Completarea graficului conceptual„Caracteristicile mele”;
 Completarea diagramei „Talentele
11

pentru alegerea viitoarei cariere; Utilizarea unor proceduri şi practici derelaţionare cu persoane şi instituţii în vedereaobținerii de venituri prin muncă; Argumentarea viziunii proprii cu privire laveniturile așteptate în urma angajării în
câmpul de muncă.

5. Munca în diferite profesii. Compararea diferitelordefiniții ale muncii.
6. Fiecare profesie are specificul său!
7. Domenii profesionale.
8. De ce vor tinerii să câștige bani?
9 . Câștigarea banilor. Pentru ce aș folosi banii?
10. Din ce se compune un salariu?
11. Cât de scump este traiul? Veniturile pot fi foartediferite!
12. Diferențe între venituri:cât de juste sunt acestea?
13. Prezentarea cercetării „Cât de scump este traiul?”





















CLASA a IX-aUnități de competență
Unități de conținut
Dezvoltarea abilităților personale ce pot
Partea IV: Oportunități pe piața muncii
asigura succesul în procesul de angajare;
1. Aceeași calificare – aceleași oportunități?
2. Înțelegerea diferențelor.
Identificarea oportunităților oferite de piața
3. Diferențe în cifre: femei și bărbați.
forței de muncă din perspectivă gender;
4. Să lucrezi norma întreagă pentru aproape nimic?
Înțelegerea perspectivei celorlalți.
Determinarea riscurilor existente în piața
5. Înțelegerea informațiilor despre „working poor”.
forței de muncă;Analiza cauzelor fenomenului.
6. Succesul în muncă.
Rezolvarea unor situații problemă valorificând 7. Nu toată lumea are un loc de muncă. Drepturile
propriul potențial;omului ca bază pentru angajare.
8. Cauzele șomajului.
Explorarea locurilor de muncă oferite de9. Cercul vicios al șomajului. Cum să ieși din acest
ramurile economice din țară;cerc.
10. Țară săracă-țară bogată. Înțelegerea fazelor
Cercetarea lumii profesiilor din perspectiva
ciclului economic.
propriilor abilități și talente;
11. Termeni economici fundamentali pentru unpotențial angajat.
Proiectarea planului individual de cercetare a 12. Economia Republicii Moldova-cercetare peși aptitudinile mele”;
Tehnica frazelor neterminate;
Eseu structurat;
Completarea Organizatorului
grafic „Muncă sau timp liber?”;Definirea noțiunilor;
Diagrama Venn;
Joc didactic „Diferite profesii”;
Argumente în 4 pași;Descrierea unei anchete;
Analiza unui fluturaș de salariu;
Studiu de caz; Calcule alebugetului personal;
Cercetare.

Activități de învățare și evaluare Lectură activă; Completarea tabelului interogativ;
 Analiza datelor statistice; Completarea diagramei cu
diferenţele dintre veniturile
femeilorşi ale bărbaţilor; Dezbatere; Studiu de caz; Lectură intensivă; Revizuirea termenilor-cheie;
 Completarea Graficului T„Working poor”;
 Analiza articolelor din presă; Eseul despre sucesul în muncă; Interogare multi-procesuală; Elaborarea de spoturi cu
publicitate socială; Diagrama Cauză-Efect; Elaborarea organizatorului grafic
12unei întreprinderi pentru alegerea viitoarei
cariere; Identificarea surselor de informare sigure și
relevante cu privire la piața forței de muncă; Prezentarea sub diverse forme princomunicare și cooperare cu ceilalți arezultatelor cercetării; Dezvoltarea abilităților pentru adoptarea
deciziilor cu privire la propriul proces dedezvoltare personală; Determinarea responsabilităților personale
pentru obținerea unui succes comun;
 Argumentarea deciziilor personale cu privire
la viitoarea carieră.

Internet.
Partea V: Pregătirea explorării locurilor de muncă
1. Găsirea unei întreprinderi pe care să o explorezi.
Unde sunt locurile de muncă?
2. Formarea tandemului pentru explorare. Decizia
privind întreprinderile pentru explorare.
3.Alegerea întreprinderii.
4. Învățăm să fim exploratori. Ce știm despreîntreprinderi?
5. Coordonarea tuturor vizitelor. Diferența între
observare și explorare.
6. Pregătirea sarcinilor de explorare.
7. De la plan la acțiune. Alcătuirea unui prim plan devizită.
8. Planificarea vizitei de explorare. Detalierea
programului pe zile.
9. Prezentarea planurilor vizitelor de explorare.

Partea VI:Vizita de explorare
1. Scurta prezentare a întreprinderii pe care o explorez.
Recomandări privind comportamentul în timpul vizitei.
2. Planul de vizitare. Raportul vizitei
3. Reguli de securitate în timpul vizitei.
4. Analiza profesiilor de la întreprindere.
5. Reflecții asupra experienței de explorare. Rezumatul
vizitei.
6.Scrisoarea de mulțumire către întreprindere și
invitația la expoziție.
7. Diagrama competențelor. Diferite moduri deprezentare a rezultatelor vizitei.
8. Pregătirea pentru expoziție.
9. Expoziția rezultatelor vizitelor de exploarae.





















