MINISTERUL EDUCAŢIEI, CULTURII ŞI CERCETĂRII AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM OPȚIONAL
ARIA CURRICULARĂEDUCAȚIE SOCIOUMANISTICĂDISCIPLINAGEOGRAFIE APLICATĂ
CLASA A V-ACHIȘINĂU 2019

Aprobat:
Proces-verbal nr. 23 din 20.08.2019 al şedinţei Consiliului Naţional pentru
Curriculum
Ordinul MECC nr.1110 din 06.09 2019

Autor: Cartaleanu Eugenia, profesoară de geografie, grad didactic doi,
Instituția Privată Liceul „Columna”, Municipiul Chișinău.

Recenzenţi:Zamfir Tatiana, profesoară de geografie, grad didactic superior, Instituția
Publică Liceul Teoretic „Onisifor Ghibu”, Municipiul Chișinău.
Voluța Aliona, profesoară de geografie, grad didactic întâi, Instituția Publică
Liceul Teoretic „Constantin Negruzzi”, Municipiul Chișinău.

2

I. PRELIMINARII
Disciplina opţională Geografie aplicată este preconizată pentru un an de studii, la nivelul unei
discipline – Geografie generală, clasa a V-a, care este direcţionat pentru aprofundarea competențelor
specifice ale disciplinei Geografie din Curriculum naţional. Astfel se va eficientiza asimilareacunoştinţelor teoretice prin capacitatea elevilor de a rezolva exerciţii practice, a prelucra informaţia dinsursele suplimentare, a selecta şi structura informaţiile din Internet şi din sursele de literatură
ştiinţifică, a aplica cunoştinţele dobândite în viaţa cotidiană.
Studierea disciplinei opţionale Geografie aplicată este eficient să fie realizată în paralel cu
studierea disciplinei obligatorii Geografie generală, pentru ca abilităţile practice formate în cadrul
acestei discipline opţionale să fie aplicate de elevi şi în cadrul disciplinelor ulterioare de geografie dinciclul gimnazial.
Disciplina opţională Geografie aplicată se bazează pe următoarele principii:
 Principiul integrării teoriei cu practica, care sugerează că cunoștințele însușite, se cer a fivalorificate în activitățile ulterioare, asigurând dobândirea competențelor cheie și specifice; Principiul învățării conștiente și prin acțiune, care presupune achiziționarea cunoștințelor de către
elevi, formând deprinderi, priceperi, competențe, atitudini prin aplicare; Principiul învățării temeinice, care implică însușirea cunoștințelor teoretice și practice esențiale decătre elevi, asigurând formarea unei personalități integrale, dezvoltând inițiativa, spiritul deindependență, adaptarea la nou, dezvoltarea capacității de autoinstruire și autoevaluare; Principiul cauzalității exprimă corelația cauză-efect. Producerea oricărui fenomen poate fi
explicat în dependență de geneza lui;
 Principiul integralității, care reflectă relațiile de interdependență și interacțiune dintre componenteîn cadrul unui sistem, reprezentând modul de organizare a lui.

II. CONCEPȚIA DISCIPLINEI OPȚIONALE GEOGRAFIE APLICATĂ
Cunoașterea lumii înconjurătoare contribuie la dezvoltarea multilaterală a personalității
elevului.
Pentru cunoașterea mediului înconjurător sunt necesare dezvoltarea competențelor de cercetare:observațiile directe, măsurările, realizarea experimentelor și elaborarea unor concluzii în baza lor.
Aceste competențe contribuie la dezvoltarea interesului elevilor pentru cunoașterea naturii, laconștientizarea responsabilității pentru îngrijirea și protecția naturii.
Prin intermediul acestei discipline opționale elevii vor cunoaște: varietatea și diversitatea
obiectelor și fenomenelor naturale, legătura dintre natura vie și cea nevie, interacțiunea dintre
componentele și fenomenele naturale, despre locul și rolul omului în natură, consecințele impactului
antropic asupra naturii.
Crearea condițiilor de instruire opțională vor facilita educarea la elevi a capacităților de a acționa
în cadrul mediului geografic în conformitate cu normele de comportament ecologic și a respectării
unui mod sănătos de viață.
Competențele formate în cadrul acestei discipline le vor permite elevilor să-și lărgească orizontul
de cunoaștere a lumii în care viețuim, a corpurilor și substanțelor, a proceselor și fenomenelor.
Totodată le va asigura autodezvoltarea intelectuală a personalității în baza explorării metodeloralternative de cunoaștere a lumii înconjurătoare.
Conținuturile disciplinei opționale vor stabili o bază de cunoștințe atât pentru cursurile ulterioare
de geografie din ciclul gimnazial, cât și pentru alte discipline școlare: fizică, biologie, chimie etc.
Astfel crearea unui tablou integru și unitar a lumii înconjurătoare vor asigura legăturileinterdisciplinare.

