MINISTERUL EDUCAŢIEI ȘI CERCETĂRII AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULA
disciplinelor de profil
Arte plastice
Clasele X-XIIChișinău, 2022

Prezentat la Consiliul Naţional pentru Curriculum din cadrul Ministerului Educației și
Cercetării al Republicii Moldova Proces-verbal nr. 29 din 07.09.2022, aprobat Ordinul
Ministerului Educației și Cercetării nr. 1243 din 14.12.2022.
Autori:
Lilia Prisăcaru, grad didactic superior, IP LTPA „Ion și Doina Aldea-Teodorovici” Chișinău
Zinaida Ursu, grad didactic superior, Școala de Arte „Valeriu Poleakov”, Chișinău
Olesea Beloconnaia, grad didactic I, IP LTPA „Mihail Berezovschi”, Chișinău
Coordonatori:
Svetlana Axînti, șef Direcție management curricular, DGETS Chișinău
Iustina Doroșchevici, specialist superior DGETS Chișinău

2

Cuprins
I.
Preliminarii.................................................................................................................4
Repere conceptuale ale Curriculumului pentru profilul Arta Plastică........................................5
Administrarea disciplinelor..........................................................................................................6
II.
Competențe generale pentru domeniul Arte...............................................................8
Competențe specifice profilului Arta Plastică............................................................................. 8
III.
Disciplina - Desen..................................................................................................... 9IV.
Disciplina – Pictură...................................................................................................18
V.
Disciplina - Compoziție.............................................................................................26
VI.
Disciplina – Istoria artelor plastice............................................................................34
VII. Sugestii metodologice de predare/ învățare/ evaluare ..............................................48
VIII. Bibliografia................................................................................................................51

3

I.

Preliminarii
Prezentul Curriculum reprezintă instrumentul didactic și documentul normativ
principal, ce descrie condițiile învățării la disciplinele de profil Arta Plastică din liceele cu
clase cu studiere aprofundată a Artelor plastice, exprimate în competențe, unități decompetență, conținuturi, activități de învățare și evaluare.
Necesitatea elaborării acestuia este determinată de următoarele realități: absența
documentelor reglatorii ce țin de studierea la profilul Arta plastică în învățământul liceal,
cererea și interesul beneficiarilor făță de profesiile viitorului din domeniul design-ului,
multimedia, industriilor poligrafice etc.
Disciplinele de profil vor facilita: formarea unei viziuni compoziţionale, dezvoltarea
aptitudinilor și formarea competenţelor tehnice, sociologice şi estetice. Deasemenea, în cadrul
disciplinelor propuse se vor trata toate aspectele concepţiei grafice, picturale și decorative, de laelaborare până la transpunerea lor practică. Îmbinarea schițărilor de scurtă durată cu cele delungă durată, compilarea diferitor materiale şi mijloace tehnice (creion, cărbune, tuş, sanguină,acuarelă, guașă, temperă, pastel, vopsele acrilice, vopsele de ulei etc.), utilizarea diferitor
suporturi (hârtie, carton, pânză etc.) oferă elevului libertate, expresivitate şi interacţiune cu
celelalte arte: literatura, muzica, istoria etc.
Ideea de bază a actualului concept constă în faptul că, imaginea artistico-plastică este
rezultatul actului de creație și concomitent, metodă de instruire. Includerea actului de creație înprocesul de instruire este una din principalele condiții ale reușitei procesului de instruire în
domeniul artelor plastice.Valoarea incontestabilă a studierii artelor plastice constă în formarea
atitudinii pozitive a tinerilor față de lumea înconjurătoare și cultivarea propriei viziuni artistice.
Actualul Curriculum pune accentul pe finalitățile exprimate în termeni de competențe,care devin și criterii pentru selectarea și organizarea conținuturilor, alegerea strategiilor de
instruire și de evaluare. Sistemul de competențe în cadrul Curriculumului disciplinar la profilul
Arta plastică se structurează pe următoarele niveluri: Competențele-cheie care constituie ocategorie curriculară esențială, fiind definite la nivel înalt de abstractizare și generalizare (vezi
Codul Educației al Republicii Moldova, Art. 11(2)), cât și tendințele politicilor internaționale,
stipulate în Recomandările Comisiei Europene (2018).
În baza Curriculumului, cadrele didactice vor elabora Proiectarea anuală la fiecare
disciplină de profil.
Concepția curriculară a profilului Arta plastică se axează pe următoarele principii:
Principiul unităţii dintre senzorial şi raţional vizează necesitatea observărilor în mediul
natural, vital şi cel al operelor de artă plastică/ vizuală prin intermediul simţurilor.
Principiul conexiunii teoriei cu practica asigură îmbinarea actului de însuşire a cunoştinţelor
teoretice cu actul de formare a abilităților practice.
Principiul perceperii globale, unitare a formei şi conţinutului operei de artă se referă laperceperea operei de artă plastică în integritatea formei şi a mesajului, formarea capacităţii depătrundere în mesajul operei prin intermediul formei, indică necesitatea conexiunii
aspectelor formale şi de conţinut în receptarea operei de artă plastică.
Principiul educaţiei artistice în baza valorilor autentice presupune valorificarea educațională aoperelor valoroase din cultura naţională şi universală;Principiul unităţii perceperii şi creaţiei prevede conexiunea mai multor genuri de activitate:
receptarea mediului natural şi a operelor de artă, examinarea materialului didactic, audierea
muzicii, lectura corespunzătoare subiectului sau perioadei istorice studiate, formularea ideii
plastice, executarea lucrului practic, analiza colectivă şi individuală a lucrărilor – toate grupate
optimal, în fiecare caz, pentru formarea și dezvoltarea competenţelor.
Principiul unităţii dintre autoexprimarea elevului şi dezvoltarea creativităţii plastice se referă
la exprimarea liberă a viziunilor, sentimentelor elevului, ceea ce dinamizează imaginaţia şi
stimulează activitatea de creare a noilor valori (formelor noi), se desfăşoară în contexte decolaborare dintre pedagog şi elev.

4

Curricula la disciplinele pentru domeniul Arte, profilul Arta plastică cuprindeurmătoarele componente structurale: Preliminarii, Repere conceptuale ale Curriculumului
pentru profilul Arta Plastică, Administrarea generală a disciplinelor, Competențe generale și
specifice profilului, Curriculum la Desen, Pictură, Compoziție, Istoria artelor plastice, Sugestii
metodologice de predare-învățare-evaluare, Bibliografie.
Curriculumul are următoarele funcții:• de conceptualizare a demersului curricular specific profilului „Arta plastică”;• de reglementare și asigurare a coerenței dintre disciplinele din profilul „Arta plastică”,
dintre predare, învățare și evaluare, dintre produsele curriculare specifice disciplinei,
dintre componentele structurale ale curriculumului disciplinar, dintre standardele și
finalitățile curriculare;• de proiectare a demersului educațional/ contextual (la nivel de clasă concretă); deevaluare a rezultatelor învățării etc.
Aceste funcții sunt adresate cadrelor didactice, autorilor de manuale/ suporturi didactice,
managerilor din instituțiile de învățământ care au în componența sa clase cu studiereaprofundată a Artelor Plastice, părinților și elevilor.
Curriculumul fundamentează și ghidează activitatea cadrului didactic, facilitează abordarea
creativă a demersurilor de proiectare didactică de lungă și de scurtă durată, dar și de realizare
propriu-zisă a procesului de predare-învățare-evaluare. Totodată, cadrul didactic, în funcţie despecificul resurselor umane şi materiale, are dreptul:- să modifice timpul efectiv pentru parcurgerea conţinuturilor;- să utilizeze în mod personalizat și să completeze activităţile de învăţare și produsele școlare
recomandate;- să proiecteze şi să realizeze strategii originale de predare-învăţare şi evaluare, optând pentru
tehnici şi metode variate.
Repere conceptuale ale Curriculumului pentru profilul Arta Plastică
Curriculumul reprezintă un sistem de concepte, procese, produse și finalități care, înintegritatea sa, asigură toate experiențele planificate riguros pentru a fi formate elevilor în
cadrul profilului „Arta plastică”, spre a atinge finalitățile învățării la cele mai înalte standardede performanță permise de posibilitățile lor individuale.
Actualul curriculum prevede posibilitatea de înmatricularea atât a elevilor cu pregătire
anterioară (clasele de gimnaziu), cât și a elevilor cu aptitudini, predispoziții native proeminenteîn domeniul artelor plastice prin propunerea spre studiu a reprezentării structurilor și
fenomenelor naturiii (naturi statice) pe tot parcursul clasei a X-a. În clasele XI-XII-a elevii
studiază diverse genuri de artă, precum peisajul, natura statică, portretul, reprezentarea corpuluiuman etc.
Disciplinele profilului Arta plastică sunt constituite în baza noului concept, care reiesedin îmbinarea caracterului formativ al procesului educațional cu particularitățile specificeartelor plastice. Disciplinele: ,,Desen”, ,,Pictură”, ,,Compoziție”, ,,Istoria artelor plastice”
sunt incluse în Planul-cadru pentru liceele cu profil Arte, elaborat de Ministerul Educaţiei și
Cercetării al Republicii Moldova.
Disciplinele enumerate mai sus sunt obligatorii pentru profilul Arta Plastică şi presupuno aprofundare a cunoştinţelor în vederea formării competențelor și abilităților practice aleelevilor. Acestea oferă informaţii din aria de cunoaştere logică a naturii şi de redare a valenţei
ei expresive cu ajutorul unui limbaj specific - limbajul semnelor plastice. Aceste discipline destudiu sunt instrumente de culturalizare, sensibilizare, formare a unui dialog dintre elev șilumea artelor, totodată contribuind și la formarea capacităților pro-active și creative.
Crearea imaginii artistice şi redarea formei din spaţiu este tendinţa fundamentală aprocesului de studiu al disciplinei Desen, un rol hotărâtor revenind cunoştinţelor în domeniul
desenării/ redării perspectivei liniare şi aeriene, tehnicii, mijloacelor plastice şi materialelor deartă specifice desenului.

5Pictura este disciplina ce este preocupată de studierea lumii înconjurătoare prinintermediul culorilor. În cadrul orelor de pictură elevii observă și experimentează sugerareaspațiului și al volumului prin aplicarea iscusită a culorilor, capătă competențe de redare arealității pe suprafața plană, gestionând cunoștințele despre teoria culorilor. Din clasa a X-asunt propuse pentru studiu reprezentări ale naturilor statice, peisajului și a portretului etc.,
analogic ca și la desen, studiul culminează cu reprezentarea cromatică a portretului și corpuluiuman.
Compozitia, este disciplina ce oferă elevilor posibilitatea de a configura și ordona
structuri plastice elaborate, cu aplicabilitate largă, urmând ca prin aprofundare, să se ajungă lacrearea de compoziții, atât figurative cât și nonfigurative, realiste sau abstracte. Prezentul
curriculum permite abordarea studiului compozitiei ca pe un proces coerent, prin care, plecândde la abstracția elementelor de limbaj plastic, trecând prin combinațiile care fac din acestea
lucruri concrete sau forme abstracte, se ajunge la un univers al expresiei vizuale, elaboratconștient. Astfel, elementele de limbaj plastic, alături de mijloacele de expresie plastică, într-un
ansamblu compozițional intenționat, determină producerea de forme plastice, cu mesaje
artistice purtătoare de sens.
Disciplina Istoria artelor plastice prevede studierea diverselor epoci, stiluri, fenomene
cunoscute în artele plastice, începând cu perioada preistorică și până la contemporanietate,lărgind elevilor orizontul de cunoaștere și apreciere a valorilor artistice din arta națională șiuniversală. Unitățile de conținut vizează o cunoaştere şi o înţelegere a fenomenului artistic
contemporan, generând repere utile în demersul creațiilor personale. În final, elevul va fi
capabil să creeze valori și să aprecieze valorile create de alții.

