MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAACADEMIA DE ŞTIINŢE A MOLDOVEIINSTITUTUL DE ŞTIINŢE ALE EDUCAŢIEI

Chişinău, 2017

37.091.214
R 46

Aprobat în şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum(Ordinul ME nr. 265 din 28 aprilie 2017).
Elaborat în cadrul Proiectului instituţional 15.817.06.16 A„Asigurarea ştiinţifică a calităţii, eficienţei şi relevanţei procesului
educaţional în învăţământul secundar general”,
Sectorul Calitatea Educaţiei, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.

Coordonatori:
LILIA POGOLŞA, dr. hab., conf. univ.
ION ACHIRI, dr., conf. univ.
AUTORI:Ion Achiri, dr., conf. univ.
Svetlana Nastas, dr.
Ion Botgros, dr., conf. univ.
Valentin Crudu, dr.
Recenzenţi:Nicolae Bucun, dr. hab., prof. univ., IŞE.
Vladimir Guţu, dr. hab., prof. univ., USM.

Redactori:
STELA LUCAVICTOR ŢÂMPĂU

ISBN 978-9975-48-108-3.

© Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei, 2017

Cuprins
Introducere ………….……………………………………………………
I. Baza conceptuală a curriculumului pentru disciplineleopţionale ……….………………………………………………………………..
1.1. Conceptul „disciplină opţională” ………………………………
1.2. Cadrul normativ ……………….……………………………………...
1.3. Curriculumul pentru disciplina opţională – partecomponentă a Curriculumului Naţional ............................
1.4. Principii de proiectare a curriculumului ladisciplinele opţionale ……………………………………………….
1.5. Tipologia disciplinelor opţionale ………………………..........

4
6
6
6
9
10
12

II. Componentele curriculumului pentru disciplineleopţionale ………………………………………………………………………... 11
III. Evaluarea şi validarea curriculumului pentru
disciplinele opţionale ……………………………………………………… 14
Referinţe bibliografice15

INTRODUCERE
Curriculumul şcolar este un domeniu faţă de careaşteptările actorilor educaţionali şi ale societăţii, în ansamblu, sau intensificat şi diversificat în ultimii ani:
Elevii doresc ca acest curriculum să le ofere oportunităţi
pentru realizarea la maximum a potenţialului personal, spaţiu
sigur pentru exprimarea propriilor puncte de vedere şi idei,
pentru îmbogăţirea experienţelor necesare în vederea
dezvoltării personale şi profesionale.
Părinţii aşteaptă ca şcoala, prin curriculumul pe care li seoferă copiilor, să asigure acestora o educaţie de calitate,necesară pentru inserţia socială şi/sau profesională.
Profesorii caută, în curriculumul şcolar, repere clare şi
sprijinul pentru organizarea unei activităţi didactice decalitate, eficiente, flexibile şi, în acelaşi timp, atractive pentru
ei şi utile pentru elevi.
Comunităţile doresc o reprezentare autentică în şcoală,respectiv în curriculum, în termeni de promovare a propriei
identităţi comunitare şi de susţinere a nevoilor locale.
Societatea, în ansamblu, aşteaptă ca sistemul de învăţământ,prin curriculumul pe care îl oferă, să se pregătească tineri
capabili de integrarea activă pe piaţa muncii şi mizează pe
contribuţia acestora la dezvoltarea societăţii.
Un aspect important al Curriculumului Naţional îl
reprezintă curriculumul pentru disciplinele opţionale,
inclusiv şi cele stabilite de componenta locală.
Curriculumul pentru disciplinele opţionale reprezintă
documentul normativ principal şi instrumentul didactic ce
descrie condiţiile învăţării şi performanţele de atins ladisciplineleopţionale
exprimateîncompetenţe,subcompetenţe, conţinuturi şi activităţi de învăţare şi
evaluare.
Scopul Reperelor conceptuale ale proiectării Curriculumului
pentru disciplinele opţionale este acela de a oferi o paradigmă
practică pentru asigurarea unei concepţii unitare în dezvoltarea