„Cum se poate ieşi din cercul
vicios al şomajului?”;
Proiect în perechi „Fazele ciclului
economic”;
Joc didactic „Bingo –termeni
economici”;
Cercetarea site-urilor la tema
Economia țării;Harta economică a comunității
„Drumul meu către școală„;Cercetare „Piața muncii”;
Proiect de cercetare a uneiîntreprinderi în grup;
Elaborarea scrisorii de intenție;Elaborare de plan de acțiuni;
Formularea de întrebări pentru
interviu;
Interviu cu reprezentanți a diferitor
profesii;
Completarea agendelor deobservare în cadrul vizitei laîntreprindere
Elaborarea rapoartelor decercetare;
Elaborarea prezentării uneiîntreprinderi;Completarea profilului cerințelor
pentru una dintre profesii;
Redactarea scrisorii de mulțumire;
Brainstorming;
Completarea diagrameicompetențelor personale;
Prezentări în cadrul expoziției.

13

V.

SUGESTII METODOLOGICE.

Curriculumul la disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” orientează proiectarea,organizarea şi desfășurarea demersului educațional în contextul unei pedagogii centrate perezultatele învățării. Rezultatele învățării exprimă ceea ce recunoaște, înțelege și poate faceelevul la finalizarea unei secvențe de învățare. Aceste rezultate se concretizează în cel puțin trei
categorii majore: cunoştinţe, abilităţi şi atitudini. O astfel de abordare prevede proiectarea
demersului didactic în vederea formării unor competențe la elevi, care contribuie la
integrarea/acomodarea acestora la condițiile reale ale vieții mereu în schimbare.
Formarea competențelor generale şi specifice în cadrul disciplinei opționale „GHIDARE ÎN
CARIERĂ” presupune respectarea unor exigențe ale învățării centrate pe elev. În acest sens, unelement important îl constituie trecerea de la metodele de predare centrate pe profesor, laînvățarea centrată pe elev. În contextul educației centrate pe elev, este crucială înțelegerea
procesului de învățare drept o construcție individuală. Abordarea centrată pe elev și abordarea
constructivistă vor fundamenta procesul de predare-învățare în cadrul disciplinei opționale„GHIDARE ÎN CARIERĂ”, bazându-se pe ipoteza că elevii au nevoie de un mediu care să-i
stimuleze și să îi sprijine în dezvoltarea lor. Principalul impuls de a învăța vine chiar dininteriorul elevilor. Potrivit acestor viziuni, elevii caută în mod activ și specific acele lucruri dinjurul lor care ridică o problemă, pentru ca, rezolvând acea problemă, să-și lărgească cunoașterea.
Un alt element important al abordării constructiviste pune accentul pe învățarea independentă și
autonomă. În acest context, termenul cheie este „învățare auto-dirijată”. Obiectivele învățării
aflate în centrul metodologiei constructiviste sunt abilitățile de rezolvare a problemelor, gândirea
critică, punerea întrebărilor, autodeterminarea și deschiderea față de diversele soluții.
Pentru implementarea disciplinei opționale „GHIDARE ÎN CARIERĂ” a fost dezvoltat
pachetul curricular cu suportul Departamentul de Proiecte Internaționale (IPE) al Universității
Pedagogice din Zurich (PHZH) prin integrarea conceptului de predare JOBS în sistemul
educațional al Republicii Moldova. Pachetul curricular include: curriculum, broșura pentru
profesori și caietul elevului.
Broșura pentru profesori ”Cum sprijinim învățarea activa” furnizează profesorilor
informații folositoare despre conceptele didactice care stau la baza JOBS, precum si recomandări
pentru aplicarea acestora in clasa.
Caietul JOBS este conceput astfel încât elevii să rezolve probleme care conduc către ceva util
și plin de semnificație. Caietul se concentrează pe 7 părți diferite:Partea I: Investigarea diferitor locuri de muncă



Partea a II-a: Eu și punctele mele fortePartea a III-a: Piața munciiPartea a IV-a: Oportunități de angajarePartea a V-a: Pregătirea explorării unui loc de muncă



Partea a VI-a: Vizita de explorarePartea a VII-a: Rezultatele vizitei de explorarePartea a VIII-a: Trusa de instrumente

Disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” este o disciplină ce are misiunea de a
integra resursele educaționale a diverșilor factori educaționali, profesorului revenindu-i rolul decoordonare și de ordonare a acestor influențe. Profesorul își va asuma un rol de însoțire și desprijin în procesul lor individual de descoperire și învățare; încurajează autodezvoltarea, astfelîncât deciziile autonome să devină posibile; oferă situații experiențiale și ajutoare pentru luarea
14