Administrarea disciplinelor la profilul Arte plastice
Desen

clasa

Compoziție

Pictură

Istoria artelor
plastice

Nr. de ore pesăptămână

Nr.de orepe an

Nr. de ore pesăptămână

Nr.de orepe an

Nr. de ore pesăptămână

Nr.de orepe an

Nr. de ore pesăptămână

Nr.de ore
pe an

X

2

68

2

68

2

68

2

68

XI

3

102

2

68

2

68

2

68

XII

3

102

3

102

2

68

2

68

II.
Competențe generale pentru domeniul ARTE 1- Practicarea aplicarea capacităților şi abilitaților artistice sub diverse forme şi activități,manifestând potențial uman creativ, sensibilitate, implicare şi iniţiativă.
- Transferarea achizițiilor artistice dobândite în cadrul activităților, în realizareavocațională individuală, consemnând traseul de dezvoltare a persoanelor prin învățare şimuncă, în funcţie de specificul cerinţelor şi aşteptărilor socioeconomice ale domeniului
artistic şi ale mediului de viaţă.
- Explorarea tendinţelor de autocunoaştere, autoinformare, autoformare, autopromovareşi autodeterminare personală în domeniul artistic practicat, asigurând prin propriile
posiblităţi şi capacităţi un marketing vocaţional de calitate.
CURRICULUM DE BAZĂ pentru domeniul Arte Profilurile Artă muzicală, Artă plastică/vizuală/decorativă Artăteatrală/dramatică. Cinetografia, Artă coregrafică, 2021
1

6

-

-

Aprecierea şi gestionarea fondurilor/ produselor din domeniul artistic, dând dovadă deabilităţi ale unui creator/ consumator fidel şi elevat, capabil să contribuie astfel lasporirea prestigiului profesiilor artistice/ culturale, promovarea şi valorificareaîntregului patrimoniu artistic la nivel local, naţional şi universal.
Valorificarea domeniului artistic în spațiul social, cultural, artistic şi informațional
manifestând compatibilitate cu profilul ales şi asigurând automodelarea conştientă apersonalităţii.

Competențe specifice profilului ARTĂ PLASTICĂ
Competențele specifice profiluli „Arta plastică” derivă din competențele generale, seformează și se dezvoltă progresiv și gradual pe întreg parcursul studierii disciplinelor de profil.
- Receptarea trăsăturilor distinctive ale genurilor şi ramurilor artelor plastice, a structurii
operei şi a mijloacelor de expresie plastică, manifestând atitudine pozitivă, interes înaprecierea obiectivă a operelor de artă și determinarea formării propriului stil artisticoplastic.
- Utilizarea în contexte variate, a elementelor de limbaj plastic și a mijloacelor deexpresie artistică în propriile lucrări, descrierea operelor de artă în termenii adecvați
limbajului plastic, înțelegerea fenomenelor artistice din perspectiva inter-/transdisciplinară.
- Exprimarea vizual - plastică, utilizând tehnici de artă adecvate contextului plastic,
demonstrând abilități în diferite contexte artistico-plastice.
- Sensibilizarea socială prin comunicarea vizual-plastică prin capacități de cunoaștere anoțiunilor fundamentale ale artelor plastice naționale și universale, a legităților şi
principiilor, metodelor şi procedeelor de creare a operelor de artă plastică.
- Valorificarea potenţialului creativ în contexte diferite ale vieții sociale și profesionale,
manifestând respect faţă de operele de artă de valoare.
- Aplicarea abilităţilor artistico-plastice în viaţa socială, culturală, manifestândcreativitate şi valori estetice în realizarea creaţiilor de artă plastică.
Unitățile de competență derivă din competențele specifice ale profilului Arta Plastică, fiind
bazate pe cunoștințe, abilități și atitudini:Cunoştinţe:✓ Cunoașterea, definirea conceptelor şi noţiunilor de compoziţie (paginație/ compunere)în format, ţinând cont de raporturile de plan şi volum, de suprafaţă şi dimensiune, deechilibru şi integritate.
✓ Cunoașterea proporţionării formelor, ținând cont de corelarea raporturilor: mare-mic,plin-gol etc.
✓ Distingerea construcţiei şi modelării formei prin intermediul liniilor, clar-obscurului,tentei şi a valorației.
✓ Identificarea procedeelor, metodelor şi legităţilor de reprezentare a perspectivei liniareşi aeriane, cu referințe la specificul spaţial al formei.
✓ Distingerea diferitelor mijloace de expresie plastică (tipuri de linii, game, contraste,ritmuri etc.).
✓ Cunoașterea particularităţilor mijloacelor şi procedeelor tehnologice a procesului destudiu (calitatea suportului plastic, materialele grafice, picturale, decorative etc.).
Abilităţi:✓ Utilizarea elementelor de limbaj plastic (punct, linia, pată, formă etc.) în realizarealucrărilor plastice.
✓ Aplicarea procedeelor și tehnicilor de artă în lucrări plastice, utilizând mijloace
materiale cât mai variate în elaborarea şi realizarea individuală a lucrărilor de creaţie.

7✓ Posedarea terminologiei specifice artelor plastice.
Atitudini:✓ Conştientizarea importanţei Artelor în formarea armonioasă a propriei personalități.
✓ Formarea aspectelor de individualitate şi stil în corespundere cu evoluţia elementelor delimbaj şi a diverselor forme de reprezentare a operelor de artă plastică.
✓ Respectarea viziunilor și opiniilor colegilor, crearea simbiozelor între ideie, concepţie
artistică şi transpunerea acestora în lucrări plastice.
Unitățile de competențe sunt părți ale competențelor și facilitează formarea competenţelor
specifice, reprezentând etape de realizare ale acestora. Unitățile de competențe se formează și
se dezvoltă pe parcursul semestrelor, anului de studii, fiind prezentate în curriculumul
disciplinar.
Unitățile de învățare devin mijlocul de formare a competențelor, sunt flexibile şi permit
cadrului didactic libertatea și responsabilitatea să decidă măsura și modalitatea de valorificare aacestora în procesul educațional.
Activitățile de învățare recomandate în Curriculum prezintă liste deschise de activități
proiectate pentru formare/ dezvoltare/ evaluare în contextul unității respective de conținut.
Astfel, cadru didactic poate să valorifice aceste liste în mod personalizat, dar și să lecompleteze în funcție de specificul clasei concrete de elevi, de resursele disponibile etc.
Curricula la disciplinele Desen și Pictură propune 3 unități de învățare pentru fiecare clasă
X-XII, respectând specificul disciplinei:
1. Materiale, ustensile şi tehnici de artă2. Mijloace artistico-plastice
3. Structuri și fenomene ale naturii
La disciplina Compoziție, în clasele X-XII se propun următoarele unități de învățare:
1.
2.
3.

Mijloace și procedee artistico-plastice
Structuri compoziționale
Tipuri de compoziție

La disciplina Istoria artelor plastice, unitățile de învățare sunt individuale pentru fiecare clasă,repartizate fiind după epoci, stiluri și fenomene artistice, conținuturile fiind corelate cu
Programa pentru examenul național de bacalaureat 2

Aprobată la şedinţa Comisiei Naţionale de Examene, Proces verbal nr. 1 din 04 noiembrie 2021, Ordinul
Ministerului Educației și Cercetării nr. 1499 din 04 noiembrie 2021
2

8

III.
Disciplina DESEN
DESEN - denumire a disciplinei în școli de artă/ artă plastică, licee de artă plastică/ cu
profil de artă plastică, în cadrul căreia se studiază limbajul complet al artei grafice, prinintermediul desenului. Elevii vor fi inițiați în reprezentarea mediului natural, diverselor obiecte,
chipuri de oameni, să opereze cu diferite simboluri vizuale, să înțeleagă imaginile plastice (cumpot fi create, ce reprezintă, ce emoţii provoacă diverse forme plastice, să aplice variate
modalităţi de expresie: tonul, proporția, hașura etc.) și tehnici variate (desen realizat în creion
simplu, creioane colorate, desen în cărbune, sous, sanghină, pastel etc.).
În cadrul Unității de învățare „Materiale, ustensile şi tehnici de artă”, elevii vor fiinițiați cu majoritatea materialelor, ustensilelor și diverse tehnici de artă specifice desenului.
Tehnica desenului în creion simplu: Creionul este probabil cel mai universal dintre toate
instrumentele de desen, capabil de a crea o varietate infinită de linii şi tonuri dense, variind cuhașuri şi umbre. Orice imagine plastică se efectuază cu creionul simplu pe suportul de hârtie,
carton etc. cu ajutorul punctelor, liniilor trasate cu mâna liberă. Astfel, liniuțele scurte legateîntre ele se realizează printr-o mișcare neîntreruptă, obținând hașurile. Pentru a căpăta o liniesubțire, o trasăm cu vârful ascuțit, ținând creionul perpendicular față de suport. Cu cât vomînclina creionul, cu atât linia va deveni mai groasă.
Tehnica desenului în carioca/ marchere: Carioca/ marcherul este un instrument de scrisși desenat, care lasă pe hârtie urme clare și pronunţate. După ce am stabilit ideea, vom prelucraporţiunile din desen cu carioca (preferabil de limitat culorile). Mina moale a cariocii permite să
se facă acest lucru cu ușurinţă, trasând puncte, linii, dungi etc. Vom colora cu carioca într-osingură direcție, sau pe conturul formei. Lucrările realizate în carioca capătă în final un aspectatrăgător și expresiv. În acest caz vom folosi drept suport hârtia sau cartonul.
Tehnica desenului în materiale grafice moi: Cărbunele (lat.carbo-tăciune) reprezintă unlemn carbonizat, este unul dintre cele mai vechi instrumente pentru desen. Este material și
totodată instrument pentru schițe sau desene în alb-negru. Reprezintă tehnica de desencunoscută din cele mai vechi timpuri, care permite o executare rapidă, expresivă a subiectelor,dar care necesită fixarea desenului cu soluții speciale. Sanghina - cretă de culoare roşie sau
maro, utilizată pe scară largă în redarea figurii, peisajelor şi portretelor. Sanghina a fostmaterialul preferat al artiștilor din trecut. Metoda de lucru cu acest material este caracterizat
printr-o combinaţie de pete late şi hașuri ascuțite. Sanghina adesea este combinată cu creion
negru. În cadrul acestei unități de învățare se vor studia și alte tehnici grafice, precum: desenul
cu penița sau cu stiloul, tehnica de lucru cu tuș și multe altele.
Unitatea de învățare „Mijloace artistico-plastice”. În cadrul orelor de desen elevii vor
cunoaște și studia mijloace artistico-plastice și procedee de aplicare a acestora în baza studiului
operelor din creația artiștilor plastici din diverse perioade istorice. Elevii vor exersa cu diverse
mijloace artistico-plastice precum, clarobscurul, contrastul valoric, tonul în scopul creării
lucrărilor grafice cu sugerarea volumului, profunzimii dar și a spațiului pe suprafața plană.
Unitatea de învățare „Structuri și fenomene ale naturii” se va realiza în baza studiuluidupă natură și a analizei modurilor de interpretare a realității (natură statică, peisaj, portret) prinstudierea/ observarea în lucrări/ reproduceri de artă, variate ca stil și manieră de expresie.
Observarea și analiza particularităților redării expresivităților portretistice se poate realiza înbaza studiului operelor de artă a marilor artiști: Durer, Rembrand, Leonardo da Vinci ș.a.