curriculumului pentru disciplinele opţionale. Reperele
conceptuale…, în esenţă, reprezintă un ansamblu de concepte
nodale, principii şi norme care fundamentează ştiinţific şi
metodologic proiectarea, realizarea şi evaluarea curriculumului
la disciplinele opţionale. Fiind validat, devine un document depolitică educaţională, important pentru Curriculumul Naţional.
Reperele conceptuale… au trei dimensiuni:a) Dimensiunea
teoretico-metodologică:Reperele
conceptuale… este un instrument de concepţie şi
construcţie a Curriculumului pentru disciplinele opţionale
din sistemul de învăţământ general în ansamblu.
b) Dimensiunea axiologică se raportează la un set de valori,
indică diferite tipuri de rezultate dezirabile ale învăţării.
c) Dimensiunea sistemică: sugerează modul generic deinteracţiune dintre curriculum şi celelalte componente ale
sistemului şi procesului educaţional: instruire, evaluare,management etc.
Astfel, documentul îşi propune să contureze perspectivele
curriculumului pentru disciplinele opţionale şi ale celui stabilit
de componenta locală, precum şi contextul de implementare aacestora conform Codului Educaţiei al Republicii Moldova,
Strategiei „Educaţia 2020”, Strategiei naţionale de dezvoltare„Moldova 2020”, Strategiei naţionale de dezvoltare a societăţii
informaţionale „Moldova Digitală 2020” – relevante pentru
dezvoltarea educaţiei.
Reperele conceptuale… sunt structurate în patru părţi,fiecare acoperind domenii esenţiale pentru înţelegerea
documentului. Aceste părţi prezintă contextul modernizării
curriculare, reperele conceptuale şi structurale ale
curriculumului la disciplinele opţionale, curriculumul ca produsşi ca sistem de procese, evaluarea şi validarea curriculumului.
Reperele conceptuale se adresează managerilor şcolari,conceptorilor de curriculum, specialiştilor în educaţie,specialiştilor în evaluarea pedagogică, autorilor de resurse
educaţionale elevilor, părinţilor şi comunităţilor locale.

I. BAZA CONCEPTUALĂA CURRICULUMULUI PENTRU DISCIPLINELE OPŢIONALE
Documentul respectiv este receptiv la provocările
contextului internaţional, se racordează comutărilor deparadigmă în ce priveşte curriculum, dar, fără îndoială, se raliază
la documentele normative curente.

1.1. Conceptul „disciplină opţională”
Determinativul opţional a apărut în limba română din
franceză „optionnel”, cu caracter de opţiune.
Disciplina opţională este o disciplină de învăţământ propusă
la alegere elevilor, diferită de cele existente în trunchiul comun,
care are drept scop aprofundarea, extinderea, integrarea şi
inovarea cunoştinţelor elevului din unul sau mai multe domenii.
Curriculum la disciplina opţională este elaborat de cadre
didactice, specialişti în domeniu, discutat la consiliile instituţiilor
acreditate şi aprobat de minister.
Disciplina opţională din componenta locală pentru
instituţiile din învăţământul secundar general reprezintă
disciplinele opţionale ofertate în limita 5% – primar şi gimnaziul şi
10% – liceu din cota disciplinelor opţionale, axate pe subiecte deimportanţă locală/regională.