deciziilor; abordează ambiguitățile; indicând alternative. Se recomandă ca responsabilitateaghidării în carieră la școală să revină dirigintelui clasei. De obicei, el sau ea îi cunoaște cel maibine pe elevi și, prin urmare, le poate oferi sprijin individual și profesional în această fazăsolicitantă. Mediul de afaceri (întreprinderi, companii etc.) se va implica prin oferirea spațiului
pentru vizite, fiind localizați și contactați de elevi cu suportul profesorului. Părinții vor avea rolul
de a-și susține copiii în drumul lor către viitorul lor profesional. Ei vor face acest lucru, înprincipal, fiind interesați de ceea ce fac elevii, implicându-se pentru a discuta cu ei și ascultândui.
Toți factorii implicați în proces sunt apreciați ca resurse de formare a atitudinilor, valorilor și
comportamentului, modele de personalitate, care manifestă un mod de viață activ-constructiv,
orientat spre valori autentice.
Activitatea profesorului va fi orientată spre oferirea de oportunități elevilor de a explora
singuri lumea locurilor de muncă, pornind de la descoperirea sinelui. Învățarea prin acțiune oferă
posibilitatea de a rezolva probleme din viața reală și materiale autentice pentru analiză, dă mai
multe sensuri învățării, prin urmare o face motivantă și stimulativă și, nu în ultimul rând, dă celorce învață sentimentul de control, împlinire și afirmare.
În acest context, proiectarea demersului didactic se va realiza prin respectarea traseului logic:
competențe specifice – unități de competență – conținuturi/unități de conținuturi – activități deînvățare și evaluare. Pentru fiecare lecție cadrul didactic va formula obiectivele operaționale,care rezultă din unitățile de competență formulate în curriculum. În cadrul proiectării de scurtă
durată, profesorul va ține cont de principiile unei clase diferențiate (instruirea într-o varietate demoduri pentru a răspunde nevoilor unei varietăți de elevi (adaptare după Tomlinson 2001)),
asigurând prin incluziunea educațională un mediu favorabil de dezvoltare a competențelor deproiectare a carierei prin determinarea traseului educațional și/sau profesional din perspectiva
potențialului personal și oportunităților de piață.
Profesorul este încurajat să utilizeze o gamă diversă de metode și procedee didactice.
Metodele de învățare recomandate la disciplina opțională „GHIDAREA ÎN CARIERĂ” la bazăo concepție cognitiv-constructivistă a învățării, în care elevii își formează cunoștințele prin autoimplicare într-o anumită sarcină în mod individual, prin schimbul de cunoștințe în cadrul unor
discuții cu un coleg sau într-un grup și prin împărtășirea rezultatelor cu clasa.
Învățarea bazată pe sarcini se centrează asupra elevilor, solicitându-le să efectueze sarcini
semnificative menite să dezvolte competențele urmărite în cadrul procesului de instruire. Aceste
sarcini pot include: vizitarea unei întreprinderi, discuția cu unii specialiști, realizarea unor
interviuri sau chiar solicitarea ajutorului, prin apelarea la serviciul pentru clienți. Învățarea
bazată pe sarcini presupune o îmbinare a abilităților cognitive ale elevului cu activitatea practică
efectivă, cu un impact evident asupra întregului proces de învățare. În cadrul acestui tip de
instruire, elevul trebuie să își definească propriile nevoi de învățare corelate fiecărei noi
experiențe de învățare nouă care apare.
Învățarea prin cooperare se concentrează asupra dezvoltării deschiderii față de ceilalți atunci
când elevii lucrează împreună, asupra comunicării și dezbaterilor. În cadrul lucrului împreună,conținutul sarcinilor poate fi înțeles în mai mare măsură, iar elevii pot dezvolta o mai mareîncredere în sine. Când lucrează în grupuri, elevii simt ce înseamnă să fii acceptat de ceilalți și
apreciat, pentru că membrii echipei își împărtășesc cunoștințele cu o mai mare libertate.
Cooperarea poate fi încurajată prin jocuri de grup, activități de grup și dezbateri. Profesorii
trebuie să fie atenți să acorde în mod echilibrat timp pentru lucru individual și pentru lucru în
grup. Învățarea prin cooperare tratează procesul de învățare ca pe un proces care are loc la nivel
individual, dar care necesită schimburi sociale (Hild 2011).
Învățarea bazată pe proiecte este o metodă de predare în care elevii învață prin angajarea înproiecte importante și semnificative din lumea reală și personală. Elevii lucrează la un proiect pe
15

o perioadă lungă de timp, răspunzând la întrebări interesante și complexe sau rezolvând oproblemă reală prin anchetă, investigație și gândire critică. Proiectele sunt interdisciplinare, ceeace înseamnă că implică utilizarea unor cunoștințe din discipline diferite și a unor obiective ce ținde diverse discipline, nefiind bazate pe una singură. Mai mult, învățarea pe bază de proiecte
vizează nu doar un conținut și competențe cheie specifice acestor discipline, ci și deprinderea
unor abilități transversale.
Învățarea prin experiență este o metodă de învățare care implică experiența directă.
Abilitățile, cunoștințele și experiența sunt acumulate în afara cadrului academic tradițional, prin
metode care includ stagii de practică, studiile în afara țării, excursiile, cercetarea pe teren și
proiecte ce combină învățarea cu serviciile în folosul comunității.
În contextul disciplinei opționale „GHIDARE ÎN CARIERĂ” se recomandă utilizarea
jocurilor (pentru a sprijini cooperarea și competențele sociale, gândirea creativă, gândirea critică
sau pentru a exersa abilități specifice unei zone de învățare) și media, odată ce competența media– abilitatea de a folosi, interpreta și produce media într-un mod pozitiv, productiv și acceptabil
din punct de vedere social – a devenit o competență-cheie în viața modernă, mai ales în contextul
profesional, dar și în cel personal.
VI.