9

Administrarea disciplinei
Disciplina

Desen

Nr.d/oNumărul deore pesăptămână

Numărul deore pe an3 lafiecare clasă

Vizionări

Examen

X

2

68

2

1

XI

3

102

2

1

XII

3

102

2

1

Clasa

Repartizarea orientativă a unităților de conținut și a orelor pe claseUnități de învățare
Clasa X
Clasa XI
Clasa XII
Materiale, ustensile şi tehnici deartăMijloace artistico-plastice
Structuri și fenomene ale naturii
Total ore

1.
2.
3.

1.
2.
3.

4.

5.

Modul de evaluare

12

9

9

22
34
68

14
79
102

14
79
102

COMPETENȚE SPECIFICEDISCIPLINA DESEN
Identificarea materialelor, instrumentelor specifice desenului/ graficii în diverse
contexte, manifestănd spontanietate în activităţi innovative.
Exprimarea liberă a ideilor/ experiențelor/ emoțiilor prin aplicarea tehnicilor de artăspecifice desenului/ graficii, dând dovadă de gust estetic și creativitate.
Utilizarea mijloacelor artistico-plastice și elementelor de limbaj plastic specificedesenului/ graficii în contexte variate, demonstrând interes pentru frumosul din viață șiartă.
Demonstrarea potențialului artistico-plastic în procesul de învățare/ realizare adesenului în diverse genuri de artă plastică, valorificând imaginația în aplicarea
culorilor pe suport plastic.
Transferarea abilităților/ achizițiilor plastice din domeniul desenului/ graficii încontexte educaționale, sociale, culturale, manifestând deschidere pentru valorizarea
experiențelor artistice.

Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

3

10Unități de competențe
1.1. Cunoașterea proprietăților specifice alematerialelor și ustensilelor de desen(creioane, tuș, peniță, cărbune etc).
1.2. Utilizarea materialelor, tehnicilor și
ustensilelor de artă adecvate contextului
artistico-plastic.

2.1. Perceperea noțiunii de clar-obscur șiaplicarea acestui procedeu în obținerea
volumului pe suprafața plană.
2.2. Redarea profunzimii și spațiului prinestomparea contrastului valoric.
2.3. Aplicarea tonului în desen prin linii,hașuri pentru redarea unui mesaj sugestiv.
2.4. Valorificarea schiței, crochiului înamplificarea expresivității plastice adesenului.

3.1. Aplicarea legităţilor perspectivei liniareîn lucrările proprii.
3.2. Aplicarea cunoștințelor achiziționate
anterior.

DESEN
Clasa a X-aUnități de învățare/ Conținuturi recomandate
I. Materiale, ustensile și tehnici specificedesenului/ graficii.
Desenul ca ştiinţă şi artă.
Particularităţi şi proprietăţi ale materialelorpentru desen.
Tipuri de suport pentru desen: hârtie albă,tonată, carton etc.
Tehnici grafice.
Relaţia subiect – material - tehnică.

Activități de învățare și evaluare recomandate
Activități și reflecții teoretice:Studiul și exersarea specificul materialelor tradiționale
specifice desenului.
Aplicații practice:Exersarea și observarea diverselor valențe aleefectelor artistice ale creionului cu mină de grafit în
dependență de suportul plastic/ hârtia și de textura și
durabilitatea acestuia.
Produs evaluabil:
Lucrare vizual-plastică: Natură statică cu fructe,
format A3, materiale/ tehnici grafice.
Lucrare vizual-plastică: Natură statică cu flori, format
A3, metoda stilizării.
II. Mijloace artistico-plastice
Activități și reflecții teoretice:
Modalităţi de realizare a lucrărilor grafice:Cunoașterea mijloacelor artistico-plastice.
- Hașura - mijloc de modelare a formei.
Studierea și distingerea în operele de artă a- Tonul. Valorația.
procedeului de clar-obscur.
Schița și crochiul - mijloc de redare a naturii în Aplicații practice:desen/ grafică:Realizarea degradeului tonal în 7 trepte utilizând- Linia modulată, tipuri de linii.
creionul, prin distribuirea calculată a hașurei.
- Hașuri ordonate, dezordonate.
Realizarea imaginilor plastice, aplicând gradaţii declar – obscur.
Produs evaluabil:
Lucrare vizual-plastică: Natură statică, format A3,
sugerând textura şi materialul.
Portofoliul: schițe/ crochiuri tonale etc.
III. Structuri și fenomene ale naturii.
Activități și reflecții teoretice:
Perspectiva – procedeu de construire/
Observarea modificărilor suportate de către imaginea
sugerare a spațiului și formei:
corpurilor în dependență de schimbarea punctului de- Perspectiva liniară.
vedere și a nivelului ochilor.

11

3.3. Perceperea perspectivei liniare şi
aeriene ca modalităţi de sugerare a spaţiuluiîn opere de artă.
3.4. Cunoașterea procedeelor de realizare aformelor plane sau volumetrice pe suprafața
plană.

Perspectiva aeriană.
Relația spațiu-formă-tonalitate.
Natura statică – gen al desenului/ graficii:- Natura statică tematică.
- Procedee de sugerare a spațiului și volumuluiîn natura statică.
-Aplicații practice:
Exerciții de reprezintare a desenului constructiv adiverselor structuri din natură.
Exerciții de reprezintare a structurilor naturii pesuprafaţa plană, de echilibrare a suprafeţelor prin peteşi tonuri.
Realizarea desenul constructiv transparent cu
aplicarea gradaţiei de clar-obscur (creion, hârtie
tonată, F-A3).
Produs evaluabil:
Lucrare vizual-plastică: Desen constructiv liniar a
unui element arhitectural cu aplicarea gradației declar-obscur schimbându-se în dependenţă de poziţia
lui în spaţiu şi faţă de linia orizontului, format A3,
creion, hârtie albă/ tonată.
Lucrare vizual-plastică: Natură statică din obiecte deuz casnic de formă compusă plasate pe diferite niveleși în diverse poziţii (desen constructiv liniar cu
aplicarea gradaţiei de clar-obscur, format A3, creion/cărbune/ sanguină, hârtie tonată.
Lucrare vizual-plastică: Natură statică formată din 3
obiecte: rozetă, vas de ceramică, fruct sau o legumă
(desen constructiv liniar cu aplicarea gradaţiei de clarobscur, creion, cărbune, sanguină, hârtie tonată, F40x50 cm. Timpul rezervat – 6 ore pentru lucrare).
Portofoliul: schițe/ crochiuri tonale etc.

Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Identifice tehnici specifice desenului/ graficii.
Utilizeze materialele, tehnicile şi instrumentele specifice desenului/ graficii pentru exprimarea propriilor idei şi sentimente.
Obțină sugerarea profunzimii și a spațiului prin aplicarea legităților perspectivei liniare/ aeriene și a estompării contrastului valoric și a tonului.
Recunoască și definească natura statică și peisajul ca genuri al artei plastice.
Evaluaeze/ autoevalueze opere de artă, lucrări ale colegilor, propriile lucrări utilizând vocabularul specific artei plastice.

12

Unități de competențe
1.1. Explorarea materialelor și tehnicilor specificedesenului/ graficii ca mijloc de redare a stărilor
afective în creații vizual-plastice.
1.2. Diferenţierea modalităţilor de exprimare asentimentelor, emoțiilor în desenele proprii și ale
colegilor.

2.1. Aplicarea clarobscurului - procedeu desugerare a volumului și spațiului în propriilelucrări.
2.2. Reprezentarea creativă a mijloacelor
artistico-plastice în reprezentarea imaginilor
grafice.
2.3. Valorificarea observărilor proprii înreprezentări expresive, creative.

3.1. Aplicarea procedeelor de reprezentare a

DESEN
Clasa a XI-aUnități de învățare/ Conținuturi recomandate
I. Materiale, ustensile și tehnici specificedesenului/ graficii.
Materiale, rechizite, suporturi plastice.
- Creion simplu/ colorate/ cerate, tușpeniță, pix, carioci, marchere.
- materiale grafice moi: cărbune, sous,
sanghină.
- suport: hârtie diverse texturi, albă/ tonată,etc.
Tenici specifice desenului/ graficii- Tehnica desenului în creion simplu.
- Tehnica desenului în cărbune, sanghină
etc.
II. Mijloace artistico-plasticeForma - element al limbajului plastic.
- Forma plană și volumetrică.
- Proporția și proporționarea.
- Construirea şi proporţionarea formelor.
Valenţe de bază, închis – deschis.
- Gradaţii de clar – obscur în obținerea
volumului pe suprafața plană.
Texturi şi structuri.
- Tipuri de haşură.

III. Structuri și fenomene ale naturii.

Activități de învățare și evaluare recomandate
Activități și reflecții teoretice:Observarea în opere de artă/ reproduceri aposibilităților și a efectelor de expresie adiverselor materiale, ustensile, suporturi plastice.
Aplicații practice:Exersarea diverselor materiale și tehnici grafice.
Redarea diverselor stări și fenomene ale naturii
folosind diverse materiale grafice.
Produs evaluabil:Schițe/ crochiuri de natură statică/ peisaj/ portretpe diverse suporturi și cu diferite materiale,
format A3/ A4.
Activități și reflecții teoretice:Observarea, distingerea în operele de artă/reproduceri a procedeului de sugerare avolumului și spațiului pe suprafața plană, a
modului de sugerare a texturii structurilor dinnatură.
Aplicații practice:Exersarea/ explorarea redării imaginilor plasticetridimensionale, aplicând gradaţii de clar –obscur.
Produs evaluabil:Lucrări vizual-plastice: Desen grafic - natură
statică/ peisaj/ portret, format A3 în bazastudiului naturii, obținând imagini ce reflectă
realitatea.
Portofoliul: schițe/ crochiuri, încercări.
Activități și reflecții teoretice:13

peisajului în materiale și tehnici grafice.
3.2. Demonstrarea abilităților practice șiteoretice în redarea craniului și a elementelor
portretului.
3.3. Respectarea proporțiilor de bază a capuluiuman în construirea și redarea portretului îndesen.
3.4. Valorificarea creativă a elementelor delimbaj plastic în redarea portretului.

Peisajul - gen al desenului/ graficii- Tipuri de peisaj.
- Modalități/ procedee de reprezentare apeisajului în materiale și tehnici grafice.
Portretul - gen al desenului/ graficii.
- Proporționarea și construcția craniuluiuman.
- Reprezentarea craniului în trei poziții.
- Elementele portretului: ochi, nas, ureche.
- Capul cu suprafețe, după Gudon.

Analiza portretelor și a modului de exprimare aartiștilor plastici din diferite perioade istorice,
variate ca stil și manieră de lucru.
Examinarea tehnicilor de realizare.
Observarea caracteristicilor principale a
portretului uman în opere de artă plastică.
Aplicații practice:
Analiza studiilor craniului din Anatomia lui Ene
Barciai.
Lucrări vizual-plastice:
Desenul craniului uman din trei poziții, format
40x50 cm.
Desenul capului fețuit a lui Gudon, format 40x50
cm.
Desen liniar-constructiv a ochiului, nasului,buzelor, urechii (forme de ghips), format 40x50
cm.
Desenul liniar-constructiv, masca din ghips.
David, format 40x50 cm.
Produs evaluabil:Lucrări vizual-plastice: Natură statică cu mască
din ghips-Appolon, (desen constructiv liniar cu
aplicarea gradaţiei de clar-obscur, creion,cărbune, sanguină, hârtie tonată, format 40x50
cm. Timpul rezervat – 18 ore).
Portofoliul: Exerciții de realizare a portretelor,studiu din natură aplicând materiale grafice(creion, cărbune, sanguină, sous sau tuș, pe hârtie
tonată).

Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Identifice materialele, tehnicile şi instrumentele specifice graficii pentru exprimarea propriilor idei, atitudini şi sentimente.
Utilizeze creativ mijloace artistico-plastice în reprezentarea imaginilor grafice.