3III. COMPETENȚE SPECIFICE ALE DISCIPLINEI GEOGRAFIE(Curriculum naţional 2019)
1. Interpretarea realității geografice prin mijloace şi limbaje specifice, manifestând interes pentru
dezvoltarea sustenabilă a mediului.
2. Raportarea realității geografice la suporturi statistice, grafice și cartografice, dovedind spirit
analitic și practic.
3. Explorarea unor situații-problemă ale mediului local, regional și global, demonstrând
responsabilitate și respect față de natură și societatea umană.
4. Investigarea spațiului geografic prin conexiuni interdisciplinare, din perspectiva educației pe tot
parcursul vieții.
5. Valorificarea patrimoniului natural și cultural sub aspect social, intercultural, antreprenorial,demonstrând spirit civic.

IV. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Statutul

Aria curriculară

ClasaNumărul unităţilor deconţinutNumărul de ore peranOpţional deaprofundare

Educaţie
socioumanistică

a V-a

4

34

4

V. UNITĂȚI DE COMPETENȚĂ/UNITĂȚI DE CONȚINUT/ACTIVITĂȚI ȘI PRODUSE DE ÎNVĂȚARE
Unități de competențe
1.1. Utilizarea unor tehnici şi abilități deînvăţare pentru autoformare prin
accesarea informaţiilor cu caracter
geografic.

Unități de conținut
I. PLANETA PĂMÂNT.



1.2. Selectarea şi structurarea informaţiei
din Internet și din surse suplimentare.



1.3. Descrierea unor elemente, procese și
fenomene geografice observate direct
sau indirect.



2.1. Citirea şi interpretarea hărţilor
geografice, aplicând semnele
convenţionale.



2.2. Orientarea geografică în spaţiul local şipe harta geografică.

4.1.Perceperea şi explicarea relaţiilorcauză-efect.

Planeta Pământ în Sistemul Solar.
Caracteristici fizice (forma, mișcările).
Rolul formei Pământului asupra unor
procese și fenomene de pe Terra.
Condițiile ce asigură viața pe Pământ.
Modalități de reprezentare cartografică aPământului (globul, harta, planul
terenului). Secvențe din istoria
cartografiei.
Mijloacele de orientare în spațiu.
Scoarța terestră. Forajele în scoarța
terestră. Varietatea rocilor din scoarța
terestră. Valorificarea economică asubstanțelor minerale utile.
Relieful scoarței terestre. Forme și unități
de relief.
Factorii de modelare a reliefului: vântul și
apa.