REPERE METODOLOGICE PRIVIND EVALUAREA

Evaluarea este parte indispensabilă a procesului de învățare și constituie mijlocul principal
de orientare a activităţilor de învăţare ale elevilor, de stabilire a progresului învăţării şi deformare a competenţelor. La disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” accentul este pus
pe evaluarea autentică și autoevaluare.
Luând în considerare faptul că un curriculum la disciplina opţională nu constituie obiectul
evaluărilor externe şi naţionale, evaluarea are scopul să releve nivelul de formare la elevi a
finalităţilor proiectate/competenţelor specifice. Principalul tip de evaluare utilizată în cadrul
demersului didactic este evaluarea formativă. În cadrul evaluării formative, cadrul didactic poate
folosi metode și tehnici de evaluare orală şi scrisă. Evaluare formativă are drept obiectiv generalde a susține învățarea prin acordarea unui feedback prompt elevilor cu privire la stadiul atingerii
rezultatelor planificate ale învățării și este însoțită de îndrumarea corespunzătoare,individualizată, a acestora.
În cadrul disciplinei opționale „GHIDARE ÎN CARIERĂ” se va pune accent pe
autoevaluare - abilitatea de a estima în mod realist propriile performanțe și de a lua decizii înconsecință. Elevii care au abilitatea de a se auto-estima realist își dezvoltă o imagine mai
pozitivă asupra propriei persoane și e mai puțin probabil să se simtă nesiguri. Ei vor fi mai puțin
dependenți de feedback-ul extern și de laudele celorlalți și vor putea interpreta mai adecvatreacțiile celor din jur.
În procesul de evaluare la disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” pot fi aplicate
diverse metode şi tehnici, cum ar fi observarea sistematică a activităţii şi a comportamentului
elevului, evaluarea reciprocă, evaluarea activităţii în grup etc. Se recomandă şi utilizarea
chestionarelor şi a fişelor de autoevaluare, care îi permit elevului să-şi observe propriul
comportament în situaţii de învăţare structurate cooperativ. Cadrul didactic şi elevul au libertatea
de a-şi elabora propriile fişe ale activităţilor de reflecție, autoevaluare şi evaluare reciprocă.
Procesul de evaluare va pune accent pe corelarea directă a rezultatelor evaluate cu
competenţele specifice vizate; valorizarea rezultatelor învăţării, prin raportarea la progresulşcolar al fiecărui elev; recunoaşterea, la nivelul evaluării, a experienţelor de învăţare şi acompetenţelor dobândite în contexte non-formale sau informale; utilizarea unor metode variate
de comunicare a rezultatelor şcolare.
În calitate de produse pentru măsurarea competențelor se vor folosi, după caz:
16

Nr.
d/o
1.

ProdusInterviu realizat, poster pregătit,prezentarea posterului și aconținutului subiectului,

Criterii de evaluare a produselor




2.

Profilul de păianjen pe
competențe, Harta mentală
despre propriile puncte forte,
Prezentarea competențelor și
punctelor forte;





3.

Sondajul; rezultatele cercetării
despre „Din ce este compus unsalariu?”, Tema pentru acasă
„Cât de scumpă este viața?”;








4.

Slogan pe tricou; Note privind
explicațiile fazelor economice







5.

Prezentarea planurilor de vizite;întrebări și interese pregătite;
Lista afacerilor pe care le va
explora clasa;






Elevii pot descrie și prezenta scopulopționalului prin propriile cuvinte.
Elevii au o privire de ansamblu asupradiferitelor profesii și categorii din mediul lor.
Elevii pot organiza un interviu și cunosc
criteriile unui interviu bun.
Elevii pot oferi feedback constructiv colegilor
de clasă.
Elevii pot percepe și prezenta elemente ale
profilului lor de personalitate (abilități,premise, interese, atitudini, valori).
Elevii pot oferi și primi feedback constructiv
de la colegii de clasă.
Elevii își pot prezenta propria motivație.
Elevii pot explica definițiile lumii muncii cu
propriile cuvinte și pot recunoaște diferențele.
Elevii pot analiza diferite condiții de muncă șile pot discuta în echipă.
Elevii înțeleg nivelul de trai.
Elevii își pot analiza propriile valori și
atitudini față de muncă.
Elevii pot estima și cerceta costurile de bazăale vieții.
Elevii pot obține informații în mod
independent (de exemplu, pe internet, în
mediul familial și din oraș/sat, la evenimente
de informare).
Elevii înțeleg termenul inegalitate de gen șidiferențe de venit
Elevii înțeleg fenomenul working poor
Elevii înțeleg implicațiile Declarației
Universale pentru Drepturile Omului
Elevii înțeleg cauzele șomajului și găsesc
soluții pentru a le evita.
Elevii cunosc și înțeleg termenii economici
importanți.
Elevii pot aduna informații relevante de la celpuțin două locuri de muncă.
Elevii pot selecta cel puțin un loc de muncă pe
care ar dori să îl viziteze în funcție de profilullor și să justifice selecția lor.
Elevii pot planifica o vizită în echipă la ocompanie/un loc de muncă.
Elevii se pot pregăti pentru o vizită activă și17Planuri și protocoale de vizite
individuale

6.




7.

Scrisoare de mulțumire
expediată către întreprinderi;
Produse de expoziție
(powerpoint, poster, standexpozițional etc.)







pot cunoaște întrebările pe care doresc să lepună și informațiile de care au nevoie.
Elevii pot face concluzii pentru alegerea
carierei din propria imagine și imaginea
celorlalți și astfel pot selecta o vizită demuncă.
Elevii își pot organiza propriile vizite sau potobține sprijin.
Elevii pot colecta și documenta informații și
experiențe importante din practică (protocoale;
feedback individual oferit de companie/locul
de muncă).
Elevii pot folosi documentele colectate (deexemplu, portofoliul, dosarul de alegere acarierei) pentru a compila informații
importante pentru documentele de aplicare.
Elevii pot reflecta asupra propriilor experiențe
în timpul vizitei lor de explorare și pot trage
concluzii pentru procesul lor de orientare în
carieră.
Elevii își prezintă vizita de explorare la
expoziția de carieră împreună cu alți colegi.