14Obțină expresivități plastice în redarea peisajului și a desenului constructiv liniar a portretului uman.
Recunoască modul de exprimare a artiștilor plastici din diferite perioade istorice, variate ca stil și manieră de realizare a portretului.
Evaluaeze/ autoevalueze opere de artă, lucrări ale colegilor, propriile lucrări utilizînd vocabularul specific artei plastice.

DESEN
Clasa a XII-aUnități de competențe
Unități de învățare/ Conținuturi recomandate
1.1. Cunoașterea proprietăților specifice ale
I.Materiale, ustensile și tehnici specificematerialelor și ustensilelor de desen (creioane, desenului/graficii.
tuș, peniță, cărbune, hârtie etc).
- Desenul - ştiinţă şi artă.
1.2. Utilizarea materialelor, tehnicilor și- Scopul şi problemele în studierea
ustensilelor de artă adecvate contextului
desenului în baza capodoperelor artelor
plastic.
plastice universale.
1.3. Exprimarea interesului pentru studierea- Materiale, rechizite, suporturi plastice.
tehnicii și stilurilor de grafică a marilor artiști.

2.1. Obținerea volumului pe suprafața plană
aplicând procedeul de clar-obscur.
2.2. Reflectarea mesajului plastic al proprieilucrări prin utilizarea artistică a hașurei șielementelor de clarobscur.
2.3. Exprimarea afecțiunii pentru procesul decreare și transmitere a mesajului lurărilor
grafice figurative.

Activități de învățare și evaluare recomandate
Activități și reflecții teoretice:Observarea și analiza particularităților redării
expresivităților portretistice în baza operelor deartă ale marilor artiști.
Aplicații practice:
Demonstrarea capacităților de utilizare a diferitor
mijloace materiale în procesul creării
expresivităților grafice inspirate din creația marilorartiști.
Produs evaluabil:
Lucrare vizual-plastică: „Portretul unui bătrân”,
format A3, studiul după reproducere de artă(copie).
II. Mijloace artistico-plastice
Activități și reflecții teoretice:- Valenţe de bază, închis – deschis.
Observarea și distingerea raportului de clar-obscur- Gradaţii de clar – obscur.
și a modalității de redare a emoțiilor prin
- Proporționarea imaginii cu spațiul plastic. intermediul hașurei în diverse imagini ce- Coraportul proporțional al elementelor
reprezintă portrete de grup, redând un mesaj sau ocomponente cu întreaga formă.
stare psihologică.
Aplicații practice:
Realizarea imaginilor plastice, aplicând gradaţii declar – obscur în scopul sugerării volunului șistărilor psihologice afective.
Produs evaluabil:
Lucrare vizual-plastică: Portret/ autoportret cu

15

3.1. Demonstrarea abilităților de utilizare aIII. Structuri și fenomene ale naturii.
procedeelor de construire a desenului
Portretul - gen al desenului/ graficii.
anatomic a capului uman.
- Contrucția anatomică a capului uman.
3.2. Cunoașterea și utilizarea procedeelor de- Particularităţile principale în studiul șiobținere a volumelor pe suprafața plană
realizarea desenului anatomic al capului
pentru redarea mesajului plastic în desen.
uman.
3.3. Manifestarea interesului pentru- Mijloace de obținere a expresivității
aprofundarea cunoștințelor în redarea
plastice în desenul unui portret.
portretului.
- Racursiul în realizarea unui portret.
3.4. Respectarea unității conținutului și formei- Crochiuri/ schițe de portret.
în redarea desenului constructiv al portretului- Concepţia de autor în modelarea plastică
cu centura umerilor.
a portretului după model concret.
- Particularităţile principale în studiul și
realizarea desenului anatomic al capuluiuman împreună cu centura umerilor.
- Portret psihologic.

prietenul patruped etc., format A3.
Portofoliul: schițe/ crochiuri tonale etc.
Activități și reflecții teoretice:Studierea și analiza modalităților de reprezentare
anatomică a capului uman după reproduceri de artăși manuale de anatomie plastică. Observarea
procedeelor de construire plastică a capului umanîn diferite poziții (racursiu) în baza reproducerilor
de artă și monografiii de anatomie plastică acorpului uman.
Aplicații practice:
Realizarea studiilor: Crochiuri de portret îndiverse poziții (model viu).
Schiţe - mimica feţei.
Realizarea desenul portretului după model viu cu
aplicarea gradaţiei de clar-obscur.
Produs evaluabil:
Lucrare plastică: Natură statică - Mască de ghips
Afrodita cu draperie şi vază.
Autoportret (desen constructiv liniar cu aplicarea
gradaţiei clar-obscur, creion, cărbune, sanguină,hârtie tonată, format 40x50 cm.)
Desen anatomic liniar-constructiv a capului cu
centura umerilor.
Desen de cap de bărbat cu redarea stării
psihologice (linişte, tristeţe).
Evaluarea finală:Desenului anatomic al portretului (desen
constructiv liniar cu aplicarea gradaţiei de clarobscur, creion, cărbune, sanguină, hârtie tonată,format- 40x50 cm., timpul rezervat – 18 ore).
Portofoliul: schițe/ crochiuri tonale etc.

16Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Identifice materialele, ustensilele și tehnicile de artă adecvate contextului plastic.
Utilizeze gradațiile și valențele de clar-obscur pentru obținerea expresivităților plastice în redarea structurilor naturii.
Obțină construcția anatomică a capului uman.
Recunoască diverse manieri de reprezentare a portretului/ corpului uman în desen.
Evaluaeze/ autoevalueze opere de artă, lucrări ale colegilor, propriile lucrări utilizînd vocabular specific artelor.

17

IV.
Disciplina PICTURĂ
PICTURĂ – disciplină specifică artei plastice bazată pe culoare, imaginile artistice fiind
create cu ajutorul culorilor de ulei sau al culorilor de apă (acuarele, guașe, temperă, culori
acrilice) aplicate pe hârtie, carton, pânza, lemn, sticlă etc.
În cadrul Unității de învățare „Materiale, ustensile şi tehnici de artă” se vor studia
materiale, ustensile și tehnici de arte specifice picturii.
Tehnica picturii în acuarelă: acuarela se fluidizează cu apă, se aplică cu pensula pe
suprafețe umede sau uscate. Pe suprafața umedă, culorile fuzionează (se întrepătrund) cu
ușurință și astfel se obțin amestecuri de culoare transparente și luminoase. De regulă, amestecul
vopselelor se efectuează cu pensula pe paletă, sau direct pe suport în cazul picturii în tehnica
alla prima. Tehnica picturii cu acuarela pe hârtie umedă se realizează după următorul algoritm:
mai întâi se umezește foaia cu pensula/ lavetă, apoi pe suprafaţa umedă se aștern petele deacuarelă. Se pictează cu îndrăzneală, lăsând culorile să fuzioneze între ele. Pe hârtia uscată,acuarela se așterne în straturi ușoare, culoarea diluându-se cu apă. În ambele cazuri, culorile îșivor păstra transparența datorită hârtiei albe.
Tehnica picturii cu guașe/ tempera/ acrilice: guașa se folosește în pictură și în arta
decorativă. În calitate de suport poate servi cartonul, hărtia, pânza etc. Fiind mată,netransparentă, guașa are o capacitate intensă de acoperire. Datorită acestei calităţi, putem
aplica pete de culori deschise peste pete de culori închise și invers. Vopselele de guașe seutilizează și la pictarea ornamentelor, formelor decorative, detaliilor mici etc. În cadrul lecțiilor
de pictură, elevii vor fi familiarizați cu mai multe tehnici, procedee tehnice, precum: pictura cucuțitul de paletă (guașe, tempera, culori acrilice), pictură cu instrumente inventate/
pseudoinstrumente (bucăți de carton) și multe altele.
Esențial, în cadrul studierii picturii este studierea informației științifice, analizată demarii pictori și cercetători care demonstrează, că culoarea este realitatea subiectivă generată deinteracțiunea a trei factori: ochi, lumină și suprafața obiectului. Culoarea se percepe numai înprezența luminii, fie naturală (solară) sau artificială. Elevii vor afla că, în afară de culoarea
formelor/ obiectelor, exista culori lumină/ spectrale și culori pigment/ vopsele. Culorile
spectrale se obțin prin descompunerea unei raze de lumină solară trecuta printr-o prismă
triunghiulară de cristal proiectată pe un ecran, obținându-se cele șapte culori pure (roșu, oranj,
galben, verde, albastru, indigo și violet). Fenomenul a fost descoperit în secolul al XVII-lea decătre savantul englez Isaac Newton. Culorile pigmentare (vopselele) sunt compuse din pulberi
colorate combinate cu diferiți lianți. În funcție de liantul folosit sunt vopsele pe bază de apă(acuarele, tempera, guașe) și vopsele pe bază de ulei.
Unitatea de învățare „Mijloace artistico-plastice”. În cadrul lecțiilor de pictură elevii
vor cunoaște și studia mijloace artistico-plastice și procedee de aplicare a acestora în bazastudiului culorilor. Elevii vor exersa obținerea diverselor mijloace artistico-plastice precum:
contraste de culori, nuanțe, game cromatice etc. Drept referire va servi creația următorilorartiști plastici: C. Dipse „Soare de toamnă”; A. Segal „Peisaj”; M. Petric „Toamna”; E. Romanescu„Peisaj” ș.a.

Unitatea de învățare „Structuri și fenomene ale naturii” se va realiza în baza studiuluidupă natură/ model și a analizei modurilor de interpretare a realității (natură statică, peisaj,
portret) prin studierea/ observarea în lucrări/ reproduceri de artă din creația artiștilor plastici dindiferite perioade istorice, variate ca stil și manieră de expresie. Realizarea peisajelor (plein-air)
în diverse stiluri/ maniere: realist, impresionist etc. Observarea și analiza particularităților
redării expresivităților portrietistice se poate realiza în baza studiului operelor de artă a marilorartiști. Construirea capului prin geometrizarea formelor şi redarea suprafeţelor mari de culoare,studiu după natură. Referiri la creația următorilor artiști plastici: Paul Gauguin, Claude Monet
Vincent Van Gogh, Edgar Degas, Gino Severini ș.a.

18

Administrarea disciplinei
Disciplina

Pictură

Numărul deore pesăptămână

Numărul deore pe an4 lafiecare clasă

Vizionări

Examen

X

2

68

2

1

XI

2

68

2

1

XII

3

102

2

1

Clasa

Modul de evaluare

Repartizarea orientativă a unităților de conținut și a orelor pe clase
Nr.d/o1.
2.
3.

Unități de învățare

Clasa X

Clasa XI

Clasa XII

Materiale, ustensile şi tehnici de artăMijloace artistico-plastice
Structuri și fenomene ale naturii
Total ore

12
22
34
68

12
22
34
68

9
14
79
102

COMPETENȚE SPECIFICEDISCIPLINA PICTURĂ
1.Identificarea materialelor, instrumentelor specifice picturii în diverse contexte, manifestănd
spontanietate în activităţi inovative.
2. Exprimarea liberă a ideilor/ experiențelor/ emoțiilor prin aplicarea tehnicilor de artă specificepicturii, dând dovadă de gust estetic și creativitate.
3. Utilizarea mijloacelor artistico-plastice și elementelor de limbaj plastic specifice picturii încontexte variate, demonstrând interes pentru frumosul din viață și artă.
4. Demonstrarea potențialului artistico-plastic în procesul de învățare/ realizare a picturii îndiverse genuri de artă plastică, valorificând imaginația în aplicarea culorilor pe suport plastic.
5. Transferarea abilităților/ achizițiilor plastice picturale în contexte educaționale, sociale,culturale, manifestând deschidere pentru valorizarea experiențelor artistice.

Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

419

Unități de competențe

PICTURĂ
Clasa a X-aUnități de învățare/ Conținuturi recomandate

1.1. Utilizarea materialelor, tehnicilor şi
instrumentelor de lucru adecvate contextului
plastic.
1.2. Exersarea tehnicilor grizail, glasiu, lucrului înpastel pentru a obține expresivități plastice.
1.3. Exprimarea propriilor idei şi sentimente prinmateriale și tehnici specifice picturii.

I. Materiale, instrumente şi tehnici de artă- Materiale: guaș, acuarelă, temperă, pastel etc.
- Instrumente.
Tehnici specifice picturii:- Tehnica grizail.
- Glasiul – tehnica acuarelei.
Suportul plastic pentru pictură.
Lucrări plastice cu acelaş generic în diverse
tehnici ale picturii.

2.1. Identificarea culorilor specifice pentru gamacaldă/ rece în pictură.
2.2. Definirea și argumentarea semnificațiilor
cromatice specifice artei plastice/ artei populare/vieții cotidiene.
2.3. Obținerea expresivităților plastice prinaplicarea gamelor cromatice.

II. Mijloace artistico-plasticeGame cromatice:- Gama caldă.
- Gama caldă în artă și în natură.
- Gama rece.
- Gama combinată.
Semnificații cromatice:- în arta plastică/ populară/ viața cotidiană etc.

Activități de învățare și evaluare
recomandate
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea şi analiza particularităţilor
materialelor specifice picturii pe planşe
didactice, reproduceri de artă, lucrări originale.
Identificarea modalităților tehnice de aplicare apastelului în opere de artă. Discuții despre pastel
în literatură și pictură.
Aplicații practice:
Exerciţii de folosire a materialelor, alegerea
suportului, tehnicilor de lucru specificematerialului.
Executarea lucrărilor în diverse tehnici ale
picturii.
Produs evaluabil:
Lucrare practică format A3: Natură statică
compusă din corpuri geometrice, realizată în
tehnica grizail/ glasiu.
Portofoliu cu studii cu referire la nonculoare și
ton.
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea și distingerea tipurilor de gamecromatice în opere de artă/ reproduceri.
Aplicații practice:Obținerea expresivităților cromatice în propriilelucrări plastice, aplicând una din gamele
cromatice, Format A3.
Produs evaluabil:
Lucrare practică, format 40x50 cm.: Natură
statică formată din obiecte de uz casnic, cu

20

3.1. Studierea legităților de sugerare a volumuluiși a spațiului pe suprafața plană prin culori.
3.2. Sugerarea volumului și spațiului aplicândlegitățile perspectivei liniare și aeriene în propriilelucrări.
3.3. Manifestarea interesului pentru diverse
maniere de lucru în pictură.

III. Structuri și fenomene ale naturii
Perspectiva - procedeu de sugerare a spațiului- Perspectiva liniară.
- Perspectiva aeriană.
- Relația spațiu-formă-culoare.
Natura statică – gen al picturii- Natura statică tematică.
- Procedeu de sugerare a spațiului prin culoare
în natură statică.
Peisajul - gen al picturii- Tipuri de peisaj.
- Procedee de sugerare a spațiului în peisaj princuloare.
Modalități de exprimare a mesajului artistic în
pictură.

aplicarea gamei cromatice (calde/ reci).
Poptofoliul cu studii, căutări, exersări deobținere a gamei cromatice (narură statică,peisaj, format A3/ A4).
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea, analiza operei și manierei dereprezentare a naturii statice și peisajului.
Aplicații practice:Exersări cromatice, de sugerare a spațiului înlucrări plastice, format A3.
Natură statică tematică: „Sport”/ „Instrumentemusicale”/ „Atribute de artă” etc. (la alegere),
format A3.
Studiul naturii – peisaj în culoare.
Peisaj urban/ rural.
Produs evaluabil:
Natură statică din câteva obiectele de uz casnic
și placă de ghips, plasate în diverse poziții șinivele, format: 40x50 cm., materialul și tehnica
la alegere.
Poptofoliu cu studii, exersări în culoare cu
sugerarea spațiului (narură statică, peisaj Format
A3/ A4).

Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Identifice gamele cromatice caldă și rece în pictură și natură.
Utilizeze materialele, tehnicile şi instrumentele specifice picturii pentru exprimarea propriilor idei şi sentimente.
Obțină sugerarea volumului și spațiului aplicând legitățile perspectivei liniare și aeriene în propriile lucrări.
Recunoască și definească natura statică și peisajul ca genuri ale picturii.
Evaluaeze/ autoevalueze opere de artă, lucrări ale colegilor, propriile lucrări.

21

Unități de competențe

PICTURĂ
Clasa a XI-aUnități de învățare/ Conținuturi recomandate

1.1. Utilizarea materialelor, tehnicilor şi austensilelor specifice picturii.
1.2. Exprimea propriilor idei şi sentimente în în
pictură.

I. Materiale, instrumente şi tehnici de artăTehnici de realizare a lucrărilor în vopsele deulei/ acrilice:- pictarea cu cuţitul de paletă sau alte
ustensile confecționate artizanal.

2.1. Identificarea procedeelor de tratare picturală
și decorativă a suprafețelor plastice.
2.2. Organizarea suprafețelor plastice folosind
contrastul cald-rece.
2.3. Realizarea expresivităților plastice aplicândcontrastul complementarelor.
2.4. Aplicarea principiilor armoniei cromatice în
propriile lucrări.

II. Mijloace artistic-plasticeContrastul cromaticContrastul cald-rece.
- Efectul termo-dinamic al culorilor.
Contrastul complementar.
- Contrastul complementar în artă și în natură.
Contrastul de cantitate.
Schimbarea luminiscenței (intensității)culorilor.
Armonia cromatică
- relația subiect – culoare.

Activități de învățare și evaluare
recomandate
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea şi analiza particularităţilor specificevopselelor de ulei/ acrilice, ca material de
pictură pe planşe didactice, reproduceri de artă,lucrări originale.
Aplicații practice:
Exerciţii de folosire și aplicare a experienţelor
tehnice de pictare cu cuţitul de paletă sau alte
ustensile.
Produs evaluabil:
Lucrare practică: Natură statică/ peisaj (laalegere), format 40x50 cm.
Portofoliu cu schițe, exerciții tehnice.
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea modalităților de reprezentare aelementelor naturii în baza noțiunii de contrast
și armonie cromatică studiind opere de artă/reproduceri.
Aplicații practice:Obținerea expresivităților cromatice în lucrările
plastice, aplicând contrastul complementar,
format A3.
Produs evaluabil:
Lucrare practică, format 40x50 cm.: Natură
statică formată din obiecte de uz casnic, cu
aplicarea contrastului cald-rece.
Poptofoliu cu studii, căutări, exersări de obținere
a gamei cromatice (narură statică, peisaj, format
A3/ A4).

22

3.1. Sugerarea volumului și a spațiului aplicândmodelarea/ modularea cromatică.
3.2. Manifestarea interesului pentru studierea șiaplicarea manierelor de lucru a diferitor maeștri
artiști plastici.
3.3. Aplicarea proporțiilor și principiilor deconstruire a portretului uman;
3.4. Obținerea expresivităților plastice prinaplicarea contrastelor cromatice în reprezentarea
portretului.

III. Structuri și fenomene ale naturii
Activităţi și reflecții teoretice:
Procedee de sugerare a spațiului și volumului Observarea, analiza operei și manierei deîn pictură:reprezentare a realității în pictură.
Aplicații practice:- Modelarea cromatică.
Exerciţii, studii, schițe de peisaje, portrete în- Modularea cromatică.
culoare.
Relația spațiu-formă-culoare.
Observarea modalităților de realizare a
Peisajul - gen al picturii.
portretului studiind reproduceri de artă.
Portretul – gen al picturii:
Produse evaluabile:- Tipuri de portret.
Peisaj/ Portretul colegului, Format – 40x50 cm.,
- Proporții ale portretului.
materialul și tehnica la alegere.
- Principiul construirii portretului uman
Poptofoliu cu studii, căutări, exersări deprin geometrizarea formelor.
modelare/ modulare cromatică.
Modalități de exprimare a mesajului artistic înredarea portretului.
Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Identifice efectul termo-dinamic al culorilor.
Utilizeze materialele, tehnicile şi instrumentele specifice picturii pentru exprimarea propriilor idei şi sentimente.
Obțină sugerarea volumului și spațiului aplicând modelarea/ modularea cromatică în propriile lucrări.
Recunoască diverse manieri de reprezentare a portretului/ peisajului în pictură.
Evaluaeze/ autoevalueze opere de artă, lucrări ale colegilor, propriile lucrări.

Unități de competențe
1.1. Utilizarea materialelor, tehnicilor şi
ustensilelor specifice picturii.
1.2. Exprimarea creativă a propriilor idei şisentimente cu aplicarea diverselor materiale şi
tehnici specifice picturii.

PICTURĂ
Clasa a XII-aUnități de învățare/ Conținuturi recomandate
I. Materiale, instrumente şi tehnici de artăTehnici de realizare a lucrărilor în vopsele deulei/ acrilice (pictarea cu cuţitul de paletă sau
alte instrumente).

Activități de învățare și evaluare
recomandate
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea şi analiza particularităţilor
vopselelor de ulei/ acrilice ca material de
pictură pe planşe didactice, reproduceri deartă, lucrări originale.
Aplicații practice:23

2.1. Determinarea cu ușurință a tipului de contrast
observat în lucrări de pictură.
2.2. Distingerea tonului și a nuanțelor cromatice înartă și în natură.
2.3. Obținerea expresivităților cromatice princontrast tonal/ acromatic în propriile lucrări depictură.
2.4. Valorificarea tonului și nuanței în procesul destudiu și de redare a volumelor pe suprafața plană.

3.1. Manifestarea interesului pentru studierea
proporțiilor corpului uman, părților componente,particularităților de expresie plastică etc.
3.2. Proporționarea corectă a corpului uman în
studii în culoare.
3.3. Aplicarea contrastului în reprezentarea
portretului/ corpului uman.

Exerciţii de folosire și aplicare a experienţelor
tehnice (pictarea cu cuţitul de paletă sau alte
instrumente) în crearea peisajelor, naturilor
statice, portretelor, etc.
Produs evaluabil:Studii în culoare: Obiecte din natură/ peisaj
etc.
Portofoliul cu schițe, studii.
II. Mijloace artistico - plastice
Activităţi și reflecții teoretice:Contrastul în artă și natură
Observarea, distingerea contrastului de clar- Contrastul de clar-obscur/ tonal.
obscur, de calitate, acromatic studiind opere de- Contrastul acromatic.
artă/ reproduceri.
Tonul și nuanța
Aplicații practice:- Treptele valorice ale culorilor trecute prin alb şi Aplicarea contrastului de clar-obscur în
negru.
propriile lucrări de studiu.
- Game de nuanţe.
Realizarea scării valorice în 7 trepte.
Dominanta cromatică.
Exersarea obținerii de griuri prin amestecul
fizic a două culori complementare.
Produs evaluabil:
Lucrare practică: Subiectul la discreția
profesorului, format 40x50 cm., materialele lalibera alegere.
Poptofoliul cu studii, căutări, exersări deobținere a contrastului (natură statică, peisaj,
portret, format A3/ A4).
III. Structuri și fenomene ale naturii
Activităţi și reflecții teoretice:
Modalități de exprimare a mesajului artistic înObservarea în opere de artă/ reproduceri apictură.
diverselor maniere de reprezentare a realității
Portretul – gen al picturii
în pictură.
- Tipuri de portret.
Aplicații practice:
Figura umană în pictură.
Exerciţii, schiţe în culoare a figurii umane.
- Proporțiile corpului uman.
Construirea prin culoare a figurii umane,- Părți componente ale corpului uman.
aplicând preponderent unul dintre contrastele

24-Particularități de expresie.
Etapele redării corpului uman.

cromatice. Pictarea unui portret cu redareatrăsăturilor caracteristice.
Produs evaluabil:
Portret cu mâni/ Figură umană în interior/
Natură statică din câteva obiectele de uz
casnic, plasate în diverse poziții și nivele,
format – 40x50 cm., materialul și tehnica laalegere, timpul rezervat – 16 ore).
Poptofoliul cu studii, căutări, exersări deobținere a figurii omului/ obiecte de interior.

Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Identifice și distingă tipuri de contrast cromatic în natură și artă.
Utilizeze materialele, tehnicile şi instrumentele specifice picturii pentru exprimarea propriilor idei şi sentimente.
Obțină sugerarea volumului și spațiului aplicând tonul și nuanța în propriile lucrări.
Recunoască diverse manieri de reprezentare a portretului/ corpului uman în pictură.
Evaluaeze/ autoevalueze opere de artă, lucrări ale colegilor, propriile lucrări.

25

V.
Disciplina COMPOZIȚIECOMPOZIȚIE - disciplina constă în modalitatea organizării elementelor de limbaj
plastic într-un ansamblu omogen, echilibrat, capabil să transmită privitorului emoția și mesajul
autorului. În funcție de schema de organizare se obțin compoziții închise sau deschise, cu efecte
statice și dinamice etc.
Compoziția închisă sugerează că acțiunea se desfasoară în interiorul spațiului plastic
având un centru de interes. În acest caz, elementele de limbaj plastic sunt ordonate pe scheme
compoziționale în diverse configurații: triunghi, pătrat, cerc sau oval.
Compoziția deschisă sugerează că acțiunea continuă și în afara spațiului plastic, avândunul sau mai multe centre de interes.
Centrul de interes este zona din compoziția plastică, către care se îndreaptă prioritar
privirea și se obține prin:- aglomerare de detalii;- modulări liniare (linii subțiri/ groase);- contraste (închis/ deschis, cald/ rece, mare/ mic, aglomerat/ aerat).
Compoziția în culori are o importanță deosebită și diferă în raport cu compoziția realizată
în tehnici specifice desenului. Astfel, caracterul static sau dinamic, liniile de forța, centrul deinteres, cromatica compoziției, ritmul ca și orice alt mijloc de expresie plastică subordonate
structurii compoziționale de baza - culoarea fiind în stare să le reunească într-un tot omogen.
Ritmul plastic ia naștere prin succesiunea chibzuită, intenționată a elementelor de limbaj
plastic. Expresivitatea ritmului plastic constă în modalitatea de ordonare a elementelor delimbaj plastic. Cu cât organizarea ritmurilor este mai inedită, cu atât compoziția este mai
expresivă.
Compoziția statică se realizează prin organizarea semnelor plastice într-un echilibru
stabil, elementele constitutive încadrându-se într-o formă geometrică stabilă (triunghi, pătrat,
dreptunghi, piramidă etc). Astfel, elevii vor afla că compoziția statică este o însumare aelementelor de limbaj plastic cu semnificație statică: punctele plasate pe trasee orizontale,verticale sau perpendiculare, liniile orizontale sau verticale (intersecția lor, perpendiculare,
unghiuri drepte).
Compoziția dinamică presupune structurarea semnelor plastice într-un echilibru instabilprin folosirea liniilor curbe, spirale, oblice, întretăiate, ce dau configurației ansambluluimișcare, dinamism. Compoziția dinamică este opusă celei statice.
Pentru realizarea unei compoziții plastice (pe suport bidimensional), elevii vor aplicaurmătoarele metode de redare a spațiului: perspectiva liniară; cromatica; valorația (contrastul
clar-obscur). Modalitățile de organizare cromatică a spațiului plastic, în realizarea uneicompoziții, constituie o problemă cu care ne întâlnim zi de zi la lecțiile de Pictură sau
Compoziție. Desigur că, pentru a obține o imagine artistică și expresivă, sunt importante modul
de reprezentare și atitudinea individual-creativă a fiecărui elev în parte. Folosirea schemei
compoziționale ușurează munca de creație a elevilor, dar poate duce la șablonism, dacă nu este
expresia structurală a ideii. Vorbind la general, elevul va fi învățat să aleagă o schemă suficientde uşor de sesizat, în care va dispune masele elementelor plastice în concordanţă cu ea.
Achiziţionarea cunoştinţelor şi deprinderilor necesare pentru a efectua acest lucru va permite
elevilor realizarea sarcinilor de reprezentare a structurilor şi fenomenelor naturii, crearea
compoziţiilor în diverse tehnici.

26Administrarea disciplinei
Disciplina

Compoziție

Numărul deore pesăptămână

Numărul deore pe an5 lafiecare clasă

Vizionări

Examen

X

2

68

2

1

XI

2

68

2

1

XII

2

68

2

1

Clasa

Modul de evaluare

Repartizarea unităților de conținut și a orelor pe claseUnități de învățare
Clasa X
Clasa XI

nr.
d/
o
1.
2.
3.

Mijloace și procedee artisticoplastice
Structuri compoziționale
Tipuri de compoziție
Total ore

Clasa XII

12

12

12

22
34
68

12
44
68

12
44
68

COMPETENȚE SPECIFICEDISCIPLINA COMPOZIȚIE
1. Identificarea/ utilizarea procedeelor artistico-plastice în compoziție, în vederea

organizării spațiului plastic, demonstrând interes pentru creațiile din arta vizual-plastică.
ideilor/ experiențelor/ emoțiilor prin aplicarea structurilor
compoziționale în diverse materiale, tehnici de artă, dând dovadă de gust estetic șicreativitate.
3. Demonstrarea potențialului artistico-plastic în procesul de compunere a compozițiilor,
valorificând imaginația/ gândirea critică în aplicarea procedeelor artistico-plastice și
structurilor compoziționale.
4. Transferarea abilităților de compunere a spațiului plastice în contexte educaționale,sociale, culturale, manifestând deschidere pentru valorizarea experiențelor artistice.
2. Reprezentarea

Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

527

Unități de competențe
1.1. Obținerea armoniei dintre culori și forme
în propriile lucrări.
1.2. Demonstrarea atitudinii creative în
organizarea spațiului plastic.
1.3. Exprimarea propriilor idei şi sentimente în
materiale şi tehnici de artă tradiționale/
netradiționale.

2.1. Deosebirea operelor de artă clasică de cele aleartei contemporane și moderne.
2.2. Aplicarea diverselor scheme compoziționale întransmiterea ideilor, emoţiilor, sentimentelor.
2.3. Demonstrarea potențialului artistico-plastic,
iteres şi deschidere pentru valorizarea deprinderilor
de organizare a spațiului în lucrările proprii.
2.4. Interpretarea mesajului operelor de artăplastică, argumentând propria viziune.

COMPOZIȚIE
Clasa a X-aUnități de învățare / Conținuturi recomandate
I. Mijloace și procedee artistico-plasticeMateriale, instrumente şi tehnici:- Efecte artistice ale mijloacelor
materiale.
- Materiale artistice netradiționale- Tehnici mixte, tehnici grafice, tehnici
picturale, tehnici decorative - imprimeu
etc.
Armonia culorilor și formelor:- Variabilitatea culorilor.
- Contrastul cromatic.
- Semnificații cromatice.
- Relația formă – culoare.
Aranjarea elementelor în compoziție:- Distribuirea calculată a spațiilor și maselor(efectul gol-plin).
- Principiul echilibrului și integralității.
- Relaţia subiect – material - tehnică.
II.
Strucruri compoziționale
Compoziția ca gen al artei:- Conținutul de idei și structura formală aoperei de artă plastică.
- Limbajul artei moderne șicontemporane.
Variabilitatea structurilor compoziționale:- Pe registre orizontale/ verticale.
- Dinamica și poziția personajelor/elementelor.
- Relația subiectul lucrării – structură
compozițională.

Activități de învățare și evaluare recomandate
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea şi analiza particularităţilor materialelorşi tehnicilor de artă tradiționale și netradiționale peplanşe didactice, reproduceri, lucrări originale.
Distingerea efectelor artistice ale unor mijloace
materiale.
Aplicații practice:
Exerciţii de folosire a instrumentelor, materialelor,tehnicilor de lucru specifice artei plastice.
Identificarea contrastului în artă și natură.
Aprecierea efectului plastic realizat prin contrast.
Descifrarea în lucrări plastice a semnificației
formelor și culorilor.
Produs evaluabil:
Lucrare practică, format A3, aplicând contrastul
cromatic prin utilizarea diverselor materiale.
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea și distingerea particularităților deinterpretare și structurale specifice artei clasice șiartei contemporane și moderne.
Aplicații practice:
Exerciții de aplicare a exemplelor de scheme
compoziționale: registre orizontale, registre
verticale, dreptunghi, pătrat, diagonală sau dubla
diagonală, triunghi, trapez, romb, cerc, spirală.
Produs evaluabil:
Lucrare practică, format A3: compoziție figurativă/nonfigurativă, aplicând una din schemele

28compoziționale studiate, subiectul este la discreția
cadrului didactic, materialele și tehnica la libera
alegere.
Lucrare practică, format A3: compoziție dinamică,subiectul este la discreția cadrului didactic,
materialele și tehnica la libera alegere.
Portofoliu: schițe/ căutări în tehnici grafice/picturale/ decorative - format A3/ A4, cu referire lasubiectele plastice.
3.1. Distingerea trăsăturile caracteristice aleIII. Tipuri de compoziție
Activităţi și reflecții teoretice:compozițiilor închise și deschise.
Compoziția plastică și decorativă
Studierea, analiza și distingerea tipurilor de
3.2. Exprimarea opiniei față de unele fenomene- Tipuri ale compoziției plastice (realistă, compoziții în baza lucrărilor/ reproducerilor desociale prin intermediul compoziției plastice.
decorativă).
artă.
3.3. Elaborarea compozițiilor plastice statice/- Domenii specifice compoziției
Aplicații practice:dinamice racordate la cerințele artei realiste/decorative.
Identificarea tipurilor de compoziție în lucrări
abstracte.
- Ornamentul/ motivul în compoziția
proprii, opere de artă.
3.4. Exprimarea propriilor viziuni artisticedecorativă.
Activități de înțelegere a mesajului plastic transmis
asupra tratării subiectului compoziției plastice/- Tehnici picturale și decorative.
prin mijloace și procedee artistice specifice
decorative.
Compoziția închisă și deschisă
ornamentului.
- Moduri și principii de obținere.
Produs evaluabil:
Compoziția statică și dinamică
Lucrare plastică: Compoziție închisă/ deschisă cu- Moduri și principii de obținere.
elemente de arhitectură/ de arta populară, format
40x50.
Lucrare plastică: Compoziție nonfigurativă statică/dinamică cu subiect liber, format 50x60.
Portofoliul cu schițe/ căutări.
Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Utilizeze diverse materiale, instrumente, tehnici de artă în diverse compoziții plastice.
Manifeste interes pentru arta populară, ornamentul din portul popular, argumentând propria viziune.
Identifice relaţiile dintre structura şi mijloace artistico- plastice în compoziție.
Proporționeze și grupeze diverse elemente compoziționale cu motive ornamentale.
Evalueze/ autoevalueze opere de artă, compoziții ale colegilor, propriile lucrări.

29

Unități de competențe
1.1. Caracterizarea mijloacelor și procedeelor
de realizare a compoziției în arta visualplastică.
1.2. Aplicarea principiului de echilibru înorganizarea spaţiului plastic.
1.3. Explorarea culorilor ca mijloc de redare astărilor afective în creații vizual-plastice.
1.4. Interpretarea mesajului operelor de artăplastică, argumentând propria viziune.
1.5. Obținerea expresivităților vizual-plastice,utilizând contraste de mărime/ formă/ culoareîn compoziții vizual-plastice.
1.6. Obținerea relației armonice dintre culoareși forme în propriile lucrări.