Activități și produse de învățare recomandate- Utilizarea informațiilor din Internet și alte surse suplimentare pentru
realizarea comunicărilor geografice.
- Studierea dovezilor observabile ale formei Pământului.
- Vizionarea unui fragment video cu privire la experimentul lui Leon
Foucault.
- Observaţii dirijate asupra unghiului de cădere al razelor solare în diferite
perioade ale zilei și anului.
- Exerciții practice aplicând suporturile cartografice și grafice.
- Modelarea machetelor.
- Exerciții practice de orientare geografică aplicând diferite mijloace.
- Observaţii dirijate asupra liniei orizontului.
- Întocmirea planului unui teren.
- Exerciţii de descriere a rocilor, în baza unui algoritm.
- Exerciţii de identificare a semnelor convenţionale ale substanţelor
minerale utile pe harta geografică.
- Exerciţii de descriere a formelor/unităților de relief, în baza algoritmului.
- Observaţii dirijate şi individuale asupra formelor de relief din localitate.
- Rezolvarea unor situații de problemă.
Produse școlare recomandate:- Carte de vizită a Planetei Pământ.
- Machete ce reprezintă modelul Planetei Pământ, a Sistemului Solar.
- Fișe de observații (asupra unghiului de cădere al razelor solare în diferite
perioade ale zilei și anului, liniei orizontului, formelor de relief etc.).
- Întocmirea planului unui teren (odaia, terenul de sport, sala de clasă).
- Elaborarea portofoliilor despre diferite roci, peșteri, canioane etc.
- Carte digitală (pe platforma Storyjumper) în care să descrie un tip deroci, o peșteră, o unitate de relief.
- Pliant de publicitate în care să promoveze vizitarea unei peșteri de pe
Terra.

5

1.2. Selectarea şi structurarea informaţiei
din Internet și din surse suplimentare.
1.3. Descrierea unor elemente, procese și
fenomene geografice observate direct
sau indirect.
2.1. Citirea şi interpretarea hărţilor
geografice tematice, aplicând semnele
convenţionale.
3.3. Argumentarea rolului componentelor
naturale pentru natură și om.
4.1. Perceperea şi explicarea relaţiilorcauză-efect.
4.3. Aplicarea unor elemente din matematică
la rezolvarea problemelor.

II. AERUL ȘI APA: COMPONENTE VITALE ALE - Utilizarea informațiilor din Internet și alte surse suplimentare pentru
realizarea comunicărilor geografice.
TERREI.
- Exerciţii de măsurare a temperaturii aerului, de calculare a temperaturii
 Proprietățile fizice ale aerului:
medii diurne, lunare şi anuale, de calculare a amplitudinii temperaturii
temperatura și presiunea. Influența
medii diurne, lunare şi anuale.
presiunii atmosferice asupra sănătății
- Exerciţii de interpretare a hărţii climatice, identificarea izotermelor
oamenilor.
lunilor ianuarie şi iulie.
 Mișcarea aerului: cauze și efecte. Uragane - Exerciţii de calcul, aplicând gradientul termic și baric.
și tornade.
- Observaţii proprii asupra direcţiei şi puterii vântului.
 Fenomene atmosferice uimitoare: Halo,- Exerciţii de interpretare a Rozei vânturilor.
Aurorele polare, Mirajele.
- Vizionarea unor fragmente video.
- Interpretarea hărţii climatice, identificarea cantităţii medii anuale de Taina precipitațiilor colorate. Ploile
precipitaţii în diferite regiuni de pe Terra, aplicând izohietele.
uscate.
- Discuție dirijată cu privire aplicarea codurilor sinoptice în activitatea
 Prognoza vremii. Codurile sinoptice.
omului.
Plantele și animalele care prezic vremea.
- Observaţii directe asupra vremii.
 Oceanul – împărăția subacvatică.
- Exerciţii de codificare şi decodificare a elementelor meteorologice.
Triunghiul Bermudelor.
- Exerciţii de interpretare a hărţilor sinoptice simple.
 Râurile Terrei. Amazon – fluviul-rege al- Excursie la stația meteo din cadrul Serviciului Hidrometeorologic de Statlumii.
din Republicii Moldova.
- Exerciţii de identificare ale unor obiective geografice din cadrul
 Gheizerele și apele termale.
 Rolul aerului și al apei în natură și pentru Oceanului Planetar.
- Exerciţii de măsurare a lungimii râului, aplicând diferite metode.
om.
- Descrierea unui râu, în baza unui algoritm.
- Rezolvarea unor situații de problemă.
Produse școlare recomandate:- Fișe de observații (asupra temperaturii aerului, direcției și puterii
vântului, stării vremii).
- Fișe de observații realizate în baza excursiei la stația meteo.
- Chestionar din 3 întrebări pentru a consulta opinia părinților/bunicilor cu
privire la influenței presiunii/vremii asupra sănătății.
- Video/foto despre plantele și animalele care prezic vremea.
- Elaborarea portofoliilor despre diferite fenomene atmosferice uimitoare.
- Modelul itinerariului unei călătorii în jurul lumii.
- Machete ce reprezintă o insulă.