1.2. Cadrul normativ
În plan naţional pledoaria pentru curriculumul la disciplinaopţională este determinată de misiunea educaţiei în Republica
Moldova şi semnificaţia de ansamblu a curriculumului în
educaţie.
Misiunea educaţiei în Republica Moldova este determinată
în Articolul 5 al Codului Educaţiei:Educaţia are ca misiune:a) satisfacerea cerinţelor educaţionale ale individului şi ale
societăţii;b) dezvoltarea potenţialului uman pentru a asigura
calitatea vieţii, creşterea durabilă a economiei şibunăstarea poporului;c) dezvoltarea culturii naţionale;d) promovarea dialogului intercultural, a spiritului detoleranţă, a nediscriminării şi incluziunii sociale;e) promovarea învăţării pe tot parcursul vieţii;f) facilitarea reconcilierii vieţii profesionale cu viaţa defamilie pentru bărbaţi şi femei.
Articolul 40. Structura curriculumului în Codul
Educaţiei, inclusiv privind curriculumul la disciplina opţională,relevă:(1) Curriculumul în învăţământul general conturează
viziunea asupra parcursului educaţional, proiectând aşteptările
societăţii cu privire la rezultatele scontate ale învăţării pentru
fiecare disciplină şcolară, pe niveluri de învăţământ.
(2) În învăţământul general, Curriculumul naţional include:
cadrul de referinţă, planul-cadru pentru învăţământul primar,
gimnazial şi liceal, curriculumul pentru educaţia timpurie,curricula disciplinelor obligatorii şi opţionale, manualele şcolare,ghidurile metodologice şi alte resurse de învăţare.
(3) Structura curriculumului pe discipline şcolare este
definită în cadrul de referinţă al Curriculumului Naţional.
(4) Curriculumul pentru învăţământul general se aprobă deMinisterul Educaţiei.
(5) Curriculumul poate fi adaptat sau modificat pentru asatisface nevoile copiilor şi elevilor cu cerinţe educaţionale
speciale. Modul de parcurgere a curriculumului este reflectat în
planul educaţional individualizat pentru copilul/elevul cu cerinţe
educaţionale speciale.
(6) Planul-cadru include disciplinele obligatorii, disciplineleopţionale, precum şi numărul maxim şi minim de ore aferentefiecăreia dintre acestea. Ponderea disciplinelor opţionale creşte înclasele finale ale învăţământului gimnazial şi liceal.
(7) Disciplinele opţionale incluse în planul-cadru au opondere de 10-15% în învăţământul primar, 15-20% înînvăţământul gimnazial şi 20-25% în învăţământul liceal.
(8) Planul-cadru este obligatoriu pentru toate instituţiile deînvăţământ general şi se aprobă de Ministerul Educaţiei cu celpuţin 6 luni înainte de începerea noului an şcolar.
(9) În cazul alternativelor educaţionale, planurile-cadru şi
programele curriculare sunt elaborate de reprezentanţii
instituţiilor care le implementează şi sunt aprobate de Ministerul
Educaţiei.
În alineatul 10 al Articolului 40, un loc aparte îi este
rezervat curriculumului stabilit de componenta locală:(10) Autorităţile administraţiei publice locale de nivelul al
doilea şi cele ale UTA Găgăuzia pot stabili componenta locală acurriculumului pentru instituţiile din subordine, care va avea opondere de cel mult 5% din cota disciplinelor opţionale –în învăţământul primar şi gimnazial şi de cel mult 10% din cotadisciplinelor opţionale – în învăţământul liceal.
Pe plan internaţional, practicile de elaborare şi
implementare a curricula la disciplinele opţionale la nivelulînvăţământului secundar general diferă de la ţară la ţară.
Obiectivul major este de a elabora un model autohton, adaptat lacondiţiile şi posibilităţile şcolii naţionale, axat pe competenţe şi
centrat pe elev.
Elementul nodal de noutate este conceptul curriculumului
pentru disciplina opţională, stabilit de componenta locală, care
implică demararea unor schimbări relevante şi eficiente într-oabordare sistemică. Astfel, curriculumul se racordează şi
evoluează concomitent cu alte componente ale sistemului
educaţional: formarea personalului didactic, managementul
instituţiei de învăţământ, elaborarea auxiliarelor didactice,
resurse de predare–învăţare–evaluare etc.