Pentru evaluarea competențelor specifice disciplinei opționale „GHIDARE ÎN
CARIERĂ”, sunt elaborați descriptori, care, de fapt, constituie un set de descrieri pozitive ale
comportamentelor observabile. Procesul de evaluare prin descriptori se realizează prinobservarea comportamentelor elevilor pe parcursul activităților, inclusiv în procesul deelaborare/realizare de către ei a produselor, precum și prin activități de reflecție, autoevaluare și
evaluare reciprocă. Efectuată în mod regulat, observarea devine parte componentă a procesului
educațional.
Descriptorii de competență:‒ reprezintă descrieri de comportamente observabile, manifestate de către elevi/eleveîn diverse situații de învățare și viață sau reflectate în produsele activității acestora;‒ oferă un set de descrieri pozitive ale comportamentelor observabile care indică faptul
că o persoană a atins un anumit nivel în formarea a unei/unor competențe;‒ desemnează comportamente ale elevilor/elevelor manifestate în mod firesc,
succedate în mod logic și continuu și nu declanșate în mod artificial și izolat;‒ corelează cu unitățile de competență, competențele specifice a disciplinei opționale;‒ dețin rolul de criterii riguroase și obiective de acordare a calificativelor;‒ îndeplinesc funcția de etalon în evaluare care să producă rezultate comparabile,
relativ standardizate, manifestate în diverse situații de către aceiași persoană.
Procesul de evaluare a competențelor elevilor/elevelor se desfășoară pe durata întregului
an de studii, conform următorului parcurs:
1. Familiarizarea elevilor/elevelor cu modalitatea de evaluare la disciplina opțională
„GHIDARE ÎN CARIERĂ”, desfășurată în mod obligatoriu în cadrul lecției de introducere în
studiul disciplinei, care include modalitățile de observare a comportamentelor care denotă
achiziționarea competențelor specifice disciplinei nu doar la anumite momente dedicate
evaluării, ci pe tot parcursul anului de studii, în cadrul orelor și în afara acestora;
2. Observarea, pe parcursul realizării activităților din cadrul fiecărei unități de învățare, acomportamentelor elevilor/elevelor și înregistrarea descriptorilor de competență în Catalogul
18

clasei. Cadrul didactic la disciplină acordă timpul și spațiul necesar etapei de reflecție din finalul
activităților de învățare pe parcursul fiecărei ore și la toate etapele acesteia.
3. Reflecția, desfășurată la finele fiecărei unități de învățare (1 oră) și la final de an destudii (1 oră), include reflecții asupra competențelor învățate, reprezentând o sursă valoroasă deinformații pentru procesul de evaluare. Reflecția la sfârșit de unitate de învățare și la sfârșit de an
de studii nu constituie o evaluare sumativă, ci creează un spațiu de timp necesar pentru
autoevaluare și adoptarea unor decizii. Astfel, la final de unitate de învățare și la final de an destudii, cadrul didactic stimulează reflecțiile elevilor/elevelor, analizează și le oferă feedback
constructiv despre cele constatate în procesul de achiziționare a competențelor pentru alegerea
unei cariere sau traseu educațional.
4. Stabilirea calificativului este realizată la finalul anului de studii. Cadrul didactic, laultima lecție, oferă și primește feedback privind finalizarea procesului de învățare.
5. Cadrul didactic adaptează, dacă este cazul, procesul de evaluare a competențelor la
nevoile și capacitățile elevului/elevei cu CES, care învață conform unui plan educațional
individualizat.
Disciplina „GHIDARE ÎN CARIERĂ”, nu include probe de evaluări sumative la fineleunității de învățare și la final de an de studii. Produsele realizate de către elevi/eleve nu se
apreciază prin calificative, dar se evaluează manifestările de comportament corespunzătoaredescriptorilor din tabelul ce urmează.
Unități de competențe

Descriptori
CLASA VIII-a
1. Identificarea diversității de profesii
1. Elevii au o privire de ansamblu asupra
pentru formarea primei viziuni asupradiferitelor profesii și domenii profesionalei
domeniilor profesionale;
din comunitate.
2. Exersarea unui interviu real bazat pemodelele unor biografii profesionale
pentru obținerea informațiilor
relevante pentru viitoarea carieră;2. Elevii pot organiza un interviu și cunosc
criteriile de evaluare a unui interviu bun.

3. Proiectarea unui plan de acțiuni pentru
cercetarea unui domeniu economic;

3. Elevii pot elabora un plan de acțiuni pentru
cercetarea unui domeniu economic împreună
cu colegii de clasă.

4. Descoperirea propriilor competențe
necesare pentru a acționa eficient înanumite situații;4. Elevii pot percepe și prezenta elemente ale
profilului lor de personalitate (abilități,premise, interese, atitudini, valori).