6

III. LUMEA ORGANICĂ ȘI SOLUL TERREI.
3.1. Argumentarea rolului componentelor
naturale pentru natură și om.



3.2. Stabilirea unor soluţii pentru ameliorarea
mediului natural în plan local.



3.3. Formarea comportamentului în raportcu natura în baza relaţiei cauză-efect.



4.2. Explicarea condiţiilor ce determină
adaptarea organismelor vii la factorii demediu.



Diversitatea lumii organice pe Pământ.
Adaptarea plantelor şi animalelor la
anumite condiţii de mediu.
Aclimatizarea speciilor de plante șianimale.
Solul-component al naturii.
Rolul plantelor, animalelor și solului înnatură și pentru om.
Impactul omului asupra naturii șiconsecințele lui.
Arată că-ți pasă! Protecția solului, apelor,aerului, vegetației și lumii animale.

5.1. Distingerea rolului diversității naturale aspațiului geografic.

1.1. Utilizarea unor tehnici şi abilități deînvăţare pentru autoformare prin
accesarea informaţiilor cu caracter
geografic.

IV. POPULAȚIA TERREI.



1.2. Selectarea şi structurarea informaţiei
din Internet, și din surse suplimentare.



2.1. Citirea şi interpretarea hărţilor
geografice tematice, aplicând semnele
convenţionale.



5.2. Identificarea diversității culturale arealității geografice.

Omul-produs al evoluției naturii șisocietății.
Rasele și popoarele de pe Terra.
Obiceiurile şi tradiţiile acestora.
Relațiile interetnice dintre oameni.
Toleranța interetnică și rasială.
Unitate prin diversitate.
Orașele cele mai mari de pe Terra.
Descoperiri și invenții care au influențat
progresiv activitatea economică apopulației.

- Utilizarea informațiilor din Internet și alte surse suplimentare pentru
realizarea comunicărilor geografice.
- Observaţii dirijate şi individuale asupra unor specii de plante și animalepe parcursul anului.
- Vizionarea unor fragmente video.
- Rezolvarea unor situații de problemă.
- Analiza unor date statistice referitor la degradarea componentelor naturii.
- Dezbateri „Pro sau Contra” vânatului și pescuitului.
Produse școlare recomandate:- Fișe de observații asupra speciilor de plante și animale pe parcursul
anului.
- Video/foto despre plante și animale aclimatizate în diferite regiuni ale
Terrei.
- Elaborarea prezentărilor Power Point/Prezi despre adaptări ale plantelor
şi animalelor la anumite condiţii de mediu.
- Proiecte cu genericul: „Natura fără Om, Omul fără Natură.” ; „Viitorul
Planetei Pământ.”.
- Demers argumentat către autoritățile locale cu privire la ameliorareastării ecologice în localitate.
- Spot publicitar care ar motiva oamenii să protejeze natura.
- Acțiuni de salubrizare în curtea liceului.
- Utilizarea informațiilor din Internet și alte surse suplimentare pentru
realizarea comunicărilor geografice.
- Exerciții practice aplicând suporturile cartografice și grafice.
- Analiza unor date statistice referitor la dinamica numărului populației lanivel global, în Republica Moldova, în Municipiul Chișinău.
- Exerciţii de identificare a oraşelor de pe Terra, aplicând harta politică.
- Descrierea unui oraș în baza algoritmului.
- Dezbateri „Pro sau Contra” progresului tehnic în viața cotidiană.
Produse școlare recomandate:- Elaborarea portofoliilor sau a Cărților digitale despre rasele şi popoarelede pe Terra, obiceiurile şi tradiţiile acestora.
- Spot publicitar care ar motiva oamenii să fie toleranți față de cultura
altor etnii.

7

- Chestionar din 3 întrebări pentru a consulta opinia oamenilor despre
toleranța interetnică în Republica Moldova.
- Carte de vizită a unui oraș.
- Elaborarea prezentărilor Power Point/Prezi cu descrierea unor
descoperiri și invenții care au influențat progresiv activitatea economică apopulației.