2.1. Organizarea centrului de interes și a celui
compozițional în spaţiul plastic.
2.2. Utilizarea materialelor şi tehnicilor de artăpentru redarea structurilor compoziționale.

COMPOZIȚIE
Clasa a XI-aUnități de învățare/ Conținuturi recomandate
I.
Mijloace și procedee artisticoplasticeMateriale, instrumente şi tehnici de artă- Efecte artistice ale mijloacelor materiale.
- Proprietățile materialelor specificmodelajului (argila, plastilina, hârtia,etc).
Forma – element al limbajului plastic.
- Forma plană și volumetrică.
Contrastul în compoziție
- Contrast de mărime.
- Contrast de forme.
Echilibrul în compoziție.
- Simetria, diagonală, verticală etc.
Interacțiunea formelor și culorilor în
compoziție.
- Game cromatice.
- Contraste cromatice.
Integralitatea compoziției.
- Armonia formelor și culorilor în
compoziție.
II. Strucruri compoziționale
Centrul compozițional.
- Orientarea liniilor și formelor către centrul
compozițional.
- Centrul de interes.
- Distribuirea spațiilor și maselor (efectul gol/plin).
Proporționarea și gruparea elementelor.

Activități de învățare și evaluare recomandate
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea şi analiza efectelor artistice ale
diverselor materiale în lucrări/ reproduceri deartă.
Aplicații practice:
Distingerea particularităților fizice și a efectelor
artistice specifice materialelor de grafică șimodelaj prin exersare.
Identificarea diferitor tipuri de contraste.
Aprecierea efectului plastic realizat prin contrast.
Produs evaluabil:
Lucrare plastică: Compoziție plastică/ decorativă
aplicând contrastul, format 40x50 cm.
Lucrare plastică: Compoziție plastică/ decorativă
cu obținerea relației armonice dintre culoare și
forme, format 40x50 cm.
Portofoliul cu schițe, căutări, exersări, format A3/
A4.

Activităţi și reflecții teoretice:Observarea şi analiza procedeelor de obținere acentrului de interes în lucrări/ reproduceri deartă.
Aplicații practice:Exersarea procedeelor de obținere a centrului deinteres, a centrului compoziţional prin formă,dimensiuni, culoare, contur, aglomerare/
dispersare a elementelor.

30

3.1. Distingerea manierelor de exprimare
vizual-plastică caracteristice epocilor moderneși contemporane.
3.2. Exprimarea opiniei față de unele fenomenesociale prin intermediul compoziției plastice.
3.3. Crearea compozițiilor dinamice sau statice(plane/ volumetrice), ținând cont de princițiile
structurale de organizare a acestora.
3.4. Transmiterea prin compoziția statică astării de calm, liniște, armonie, echilibru,
seninătate, statornicie.
3.5. Sugerarea în compoziția dinamică forță,mișcare, măreție, exuberanță, bucurie sau
dramatism, mister, încordare, potrivit
compozițiilor artei Barocului.
3.6. Exprimarea propriei viziuni artistice cu
referire la maniera tratării subiectului în
compoziții plastice.

III. Tipuri de compoziții
Compoziția abstractă/ realistă
Compoziția plană.
- În creația artiștilor plastici.
Compoziția volumetrică.
- Caracteristici de bază.
- Materiale și tehnici de realizare acomozițiilor volumetrice.
Compoziția statică.
- Structuri și principii ale compoziției
statice.
Compoziția dinamică.
- Structuri specifice compoziției dinamice.

Subordonarea elementelor compoziționale.
Produse evaluabile:
Lucrare plastică: Compoziție figurativă cu
elemente arhitecturale (exterior). Peisaj rural/
urban cu chipuri umane, în diverse tehnici. format
40x50.
Portofoliul cu studii teoretice/ practice.
Activităţi și reflecții teoretice:Studierea și analiza manierei de exprimare
artistico-plastică caracteristice pentru compoziția
abstractă și realistă din perioadele modernă și
contemporană în baza operelor de artă/reproduceri/ lucrări originale.
Aplicații practice:Observarea/ distingerea principalelorcaracteristici ale compoziției statice/ dinamice/plană/ volumetrică.
Exersarea imitării unuia din stiluri (opțional).
Produse evaluabile:
Lucrare plastică: Compoziție dinamică/ statică
(plană/ volumetrică), tehnica de lucru la libera
alegere, subiectul este propus de către profesor,
format 40x50 cm.
Lucrare plastică: Compoziție figurativă/nonfigurativă, tehnica de lucru la alegere,
subiectul este propus de către profesor, format
40x50 cm.
Portofoliul: schițe, căutări în diverse materiale.

Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Aplice modalităţi/ procedee de obținere a compozițiilor prin organizarea mijloacelor artistico-plastice.
Constituie compoziții plane și volumetrice raționale cu aplicarea elementelor de perspectivă, utilizând diverse tehnici și maniere de artă plastică.
Determine și organizeze scheme compoziționale prin orientarea liniilor și formelor către centrul compozițional.

31

Descrie tipuri de compoziții în termeni specifici de artă plastică din opere celebre de artă vizual-plastică.
Evalueze/ autoevalueze opere de artă, compoziții ale colegilor, propriile lucrări.

Unități de competențe
1.1. Distingerea posibilităților de expresie
vizual-plastică a diverselor materiale de artă.
1.2. Interpretarea mesajului operelor de artăvizual-plastică, argumentând propria viziune.
1.3. Aplicarea observărilor proprii cu referirela armonia culorilor și formelor în propriilelucrări.
1.4. Obținerea expresivități plastice, utilizândcontraste de culoare în compoziție.

COMPOZIȚIE
Clasa a XII-aUnități de învățare/ Conținuturi recomandate
I. Mijloace artistico plasticeMateriale, instrumente şi tehnici de artă- Efecte artistice ale mijloacelor materiale:
tempera, vopsele acrilice, vopsele pentru
imprimeu, materiale grafice etc.
- Tehnici ale imprimeului.
- Tehnici mixte, tehnici grafice, picturale
moderne etc.
Armonia culorilor și formelor în compoziție
- Relația formă – culoare.
- Contrastul cromatic/ acromatic.

2.1. Estimarea expresivității structurilor
compoziționale ca mijloc de comunicare amesajelor artistice.
2.2. Aplicarea legităţilor de reprezentare aspaţiului în imagini vizual-plastice.
2.3. Aplicarea legităților de echilibru și ritm
în propriile lucrări.

II.
Structuri compoziționale
Structuri compoziționale raționale- Echilibrul logic – rațional.
- Armonia în compoziție.
- Ritmul - legitate de construire a compoziţiei.
Structuri compoziționale intuitive

3.1. Redarea figurii omului în compoziții

III. Tipuri de compoziții

Activități de învățare și evaluare recomandate
Activităţi și reflecții teoretice:Observarea posibilităților de expresie vizualplastică a diverselor materiale în baza srudiului
albumelor, lucrărilor de artă.
Aplicații practice:
Identificarea diverselor tipuri de contraste.
Aprecierea efectului plastic realizat prin contrast.
Realizarea exercițiilor de obținere a relației
armonice dintre culoare și forme în propriilelucrări.
Portofoliul cu schițe, căutări, exersări etc.
Activităţi și reflecții teoretice:
Identificarea structurilor raționale/ intuitive
compoziționale.
Aplicații practice:
Cercetarea echilibrului rațional/ intuitiv ca principiu
de organizare a compoziţiilor plastic.
Exerciții de realizare a compozițiilor aplicândrutmul ca legitate de organizare/ ordonare aelementelor în compoziție.
Produse evaluabile:Lucrări plastice (4) - format A3: căutări
compoziționale cu subiecte la alegere în culoare.
Portofoliul cu schițe, căutări, exersări etc.
Activităţi și reflecții teoretice:32

plastice utilizând mijloace și procedee
Compoziția figurativă
artistice adecvate contextului.
- Reprezentarea omului în creația artiștilor
3.2. Crearea lucrărilor cu subiecte din viața
plastici.
cotidiană, utilizând figura umană ca centru de- Chipul omului în compoziție.
interes.
Compoziția tematică
3.3. Crearea compoziției modulare cu un- Compoziție cu subiect istoric.
singur centru de interes.
- Compoziția cu subiect mitologic.
3.4. Utilizarea mijloacelor artistico-plastice- Subiectul în compoziție.
adecvate pentru a reda mesajul compozițional. Compoziția modulară
- Moduri și procedee de obținere amodulului.

Studierea modului de reprezentare a chipului umanîn diferite epoci, în baza reproducerilor de artă.
Studierea în baza imaginilor a noțiunii de modul șimodul/ procedee de obținere a compozițiilor
modulare.
Aplicații practice:
Exerciții/ schițe de reprezentare a corpului uman,schițe de compoziții cu subiect cotidian.
Schițe de realizare a compoziției modulare cu uncentru de interes în tehnci grafice.
Realizarea unei compoziții tematice imitând unul
din stilurile artistice studiate.
Produse evaluabile:Lucrări practice: Compoziție figurativă sau
compoziție cu caracter arhitectural, tehnica delucru la libera alegere, subiectul este propus decătre profesor, format 40x50 cm. Compoziție
modulară, format 40x50 cm.
Portofoliul cu schițe, căutări, exersări etc.

Finalități

La sfârșitul anului de studii elevul va fi capabil să:
Selecteze tehnicile de artă în compoziție corespunzător subiectului propus spre realizare.
Demonstreze creativitate în realizarea compozițiilor plastice.
Creeze compoziții plastice figurative /nonfigurative în tehnici, materiale diverse de artă.
Analizeze diverse tipuri de compoziții aplicate în opere de artă plastică.
Evaluaeze/ autoevaluaeze opere de artă, compoziții ale colegilor, propriile lucrări.

33

VI.
Disciplina ISTORIA ARTELOR PLASTICEISTORIA ARTELOR PLASTICE - disciplină de studiu din cadrul școlilor de arte/
liceelor cu profil arte plastice, fiind corelată cu Programa pentru examenul național debacalaureat.6
În procesul de predare-învățare a disciplinei se va pune accentul pe:- expunerea de informaţii generale şi specifice, referitoare la încadrarea în timp şi spaţiu, îndiferite domenii de creaţie;- demonstrarea şi analiza comparativă prin imagini, a modului de realizare a spaţiului plastic înopera de artă;- dialogul în procesul învăţării şi al verificării cunoştinţelor specifice istoriei artelor plastice;- documentarea proprie în muzee/ săli de artă/ biblioteci, ca exerciţiu de informare directă;- elaborarea şi prezentarea referatelor/ studiilor pe diferite teme, pentru aplicarea cunoştinţelor
dobândite;- structurarea logică a informaţiilor în raport cu evoluţia cronologică a creaţiilor artistice;- identificarea şi diferenţierea caracteristicilor generale şi particulare ale operei de artă, într-uncontext specific;- stabilirea de relaţii şi de corespondenţe între viziuni artistice, tehnici de lucru şi mijloace deexpresie;- utilizarea unui limbaj specific, în comentarea operei de artă și exprimarea unor judecăţi devaloare proprii faţă de opera de artă.
Administrarea disciplinei
Disciplina

Istoria artelor
plasticeNumărul deore pesăptămână

Numărul deore pe an7 lafiecare clasă

Evaluări/teze

Examen

X

2

68

2

1

XI

2

68

2

1

XII

2

68

2

1

Clasa

Modul de evaluare

Repartizarea unităților de conținut și orelor pe clase
ClasaUnități de conținut

X

1. Noțiunii de Artă. Domeniile, ramurile, genurile și speciile
artelor plastice, artiști și instituții culturale de profil.
2. Arta plastică preistorică
3. Arta Egiptului Antic
4. Arta Orientului antic
5. Civilizații Mediteraneene. Arta cretană, egeeană și
miceniană
6. Arta Greciei antice
7. Arta Romei Antice
8. Arta preistorică pe teritoriul României