5. Determinarea punctelor forte șiintereselor personale pentru
prezentarea propriilor dimensiuni depersonalitate;

5. Elevii își pot prezenta propriile puncte forteși motivație pentru dezvoltare personală.

6. Dezvoltarea competenței de prezentare
sub diferite forme a propriilor produse;

6. Elevii pot obține informații în mod
independent și ale prezenta sub diferite
forme.

7. Explicarea diferitor concepte desprepiața forței de muncă din diverse
perspective;

7. Elevii pot explica definițiile lumii muncii
cu propriile cuvinte și pot recunoaște
diferențele.

8. Explorarea oportunităţilor de angajareîin câmpul muncii din comunitate;

8. Elevii își pot analiza propriile valori și
atitudini față de muncă.
19

9. Analiza diferitelor condiții de muncă
pentru reflectare asupra standardelorde viață;9. Elevii pot analiza diferite condiții de muncă
și le pot discuta în echipă.

10. Compararea diferitor domenii
profesionale pentru alegerea viitoarei
cariere;10. Elevii pot argumenta opțiunea pentru undomeniu profesional în baza unei analize
comparative.

11. Utilizarea unor proceduri şi practici derelaţionare cu persoane şi instituţii învederea obținerii de venituri prinmuncă;

11. Elevii pot estima și cerceta costurile debază ale vieții pentru nivelul de trai dorit.

12. Elevii pot argumenta propriile așteptări cu
12. Argumentarea viziunii proprii cu
privire la salariul dorit în urma unei angajări.
privire la veniturile așteptate în urma
angajării în câmpul de muncă.
CLASA IX-a
1. Dezvoltarea abilităților personale ce
1. Elevii pot explica necesitatea dezvoltării
pot asigura succesul în procesul deabilităților personale în raport cu cariera
angajare;dorită.
2. Identificarea oportunităților oferite depiața forței de muncă din perspectivă
de gen;3. Determinarea riscurilor existente înpiața forței de muncă;2. Elevii înțeleg termenul inegalitate de gen șidiferențe de venit, dar și prevederile
Declarației Universale pentru Drepturile
Omului.
3. Elevii înțeleg cauzele șomajului și găsesc
soluții pentru a le evita.

4. Rezolvarea unor situații problemă
valorificând propriul potențial;4. Elevii pot valorifica propriile abilități înrezolvarea unei situații problemă.

5. Explorarea locurilor de muncă oferitede ramurile economice din țară;9. Prezentarea sub diverse forme princomunicare și cooperare cu ceilalți arezultatelor cercetării;5. Elevii pot selecta cel puțin un loc de muncă
pe care ar dori să îl viziteze în funcție deprofilul lor și să justifice selecția lor.
6. Elevii pot face concluzii pentru alegerea
carierei din propria imagine și imaginea
celorlalți și astfel pot selecta o profesie pentru
cercetare.
7. Elevii pot planifica o vizită în echipă la ocompanie/un loc de muncă și cunosc
întrebările pe care doresc să le pună și
informațiile de care au nevoie.
8. Elevii pot aduna informații relevante de lacel puțin două locuri de muncă și documenta
informații și experiențe importante dinpractică.
9. Elevii își prezintă vizita de explorare la
expoziția de carieră împreună cu alți colegi șioferă feedback constructiv colegilor de clasă.

10. Dezvoltarea abilităților pentru

10 . Elevii pot folosi informațiile colectate

6. Cercetarea lumii profesiilor din
perspectiva propriilor abilități și
talente;
7. Proiectarea planului individual decercetare a unei întreprinderi pentru
alegerea viitoarei cariere;
8. Identificarea surselor de informare
sigure și relevante cu privire la piața
forței de muncă;20

adoptarea deciziilor cu privire la
propriul proces de dezvoltare
personală;11. Determinarea responsabilităților
personale pentru obținerea unui succes
comun;
12. Argumentarea deciziilor personale cu
privire la viitoarea carieră.

pentru a argumenta decizia cu privire laviitoarea carieră.
11. Elevii pot distribui responsabilitățile în
echipă pentru realizarea cu succes a unei
sarcini.
12. Elevii pot reflecta asupra propriilor
experiențe în timpul vizitei lor de explorare și
pot trage concluzii pentru procesul lor deorientare în carieră.