Conceptul îşi propune să dezvolte curriculumul de bazăprin disciplinele opţionale noi, printr-o ofertă educaţională
adecvată la nivel proiectiv; să flexibilizeze curriculumul,
fortificând cadrul de ofertare, implementare a curriculumuluicare „ar constitui portretul acestei şcoli şi ar deosebi-o de altele
şi care trebuie să ducă, cu timpul, la conturarea unui specific alinstituţiei, iar elevii şi părinţii lor, având de ales, să opteze pentru
ceva care ar fi cu adevărat corespunzător aptitudinilor,
intereselor, planurilor de viitor şi orientării în profesie/carieră”
1, p. 10 ; să perfecteze metodologia existentă pentru disciplineleopţionale şi cele stabilite de componenta locală, dar şi să asiguretransparenţa implementării respectivei metodologii, să valorificepotenţialul educaţional al comunităţii la nivel local.

1.3. Curriculumul pentru disciplina opţională –parte componentă a Curriculumului Naţional
Reperele conceptuale ale proiectării Curriculumului pentru
disciplinele opţionale reprezintă un document-sinteză, derivat din
Cadrul de referinţă al Curriculumului Naţional, care integrează
conceptele fundamentale şi directivele curriculumului pentru
disciplinele opţionale şi cele stabilite de componenta locală
pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal.

1.4. Principii de proiectare a curriculumului ladisciplinele opţionale
Elaborarea
documentuluisefundamentează
peurmătoarele principii:
o Principiul selecţiei şi ierarhizării culturale –armonizarea între domeniul de interes exprimat prinopţiunea elevului (părintelui) şi amplificarea,
diversificarea domeniilor cunoaşterii.
o Principiul alinierii/coerenţei – simetrizează procesulşcolar la nivel de arii curriculare, profil, treaptă.
o Principiulfuncţionalităţii/individualizării
curriculumului – respectarea caracteristicilor devârstă, interes, motivaţie a elevului.
o Principiul egalităţii de şanse – asigurarea deoportunităţi echivalente.
o Principiul flexibilităţii – asigurarea parcursurilor
individuale, posibilitate de individualizare a educaţiei.
o Principiul racordării la social, inclusiv inserţia
profesională – pregătirea pentru o specializare laieşirea din sistem în corespundere cu piaţa muncii.
o Principiul compatibilizării cu reperele / tendinţele /orientările / standardele europene din învăţământ.
o Principiul descentralizării curriculumului – luarea în
considerareaparticularităţilor,
tradiţiilor,
oportunităţilor regionale şi locale.
o Principiul îmbinării abordărilor disciplinare cu cele detip multi-, pluri-, inter- şi transdisciplinar.
o Principiul descongestionării curriculumului.

Proiectarea curriculumului pentru disciplina opţională
trebuie să fie ordonată şi în funcţie de următoarele cerinţe:- asigurarea continuităţii la nivelul claselor şi ciclurilor;- actualitatea informaţiilor predate şi adaptarea lor la nivelulde vârstă al elevilor, centrarea pe elev;- centrarea pe aspectul formativ;- corelaţia transdisciplinară – interdisciplinară, în particular,
corelaţia crosscurriculară;- delimitarea pe clase a unui nivel obligatoriu de pregătire aelevilor la cursul opţional şi profilarea posibilităţilor înînvăţare şi de obţinere de noi performanţe;- centrarea clară a tuturor componentelor curriculare pe
rezultatele finale – competenţe specifice preconizate la cursulopţional.
O astfel de proiectare a curriculumului şcolar orientează
procesul educaţional spre achiziţiile finale – competenţe pe careelevii ar trebui să le manifeste/demonstreze în urma parcurgerii
unor anumite experienţe în formare/învăţare.
Competenţa şcolară se defineşte ca un sistem integrat decunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori, dobândite, formate şi
dezvoltate prin învăţare, a căror mobilizare permite identificarea
şi rezolvarea diferitor probleme în diverse contexte şi situaţii
6, p. 12 .

Cunoştinţe
(a şti)

Abilităţi
(a şti să faci)

Atitudini, Valori(a şti să fii)

Fig. 1. Formarea competenţei

COMPETENŢĂ

1.5. Tipologia disciplinelor opţionale
Delimitarea cursurilor opţionale se realizează
dependenţă de multiple criterii, după cum urmează.