LA SFÂRȘITUL STUDIERII DISCIPLINEI OPȚIONALE GEOGRAFIE APLICATĂ, ELEVUL POATE:-

selecta și structura informațiile din diferite surse pentru a elabora comunicări geografice, prezentări etc.;
identifica caracteristicile obiectivelor și fenomenelor geografice în baza observațiilor directe și indirecte;
aplica semnele convenționale pentru citirea și interpretarea hărților tematice;utiliza instrumente geografice (busolă, termometru etc.) la rezolvarea exercițiilor.

manifestând ca atitudini şi valori specifice:- atitudine grijulie față de natură;- interes pentru protecţia naturii din localitate;- respect şi toleranţă pentru alte popoare şi cultura lor;- participare în activități de salubrizare la nivel local.

8VI. STRATEGII METODOLOGICEÎn alegerea strategiilor didactice pentru această disciplină opţională se va ţine cont de finalităţile aşteptate,
formulate în termeni de competenţe specifice ale disciplinei Geografie.
Activităţile de învăţare trebuie să pună accent pe aspectul activ-participativ, astfel încât elevii să fie
cointeresaţi în studierea acestei discipline.
În cadrul acestei discipline opţionale trebuie să folosim o gamă de metode şi procedee, tradiţionale şi
alternative, îmbinate şi corelate sub forma unor modalităţi metodologice variate. În funcţie de conţinut şi detipologia lecţiei, metodele şi procedeele de activitate se bazează pe mijloace şi materiale didactice adecvate, înanumite secvenţe ale lecţiei, pe măsura structurării ei logice.
Utilizarea metodelor activ-participative dezvoltă la elevi însuşirile proprii ale gândirii: mobilitatea,
flexibilitatea, capacitatea de analiză şi sinteză, originalitatea gândirii, spiritul de observaţie, imaginaţia,capacitatea de transfer şi aplicare a cunoştinţelor la alte discipline, asigurând astfel caracterul interdisciplinar
al instruirii elevilor.
Pentru formarea competențelor specifice pot fi utilizate toate tipurile de metode:- Metode de comunicare orală (bazate pe limbajul oral, pe cuvântul rostit), care sunt subdivizate în:a)metode expozitive: descrierea, explicația, conferința, instruirea prin înregistrări sonore ş.a.;b)metode interactive: conversație euristică, dezbaterile, dezbaterea Phillips 6/6, asaltul de idei, metoda Delphi,
jocul de rol, metoda acvariului, metoda mozaicului, sinectica, metoda cubului ş.a.
- Metode de comunicare scrisă (învățare prin lectură): lectura, analiza de text, informarea şi documentarea
etc.
- Metode de explorare a realității (metode de învățare prin cercetare): experimentul didactic, studiul de caz,investigația ş.a.
- Metode de învățare prin acțiuni practice: metoda exercițiului, metoda proiectelor, metoda lucrărilor
practice, metoda instruirii pe simulare etc.
- Metode de raționalizare a învățării şi predării: activitate individuală cu ajutorul fișelor, instruire
programată, instruire bazată pe calculator ş.a.
La alegerea strategiilor didactice profesorul se poate ghida după câteva principii:- să prevadă pentru fiecare lecție forme de organizare a activității atât individuale cât şi frontale şi în grup(de cooperare, dar şi prin competiție) pentru ca elevii să învețe în contexte cât mai variate:- să prevadă strategii de instruire şi autoinstruire, metode, tehnici, procedee diversificate, ținând cont detipologia şi eficienta acestora;- să proiecteze sistemic strategiile, metodele şi tehnicile didactice, adică să țină cont ce resurse procedurale
au fost utilizate în cadrul fiecărei lecții pentru ca elevii să fie plasați în situații de învățare cât mai
diversificate şi mai eficiente.
Metodologia formării, inerentă acestei discipline opţionale, cere profesorului un grad sporit desensibilitate, responsabilitate socială şi activism civic, demonstrarea comportamentului personal al moduluide viață în spiritul valorilor de mediu actuale şi cele de viitor.