Evaluarea la finele anului de studiu la disciplină „GHIDARE ÎN CARIERĂ”, include
cuantificarea competențelor formate în baza descriptorilor, pe baza următoarelor calificative:„foarte bine” (FB), „bine” (B), „suficient” (S).
Pentru stabilirea calificativului, la final de an școlar, se aplică următorul algoritm decalculare a numărului de competențe formate:‒ 100% - 81% sau de la 12 până la 10 din numărul total de descriptori formați
corespunde calificativului Foarte bine;‒ 80% - 56% sau de la 9 până la 7 din numărul total de descriptori formați
corespunde calificativului Bine;‒ 55% - 25% sau de la 7 până la 3 din numărul total de descriptori formați
corespunde calificativului Suficient;Înregistrarea rezultatelor învățării în catalogul școlar. Evaluarea este realizată în bazălistei de descriptori corespunzătoare clasei respective (tabelul de mai sus). Pentru fiecare dintre
cele 12 unități de competențe este determinat câte un descriptor. Acești descriptori reprezintă
modalități alternative și nu cumulative de exprimare prin comportamente observabile acompetențelor specifice. Se consideră formată competența specifică disciplinei, dacă suntobservate comportamente care corespund unui descriptor de la competența respectivă. Nu este
obligatoriu ca la fiecare oră și pentru fiecare elev/elevă să fie înregistrat un descriptor.
Cadrul didactic are obligația să introducă sistematic și regulat (pe toată durata anului destudii), în catalogul școlar, la pagina rezervată disciplinei opționale „GHIDARE ÎN CARIERĂ”,în dreptul fiecărui elev/eleve, numărul de ordine al descriptorilor de competență corespunzători
comportamentelor manifestate de elev/elevă și care reflectă competențele specifice ale
disciplinei.
Cadrul didactic, până sau după consemnarea numărului unui descriptor în catalogulșcolar, oferă feedback comportamental elevului/elevei. Forma (oral sau scris) și modalitatea deoferire a feedbackul este stabilită împreună cu elevul/eleva (de exemplu, agenda elevului/elevei
la rubrica note, caietul elevului/elevei, jurnalul personal etc.).
Feedbackul oferit trebuie să fie:- imediat: reacția inversă este oferită elevului/elevei imediat ce cadrul didactic adecis să înregistreze în catalogul școlar numărul descriptorului de competență;- complet: cadrul didactic descrie fapte obiective/comportamentele pozitive și
constructive manifestate de elev/elevă, fără a le interpreta, care denotă manifestarea
unei competențe specifice. Cadrul didactic se asigură că elevul/eleva a înțeles ce i-a
spus și răspunde la eventualele întrebări de clarificare;- prietenos: informația oferită individual sau unui grup de elevi/eleve care au
manifestat aceleași comportamente trebuie să fie pe înțelesul elevului/elevei,
sensibilă la nevoile și capacitățile fiecăruia;- continuu: procesul de oferire a feedbackului are loc pe tot parcursul anului destudii începând cu reacții comportamentale după realizarea unor sarcini/activități de21învățare punctuale până la înregistrarea numărului de competență în catalogulșcolar.
În catalogul școlar, la disciplina opțională „GHIDARE ÎN CARIERĂ” cadrul didacticînregistrează:- zilnic - data, prezența la ore a elevilor/elevelor, conținuturile curriculare la ore șitema pentru acasă, dacă aceasta este planificată;- sistematic și pentru fiecare elev/elevă (în rubrica notarea rezultatelor învățării)numărul de ordine al descriptorilor care s-au manifestat în mod firesc, oferind
elevului/elevei feedback descriptiv/comportamental;- la final de an de studii – calificativul (FB, B, S) acordat fiecărui elev/eleve,oferind elevului/elevei feedback descriptiv/comportamental;- pentru elevii/elevele care au acumulat un număr mare de absențe peparcursul anului de studii (și nu mai este spațiu pentru consemnarea
descriptorilor de competență în catalogul școlar), ca rezultat al parcurgerii
programului de recuperare/ameliorare, descriptorii de competență manifestați seconsemnează într-un proces verbal. Acești descriptori se iau în calcul la stabilirea
calificativului la disciplină, care se înscrie în catalogul școlar, iar la rubrica note,
cadrul didactic înregistrează numărul procesului verbal.
Cadrul didactic explică într-un mod accesibil elevilor/elevelor și reprezentanților legali
ai/ale acestora esența descriptorilor de competență pentru clasa respectivă și îi informează
periodic despre modalitatea de înregistrare a rezultatelor învățării în catalogul școlar.
VIII. RESURSELE NECESARE PENTRU DESFĂȘURAREA PROCESULUI DESTUDIU

Resurse Online:
1. Wiltrud Weidinger, Cum sprijinim Învățarea activă. Broșură pentru profesori,
Universitatea Pedagogica din Zurich, 2017, https://jobsproject.ro/ro/teachers/
2. Wiltrud Weidinger, Martin Keller, Rolf Gollob, JOBS-Orientare profesională, Caietul
elevului, Zurich, București, Brașov, 2014, Versiune revizuită, 2017,https://jobsproject.ro/ro/students/
3. Fișe de lucru pentru elevi, https://jobsproject.ro/ro/students/
4. Wiltrud Weidinger, Martin Keller, Rolf Gollob, Trusa de instrumente. Instrumente delucru pentru elevi. Zurich, București, Brașov, 2014

Cadrul legal și normativ:
1. Ministerul Educației, Culturii și Cercetării. Cadrul de referință al curriculumului național.
Chișinău: Lyceum, 2017
2. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. Standarde de eficiență a învățării. Chişinău:Lumina, 2012.
3. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. Referențialul de evaluare a competențelor
specifice formate elevilor. Chișinău, 2014.