în

1. Timp/Perioadă: Opţional pentru un an de studiu.
Exemplu: Produsele chimice şi securitatea personală.
Clasa a VIII-a.
 Opţional pentru mai mulţi ani de studiu (2, 3 ani).
Exemplu: Matematica distractivă (clasele V-VI).
 Opţional pentru o treaptă de instruire (primară,gimnazial, liceală).
Exemplu: Matematica în cotidian (clasele I-IV).
 Opţional pentru toate treptele de instruire dininstituţia respectivă (specificul instituţiei).
Exemplu: Robotica.
2. Domeniul vizat: Opţional monodisciplinar/ la nivelul disciplinei.
Formarea competenţelor specifice la o disciplină
neprevăzută în planul-cadru deloc sau pentru oanumită clasă/profil.
 Opţional la nivelul unei arii curriculare. Derivă
competenţele specifice din competenţele generale
implicând cel puţin două discipline dintr-o arie.
 Opţional la nivelul mai multor arii curriculare. Implică
minim două discipline din arii curriculare diferite.
3. Aspectul conţinutal Opţional de aprofundare.
 Opţional de extindere.
 Opţional inovator.
 Opţional de integrare, crosscurricular: la nivel de arie
curriculară; la nivel de mai multe arii curriculare.

Tipde opţional

Aprofundare

Explicaţii

Derivat din oricare disciplină studiată în
trunchiul
comun/curriculum
diferenţiat,urmând aprofundarea competenţelor specificedisciplinei prin noi unităţi de conţinuturi.
Aceleaşi competenţe specifice, dar noiconţinuturi.

Extindere

Derivat din oricare dintre disciplinele studiate
din trunchiul comun/curriculum diferenţiat,urmărind extinderea competenţelor generale
ale disciplinei prin plusarea de noi competenţe
specifice şi noi cunoştinţe.
Noi competenţe specifice şi noi conţinuturi.

Inovator(o disciplină
nouă)

Introduce un obiect de studiu în afara celorprevăzute în trunchiul comun/curriculum
diferenţiat, pentru un anumit profil, o anumită
specializare.
Noi competenţe specifice şi noi conţinuturi.

Integrat(noi disciplinede referinţă)Introduce o nouă disciplină de studiu,
structurată în jurul unei teme integratoare:pentru o arie curriculară,pentru mai multe arii curriculare.
Noi competenţe specifice şi noi conţinuturi.

4. Aspectul local/regional Opţional axat pe subiecte de importanţă locală.
Exemplu: Meşteşuguri populare în localitate.
 Opţional axat pe subiecte de importanţă raională /regională.
Exemplu: Folclorul în regiune.

II.

COMPONENTELE CURRICULUMULUIPENTRU DISCIPLINELE OPŢIONALE

Curriculumul pentru disciplinele opţionale, fiind partecomponentă a Curriculumului Naţional, trebuie să aibă ostructură similară cu cea a Curriculumul disciplinar.
Componentele Curriculumului pentru cursul opţionalsunt următoarele.
Introducere – formularea explicită, succintă anecesităţii disciplinei opţionale propuse în instituţie/localitate,motivarea disciplinei propuse, listând nevoile elevului corelate
finalităţilor şi idealului educaţional, cele ale comunităţii.
Repere obligatorii: denumirea disciplinei opţionale;stabilirea tipului de disciplină opţională; încadrarea opţionaluluiîn aria curriculară; stabilirea duratei disciplinei opţionale;
identificarea resurselor şcolii (resurse umane, materiale);stabilirea locului (clasă, atelier, laborator) şi modului dedesfăşurare.
Concepţia didactică a disciplinei opţionale – conţine
definiţia acceptată a competenţei şcolare, care trebuie să fie
formată; aspectele strategice privind formarea competenţei
şcolare; principiile de construire a curriculumului şi alte aspectece ţin de specificul didactic al disciplinei opţionale.
Competenţe-cheieopţională.

prioritare

pentrudisciplinaAtenţie! Autorii de curricula pentru disciplinele opţionale
vor specifica doar competenţele-cheie din cele 9 vizate în
Codul Educaţiei, art. 11.