VII. STRATEGII DE EVALUARE
Evaluarea rezultatelor şcolare reprezintă o activitate complexă care măsoară eficienţa procesului deinstruire, oferă informaţii privind rezultatele şcolare ale elevilor. Evaluarea este procesul prin care se stabileşte
dacă sistemul educaţional îşi îndeplineşte funcţiile stabilite.
Evaluarea competenţelor specifice vizate în cadrul disciplinei opţionale Geografie aplicată va fi centrată perezultatele obţinute prin: generare de idei, opţiuni, soluţii, puncte de vedere, analiza unor situaţii concrete,organizarea informaţiilor şi observaţiilor sub forma unui portofoliu personal, activităţi experimentale, fişe delucru, exerciţii practice, observaţii proprii, investigaţii, autoevaluare etc.
Elevii vor aplica algoritmele de descriere ale unor procese şi fenomene geografice, vor fi capabili să explice
rezultatele unor cercetări şi observări proprii, care vor stimula dezvoltarea şi perfecţionarea gândirii logice.
Studierea acestei discipline opționale va spori motivaţia elevilor de a se dezvolta multilateral; va stimulainteresul cognitiv faţă de disciplina Geografie, prin intermediul utilizării diferitor exerciţii independente,creative şi interactive; vor obţine abilităţi de a analiza şi descrie diferite procese şi fenomene geografice; vor fi
capabili să colecteze diferite informaţii şi date, să utilizeze anumite instrumente de măsurat, să construiască
grafice, diagrame, să întocmească scheme şi desene.
9

VIII. REFERINȚE BIBLIOGRAFICE
1. I. Achiri, S. Nastas, I. Botgros, V. Crudu. Repere Conceptuale privind elaborarea curriculumului ladisciplinele opționale. Institutul de Științe ale Educației, 2017.
2. Cartaleanu T. ş.a. Cursul opţional în şcoală: experienţe şi opinii. Chişinău: Tipografia UPS „I. Creangă”,
2015.
3. Curriculum naţional. Aria curriculară educaţie socioumanistică. Disciplina Geografie, Clasele V-IX,(Aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum (proces-verbal nr.22 din 5 iulie 2019).
4. Ghidul de implementare a curriculumului disciplinar la geografie, gimnaziu. (Aprobat la Consiliul Național
pentru Curriculum (proces-verbal nr.22 din 5 iulie 2019).
5. Dulamă E. Cum îi învățăm pe alții să învețe. Ed. Clusium, Cluj-Napoca, 2009.
6. Mândruț O. Renovarea calitativă a geografiei în învățământul preuniversitar., Ed. Corint, București, 2009.
7. Dulamă E. Modelul învățării depline a geografiei. Ed. Clusium, Cluj-Napoca, 2002.
8. T. Cartaleanu, O. Cosovan, V. Goraş-Postică, S. Lîsenco, L. Sclifos, Formare de competenţe prin strategii
didactice interactive, Centrul Educaţional ProDidactica, Chişinău, 2008.
9. M. Dulamă, S. Roşcovan, Didactica geografiei, Ed. Bons Offices”, Chişinău, 2007.
10. Maria Eliza Dulamă, Metodologii didactice activizante, Ed. „Clusium”, Cluj, 2008.
11. Achiri I., Bolboceanu A. Evaluarea standardelor educaționale, Ed. Print-Caro, Chișinău, 2009.
12. Golu P. Psihologia învățării și dezvoltării, Ed. Fundației Humanitas, București, 2001.
13. Chiș V. Pedagogia contemporană, pedagogia pentru competențe Ed. Clusium, Cluj-Napoca, 2005.
14. Buga A, Duca Gh. Protecția mediului ambiant, Compendiu, Ed. Universul Pedagogic, Chișinău, 2007.
15. N. Râmbu, P. Prunici, Z. Calanda, Geografie, Manual pentru clasa a V-a, Ed. „Lumina”, Chişinău, 2015.
16. http:// www.natura.md
17. http:// www.mem.md
18. http://www.learningapps.org
19. http:// www.intuitext.ro
20. http:// elearing.ro software-educational
21. http:// www.online.seterra.com

10