22

IX. BIBLIOGRAFIE:
1. Băban, A. Consiliere educaţională. Ghid metodologic pentru orele de dirigenţie şi
consiliere,2009.
2. Bell, S. (2010). Învățare bazată pe proiecte pentru secolul 21: Abilități pentru viitor. The
Clearing House, doi.org/10.1080/00098650903505415
3. Birkenbihl V., Antrenamentul comunicării sau arta de a ne înţelege, Editura Gemma
Press,
Bucureşti,1997.
4. Bocoş, M., Instruire interactivă, Editura Presa Universitară Clujeană, Cluj Napoca, 2002.
5. Cartaleanu, T.; Cosovan, O.; Goraş-Postică, V.; Lîsenco, S.; Sclifos, L., Formareacompetenţelor
prin strategii didactice interactive, Centrul Educaţional PRO DIDACTICA, Chişinău,2008.
6. Călineci, M. Cunoaşterea elevului, Ed. a 2-a, rev. Educaţia 2000+, Bucureşti, 2009.
7. Chicu V (coord.), Formarea continuă a cadrelor didactice în contextul educaţiei centrate
pe cel ce învaţă,CEP USM, Chişinău, 2010.
8. Chirică, S., Andrei, D., Ciuce, C. Aplicaţii practice ale psihologiei organizaţionale, 2009.
9. Consilierea și orientarea în carieră – ghid pentru studenți și absolvenți. Universitatea
Politehnică din București, Centrul de Consiliere și Orientare în Carieră, 2008.
10. Cosmovici A., Iacob L., Psihologie şcolară, Editura Polirom, Iaşi, 1999.
11. Cristea G., Managementul lecţiei, Editura Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 2007.
12. Cucoş, C., Pedagogie, ediţia a II-a, revăzută şi adăugită, Editura Polirom, Iaşi, 2006.
12. Dalat, Y. Ghidul reușitei tale profesionale, Editura Polirom, Iași, 2003.
13. Dandara O., Ghidarea și proiectarea carierei în contextul educației permanente.
Chișinău: CEP USM, 2012.
14. Dandara, O., Mija, V. Proiectarea carierei și ghidarea în carieră : Suport metodologic
pentruelevii şi cadrele didactice din învățământul secundar vocaţional-tehnic. CEP USM,
Chișinău,2014.
15. Dumitrașcu D. (coord), Turchină T., ș.a. Învăț să fiu, ghid pentru psihologi școlari,diriginți, profesori. Chișinău: Centrul Educațional Pro Didactica, 2006
16. Jigău, M. Consilierea carierei. Compediu de metode și tehnici. Editura SIGMA,
București,2007.
16. Joiţă E., Management educaţional, Polirom, Iaşi, 2000.
17. Ghica,Vasile (1998). Ghid de consiliere şi orientare şcolară pentru orele de dirigenţie,Iaşi:
Polirom.
18. Colwell, P. Cheia succesului, Editura Polirom, Iași, 2003.
19. Gulei, M-E., Serea, A. Orientarea și consilierea în carieră: ghidul profesorului. Editura
Spiru
Haret, Iași, 2011.
20. Gulei, M-E., Serea, A. Orientarea și consilierea în carieră: manualul elevului. Editura
Spiru
Haret, Iași, 2011.
21. Guţu Vl. (coord.), Educaţia centrată pe cel ce învaţă. Ghid metodologic, CEP USM,
Chişinău,2009.
22. Guţu Vl. (coord.), Psihopedagogia centrată pe copil, CEP USM, Chişinău, 2008.
23. Ionescu, M. Demersuri creative în predare și învăţare, Editura Presa Universitară
Clujeană, ClujNapoca, 2000.
2324. Ionescu M., Radu I., Didactica modernă, Cluj-Napoca, Editura Dacia, 2001.
25. Iucu, R. Managementul și gestiunea clasei de elevi, Polirom, Iaşi, 2000.
26. Lemeni, G., Axente, A. Consiliere şi Orientare. Ghid de educaţie pentru carieră.
Activităţi pentru clasele IX-XII/SAM, 2004.
27. Lemeni, G., Miclea,M. Consiliere şi Orientare. Ghid de educaţie pentru carieră, 2010.
28. Minder, M., Didactica funcţională. Obiective, strategii, evaluare, Ed. Cartier, Bucureşti,2003.
29. Măgurianu, L. A., Azoiței, N. D. Un ghid mic pentru o carieră mare. ediția a II-arevizuită, Asociația Alternative Sociale, Iași, 2006.
30. Nicu, A. Strategii de formare a gândirii critice, Editura Didactică şi Pedagogică,Bucureşti, 2007.
31. Salomia, E., Marcinschi, M. Ghidul carierei mele. Bucureşti: Centrul Educaţia 2000+,
2002.
32. Sarivan, L., Gavrilă. R.M., Stoicescu, D. (2009). Predarea-învatarea interactiva centrata
pe elev. Ed. a 2-a, rev. Bucuresti : Educatia 2000+
33. Sclifos L., Goraş-Postică V.ş.a., O competenţă-cheie: a învăţa să înveţi. Ghid
metodologic,Chişinău, C. E.PRO DIDACTICA, 2010.
34. Senge P., Școli care învață. A cincea disciplină aplicată în educație. București: Editura
Trei, 2016.
35. Stozhko, N., Bortnik, B., Mironova, L., Tchernysheva, A. și Podshivalova, E. (2015).
Învățare interdisciplinară bazată pe proiecte: tehnologie pentru îmbunătățirea cunoașterii
elevilor. Research in Learning Technology, 23 (1), 27577, doi.org/10.3402/rlt.v23.27577
36. Succesul profesional: ghidul profesorului și al consultantului voluntar/ Junior
Achievement
Romania, București, 2012.
37. Papuc, I., Albu, M., Jurcău, N. Procesul decizional managerial în sfera educaţională,2011.
38. Pease A., Garner A., Limbajul vorbirii-arta conversaţiei. Editura Polimark, Bucureşti,1994.
39. Temple, Ch.; Steele, J.L.; Meredith, K.S., Aplicarea tehnicilor de dezvoltare a gândirii
critice. Centrul Educaţional PRO DIDACTICA, Chişinău, 2003.
40. Tomşa Gh., Consilierea şi orientarea în şcoală. Casa de Editură Viaţa Românească,Bucureşti, 1999.

24