a) competenţe de comunicare în limba română;b) competenţe de comunicare în limba maternă;c) competenţe de comunicare în limbi străine;d) competenţe în matematică, ştiinţe şi tehnologie;e) competenţe digitale;f) competenţa de a învăţa să înveţi;g) competenţe sociale şi civice;h) competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă;i) competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare
a valorilor culturale.
Competenţe
disciplina opţională.

transdisciplinareprioritare

pentruAtenţie! Conceptorii de curriculum vor selecta din lista
competenţelor transdisciplinare pentru treapta respectivă
acelea care au tangenţă cu specificul disciplinei opţionale.

Competenţele specifice ale disciplinei opţionale –4-6 competenţe specifice, corelate cu competenţele-cheie şicele transdisciplinare vizate.
Competenţele specifice sunt formulate de către conceptor,
cu excepţia ofertei unei discipline opţionale de aprofundare.
Pentru celelalte tipuri de opţionale (extindere, inovator, integrat)
competenţele specifice vor fi formulate după modelul celor din
curricula la disciplinele obligatorii, fără reluări ale acestora.
Timpul (nr. de ore) alocat formării şi dezvoltării decompetenţe este stabilit prin Planul-cadru de învăţământ. Anulşcolar are 35 de săptămâni, ca urmare, este recomandabil a se
indica minim 35 de ore pentru o disciplină opţională. Disciplinaopţională, de regulă, se va preda 2 ore pe săptămână. Nu se
recomandă predarea disciplinei cu o oră pe săptămână.
Subcompetenţe/ Conţinuturi/ Activităţi de învăţare şi
evaluare.
Subcompetenţele reprezintă achiziţiile pe care trebuie săle dobândească elevii la finele studierii conţinuturilor
preconizate. Se vor formula 3-6 subcompetenţe pentru fiecarecompartiment de conţinuturi preconizate. Formulările sunt

realizate utilizând verbul la forma infinitivul lung.
Subcompetenţele asigură prioritar formarea competenţelor
specifice.
Lista de conţinuturi sau subiecte de studiu selectate şiorganizate cu scopuri didactice cuprind informaţii noi combinate
cu altele învăţate anterior. Ca şi în cazul disciplinelor obligatorii,conţinuturile reprezintă bază de operare pentru formarea decompetenţe şi nu un scop în sine. Conţinuturile vor fi alese înfuncţie de: resursele de timp, tipul opţionalului, competenţele
formulate, bibliografia studiată.
Principalele tendinţe în organizarea conţinuturilor pentru
disciplina opţională sunt următoarele.
Monodisciplinaritatea este o modalitate de abordare arealităţii şi de organizare a conţinuturilor pe discipline predate
relativ independent una de cealaltă. Avantajul acestei abordări îlconstituie faptul că elevul are un traseu de învăţare care poate
garanta atingerea unor performanţe, în special la nivelulcunoştinţelor şi al competenţelor cognitive. Dezavantajul major
se reduce la hiperspecializarea (specializare limitată) şi lipsa
unei perspective de ansamblu asupra realităţii.
Multidisciplinaritatea
presupune
existenţa
unor
transferuri disciplinare care se realizează în special prinjuxtapunerea unor cunoştinţe, informaţii sau metode din mai
multe domenii, în scopul evidenţierii caracteristicilor comune ale
acestora. Riscul principal al acestei abordări constă în volumul
mare de informaţii redundante.
Pluridisciplinaritatea constă într-o abordare complexă
(din mai multe perspective) a unei problematici/teme/situaţii, înscopul evidenţierii multiplelor relaţii existente între diverse
realităţi. Această abordare conduce către enciclopedism şi nu
este recomandabilă pentru nivelurile care cer o specializareînaltă.

Transdisciplinaritatea presupune întrepătrunderea mai
multor domenii şi coordonarea cercetărilor astfel încât să
conducă la descoperirea unui alt spaţiu de cercetare. În învăţarea
şcolară, abordarea transdisciplinară porneşte de la o temă, darscopul ei este dincolo de informaţie şi de subiect, forma deorganizare a conţinuturilor fiind axată pe nevoile şi interesele
elevului (pe comunicare, decizie, creaţie, inovaţie).
Comparativ cu aceste abordări, interdisciplinaritatea
reprezintă o abordare globală, complexă a unui fenomen,
abordare care implică transferuri de cunoştinţe, concepte,
metode de abordare astfel încât ceea ce rezultă să poată ficontextualizat şi aplicabil în situaţii de viaţă reală.
Activităţile de învăţare şi evaluare vor fi recomandabile
pentru profesori. Ele vor contribui la dobândirea de către elevi aachiziţiilor determinate de către subcompetenţe şi la evaluarea
rezultatelor elevilor.
Sugestii metodologice
Proiectarea–predare–învăţarea. Indiferent de tipul deopţional, curriculumul prevede setul de sugestii pentru
elaborarea proiectului de lungă durată, proiectului pe unităţi deînvăţare / pe module/capitole. În baza competenţelor specifice, aconţinuturilor, a setului de activităţi de predate/învăţare,evaluare, dar şi a pachetului de auxiliare recomandate (manuale,ghidul profesorului, caietul elevului etc.) conceptorul decurriculumul pentru cursul opţional ghidează şi orientează
cadrul didactic în elaborarea proiectelor didactice de tip
constructivist.

Strategii de evaluare
Scopul major al evaluării didactice îl constituie susţinerea
şi sprijinirea activităţii de învăţare a elevilor, a progresieiînvăţării şi cunoaşterii realizate de aceştia, adică demersul deevaluare este formativ (progresiv şi continuu) şi sumativ.
Tehnologiile de evaluare sunt la discreţia cadrului didactic şi seselectează potrivit tipurilor de discipline opţionale.
Curriculumul pentru disciplina opţională nu constituie
obiectulevaluărilor
externe,naţionale,dar
autorii
curriculumului reflectă această componentă care cuprinde
recomandări generale cu privire la evaluarea rezultatelor şcolare
la cursul opţional respectiv. Finalităţile vizate pentru evaluarea
unui curs opţional sunt: motivaţia, accentul plasat pe modalitatea
realizării produsului şcolar, valorificarea potenţialului individual,
capacitatea de comunicare, adaptare.
Sugestiile metodologice de evaluare pentru învăţământul
primar se vor elabora conform Metodologiei de evaluare latreapta respectivă, adică evaluarea criterială prin descriptori.
Sugestiile metodologice de evaluare pentru învăţământul
gimnazial, liceal vor fi racordate la actele normative şi reglatoareîn vigoare. Astfel, pentru realizarea demersului evaluativ orientat
pe competenţe se vor specifica metodele şi tehnicile de evaluare,
produsele, formele de realizare, instrumentele adecvate.
Referinţe la auxiliarele didactice-suport
Auxiliarele didactice-suport vor fi un avantaj pentru
demersul educaţional al disciplinei opţionale. Dintre acestea
sunt:- Ghidul profesorului;- Suporturi teoretice (conţinuturi) şi metodologice pentru
profesor;- Caietul elevului;- Resurse media etc.

Referinţe bibliografice
Conceptorii de curriculum vor include sursele web şibibliografice semnificative pentru disciplina opţională
respectivă.
III. EVALUAREA ŞI VALIDAREA CURRICULUMULUIPENTRU DISCIPLINELE OPŢIONALE
Curriculumul elaborat pentru disciplina opţională va fi
recenzat de cel puţin doi experţi din domeniul respectiv.
Validarea se va face în cadrul şedinţei Consiliului Naţional
pentru Curriculum şi Evaluare. Fiind aprobat de Ministerul
Educaţiei, va deveni document obligatoriu pentru implementare.

Bibliografie selectivă
Documente normative:
1. Codul Educaţiei al Republicii Moldova, nr. 152 din
17.07.2014. În: Monitorul Oficial al Republicii Moldova,
24.10.2014, nr. 319-324, art. nr. 634.
2. Strategia Strategiei de dezvoltare a educaţiei pentru anii
2014-2020 „Educaţia-2020”. Hotărârea Guvernului Republicii
Moldova nr. 944 din 14.11.2014. În: Monitorul Oficial al
Republicii Moldova, 21.11.2014, nr. 345-351, art. nr. 1014.
3. Ministerul Educaţiei, Tineretului şi Sportului. Concepţia
evaluării rezultatelor şcolare. Coordonatori: Vl. Pâslaru,
I. Achiri. Chişinău: Univers Pedagogic, 2006. 28 p.
4. Ministerul Educaţiei. Metodologia privind implementarea
evaluării criteriale prin descriptori în clasa I. Chişinău: IŞE(Tipogr. „Cavaioli”), 2015.

Referinţe ştiinţifice şi metodice:
1. Cartaleanu T. ş.a. Cursul opţional în şcoală: experienţe şi opinii.
Chişinău: Tipografia UPS „I. Creangă”, 2015. 79 p.
2. Cosovan O., Cartaleanu T. Criterii de elaborare a curricula
pentru disciplinele opţionale la liceu. În: Training metodologic
pentru cadrele didactice de liceu. Suport de curs. Chişinău,2011,p.
52-58.
Disponibilla:http://documents.tips/documents/suport-de-curs-26februarie-ro1.html.
3. Cristea S. Dicţionar enciclopedic de pedagogie. Vol. I.
Bucureşti: Didactica Publishing Hous, 2015. 831 p.
4. Chicu V. Curriculumul la decizia şcolii: Ghid metodologic
pentru formarea cadrelor didactice din învăţământul
preuniversitar. Chişinău: Ştiinţa, 2007. 48 p.
5. Curriculumul la decizia şcolii între proiectare şi implementare.
Ghid. MECTS din România, 2011. 100 p.
6. Grimalschi A. (coord.) Educaţia pentru o societate a
cunoaşterii: Cadrul de referinţă al noului Curriculum naţional.
Chişinău: Lexicon-Prim, 2015. 92 p.
7. Grimalschi A. Formarea competenţelor-cheie în învăţământul
general: Provocări şi constrângeri. Chişinău: S.n. (Tipogr.
„Lexon-Prim”) 2015. 108 p.
8. Guţu Vl. Curriculum educaţional: Cercetare. Dezvoltare.
Orientare. Chişinău: CEP USM, 2014. 230 p.
9. Pogolşa L. (coord.), Marin M. (coord.) et al. Evaluarea
criterială prin descriptori. Clasa I. Ghid metodologic. Chişinău:IŞE (Tipogr. „Cavaioli”), 2015. 86 p.
10.Vlaşin I. Competenţa: participarea de calitate la îndemânaoricui. Alba Iulia: Ed. Unirea, 2013. 389 p.
11.Pogolşa L. (coord.), Bucun N. (coord.) ş.a. Referenţialul deevaluare a competenţelor specifice formate elevilor. Chişinău:IŞE (F.E.-P. „Tipogr. Centrală”), 2014. 596 p.
12.Romiszowski A.J. Designing instructional system. Decision
making in course planning and curriculum design. London and
New York, by Routledge, 2016.

NOTE………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
…………………………………………………………………….......
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...
………………………………………………………………………...

Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii

Repere conceptuale privind elaborarea curriculumului ladisciplinele opţionale / Ion Achiri, Svetlana Nastas, Ion Botgros [et al.] ;coord.: Lilia Pogolşa, Ion Achiri. – Acad. de Ştiinţe a Moldovei, Inst. deŞtiinţe ale Educaţiei. Chişinău: Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei, 2017
(Tipogr. „Impressum"). – 22 p.: fig.
Aut. sunt indicaţi pe vs. f. de tit. – Bibliogr.: p. 19-20 (12 tit.). – 65 ex.
ISBN 978-9975-48-108-3.
37.091.214
R 46