Nr. de ore
2
6
8
8
8
6
8
4

Aprobată la şedinţa Comisiei Naţionale de Examene, Proces verbal nr. 1 din 04 noiembrie 2021, Ordinul
Ministerului Educației și Cercetării nr. 1499 din 04 noiembrie 2021.
7
Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.
634

9. Evoluţia artelor plastice în Evul Mediu. Arta bizantină
10. Stiluri europene: Arta Romanică. Arta Gotică
11. Evoluţia artelor plastice în perioada Renaşterii.
Prerenașterea în Italia.
Total
1. Renaşterea în Italia sec. XV-XVI. Titanii Renaşterii
italiene
2. Renaşterea în Ţările de Jos
3. Renaşterea în Germania și Franța
4. Manierismul
5. Evoluţia artelor plastice în sec. XVII. Barocul în Italia și
Spania
6. Barocul în Belgia și Olanda
7. Clasicismul în Franţa
8. Arta secolului al XIX-lea. Romantismul englez
9. Romantismul german, spaniol și francez
10. Realismul în arta plastică
Total
1. Modernismul. Impresionismul. Neoimpresionismul
2. Postimpresionismul. Simbolismul. Arta 1900 – Art
Nouveau
3. Arta secolului XX. Avangarda. Sec. XX – directii şiorientări stilistice majore la începutul sec. XX
4. Expresionismul. Independenţii
5. Expresionismul austriac și cel francez
6. Fovismul. Cubismul. Futurismul italian
7. Arta abstractă. Abstracția lirică și geometrică.Dadaismul.
Suprarealismul. Abstracţionismul după cel de al II-learăzboi mondial, Pop Art. Grupul Fluxus. Performance Art.
8. Arta românească de la sf. sec. al XIX-lea – înc. sec. al
XX-lea. Arta basarabeană a sec. XX
9. Recapitulare
Total

8
6
4
68
6
8
6
4
10
8
4
6
8
8

68
10
10
2
6
6
8
10

6
10
68

COMPETENȚE SPECIFICEDISCIPLINA ISTORIA ARTELOR PLASTICE
1. Abordarea universului creaţiei artistice plastice din perspectivă cronologică, manifestândinteres pentru aprofundarea cunoștințelor în domeniul istoriei artelor plastice.
2. Elaborarea unor judecăţi de valoare proprii bazate pe experienţe de cunoaştere a operelor deartă universală, manifestând iniţiativă în aprecierea critică a acestora.
3. Aplicarea informaţiilor în înţelegerea fenomenului artistic din perspectivă istorică,demonstrând interes pentru modul realizării/ păstrării operelor de artă plastică/ decorativă.
4. Transferarea achizițiilor teoretice din domeniul istoriei artelor plastice în contexte
educaționale/ sociale/ culturale, manifestând disponibilitate pentru participarea la viaţa
culturală.

35

Unități de competențe
1.1. Dezvoltarea obiectivă și subiectivă a relației
dintre artă și societate, artă și realitatea vizuală,artă și natură, artă și religie, artă-univers, artă șietică, din perspectiva inter/ pluri șitransdisciplinară.
1.2. Înțelegerea modificărilor de viziune șiconcepții.
2.1. Identificarea conținuturilor specifice istoriei
artei plastice.
2.2. Caracterizarea epocii/ operelor din perioada
preistorică.

3.1. Conștientizarea corelației dintre artă şi
religie în arta egipteană.
3.2. Distingerea trăsăturilor caracteristice artei
egiptene în diverse perioade istorice.
3.3. Aprecierea valorică a operelor de arteplastice din antichitate.

ISTORIA ARTELOR PLASTICE
clasa a X-aUnități de învățare/ Conținuturi
recomandate
1.Noțiuni de Artă- Domeniile, ramurile, genurile și speciile
artelor plastice.
- Artiști și instituții culturale de profil.

2. Arta plastică preistorică
- Perioada Paleolitică.
- Perioada Neolitică.

3. Arta Egiptului Antic.
- Periodizarea artei antice egiptene.
- Arhitectura (funerară și de cult: piramidelede la Giseh, Templul de la Luxor, etc).
- Sculptura (statuia faraonului Kefren; statuile
naturiste - Ka-Aper; portretul reginei
Nefertiti, etc).
- Pictura (imaginea – Gâştele de la Meidum).

Activități de învățare și evaluare recomandate
Activităţi și reflecții teoretice:- Definirea noțiunilor de Arta și operă de artă.
- Identificarea domeniilor, ramurilor, genurilor și
speciilor artei plastice.
- Analiza criteriilor de clasificare a ramurilor,
genurilor și speciilor artei plastice.
Activităţi și reflecții teoretice:
Centrele de artă paleolitică.
- Argumentarea tematicii şi a tehnicilor artei
paleolitice.
Activități practice:- Selectarea informațiilor despre opere celebre dinpeșteri/ grote preistorice.
- Recunoașterea pe imagini Aliniamentul de la
Karnak (Franţa), cromlehul de la Stonhenge(Anglia).
Produse evaluative: Mesaj argumentative,
Prezentare, Portofoliul, Teste etc.
Activităţi și reflecții teoretice:- Identificarea caracteristicilor canonice şi
specificul sculpturii şi picturii egiptene, canoane deredare a chipului faraonului şi a curtenilor săi.
- Distingerea evoluţiei artei și arhitecturii egiptene
în perioada Regatului Mijlociu.
- Observarea și descrierea tendinţelor realiste în
portretele faraonilor.
- Distingerea principalelor caracteristici ale picturii
egiptene ce țin de: grafia contururilor, prospețimea

36

4.1. Distingerea caracterelor generale șiparticulare elementelor de influență.

4. Arta Orientului Antic- Prezentare generală, periodizare.
- Arta Sumero-akkadiană.
- Arta Babiloniană.
- Arta Asiriană.
- Arta Noului Babilon.
- Arta Persană.
Domeniile de manifestare: arhitectura,
sculptura și artele decorative.

5.1. Distingerea caracterelor generale șiparticulare, elementelor de influență.
5.2. Descifrarea problemelor legate de limbaj:
imagini, formă, desen, culoare.

5. Civilizații Mediteraneene. Arta cretană,egeeană și miceniană- Prezentare generală, periodizare.
- Domenii de manifestare – arhitectura,
sculptura și pictura.

culorilor și decorativismul imaginii.
Activități practice:- Arhitectura: schițarea evoluției piramidelor
egiptene.
- Sculptura: descrierea canoanelor, evoluției
dezvoltării sculpturilor/ reliefurilor.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Portofoliul; Teste; Poster etc.
Activităţi și reflecții teoretice:- Distingerea trăsăturilor caracteristice ale
arhitecturii Sumero-Akkadiene, a materialor şi
procedeelor de construcţie, a reprezentărilor zeilor
în sculptura Sumero-Akkadiană.
- Cunoașterea elementelor arhitecturale:
arhitectura regatului vechi babilonean; arhitectura
regatului asirian; palatul regelui Sargon al II-lea
din Dur-Sarrukin; sculptura monumentală (tauriiînaripaţi); basorelieful asirian; Poarta zeiţei Iştar;grădinile suspendate ale Semiramidei.
Activități practice:- Arhitectura.
- Sculptura/ pictura antică – tradiţii, opere din arta
Orientului antic.
Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Portofoliul;
Activităţi și reflecții teoretice:- Distingerea trăsăturilor caracteristice ale artei
plastice a civilizațiilor mediteraniene;- Distingerea trăsăturilor caracteristice ale
arhitecturii cretane, egee și miceniene.
Activități practice:- Deosebirea la prima vedere a trăsăturilor
caracteristice ale arhitecturii cretane, egee și37

6.1. Conștientizarea mitologiei, drept arsenal şibază a creaţiei artistice greceşti.
6.2. Explorarea imaginilor vizual-plastice pentru
transmiterea emoțiilor, sentimentelor şi ideilor.
6.3. Diferenţierea operelor de artă antică din
perspectivă cronologică.

6. Arta Greciei Antice- Periodizarea artei Greciei antice.
- Arhitectura (Parthenonul, Erechteionul etc).
- Sculptura (Myron „Discobol”, Policlet„Dorifor”, Fidias „Zeus din Olimpia”, etc).
- Pictura (Apolodor „Jucătorii de arşice”etc).

7.1. Distingerea trăsăturilor caracteristice aleartei Mesopotamiei antice.
7.2. Identificarea trăsăturilor caracteristiceculturii Romei antice.
7.3. Conștientizarea influenţei altor culturi în
arhitectura romană.
7.4. Operarea cu noţiuni specifice și termeni deatelier.

7. Arta Romei Antice- Arhitectura în Roma antică (Panteonul, arcede triumf, terme, teatre şi amfiteatre Coloseum, poduri şi apeducte, etc).
- Sculptura monumentală şi portretele
romane.
- Pictura şi mozaicul: caracterul naivdescriptiv, stilurile pompiene, etc.

miceniene.
Activităţi și reflecții teoretice:- Distingerea noțiunilor de: ceramica decorată în
stil geometric şi plastica mică; ordin; sculptura
greacă în perioada antică;- Identificarea tipologiei vaselor de ceramică;arhitecturii în perioada clasică timpurie; decoraţia
sculpturală a templelor; arta greacă în perioada
elenistică; etc.
Activități practice:- Deosebirea la prima vedere a ceramicii dacice deceramica altor popoare;- Elaborarea unor portofolii, proiecte şi studii prin
activităţi individuale şi în echipă;Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Portofoliul; Teste; Poster;
Activităţi și reflecții teoretice:- Însușirea trăsăturilor caracteristice și inovațiile
inginerești în arhitectura Romei Antice(Răspândirea tehnicii betonului în arhitectura
romană utilitară. Infrastructura și canalizarea.
- Utilizarea arcului şi a bolţilor în arhitectură etc.
- Sculptura și pictura Romei antice.
Activități practice:- Descrierea celor mai representative canoane și
legități de reprezentare a figurilor în sculptura
antică.
- Observarea funcționalismului în urbanismul
roman din perioada antică.
- Redarea schematică a edificiilor caracteristiceperioadelor antice.
- Observarea și argumentarea evoluţiei portretului
în pictura și sculptura romană.

38

8.1. Distingerea trăsăturilor caracteristice aleartei preistorice din diverse zone geografice.
8.2. Familiararea cu specificul arhitecturii,
sculpturii și artei decorative de pe teritoriul
Daciei.

8. Arta Preistorică pe teritoriul României
- Periodizare: neoliticul (Cucuteni).

9.1. Distingerea elementelor specifice artei din
Evul Mediu în diverse contexte.
9.2. Identificarea tipologiilor vestigiilor
arhitecturale bizantine.
9.3. Explorarea diverselor surse informaționaleîn studierea iconografiei bizantine.

9. Evoluția artelor plastice în Evul Mediu- Premisele artei medievale.
- Arta paleocreștina Periodizare.
- Domenii de manifestare: arhitectura,
sculptura, pictura și mozaicul.
- Arta Bizantină. Arta ambianței bizantine.
- Periodizare. Domenii de manifestare:arhitectura, iconografia și mozaicul.

10.1. Identificarea particularităților de bază ale
stilurilor europene.
10.2. Familiarizarea cu arhitectura, sculptura,
pictura romanică și gotică.

10. Stiluri europene
Arta Romanică
- Arhitectura de fortificaţii şi de cult(bisericile cu una sau mai multe nave).

Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Prezentare;Portofoliul; Teste;
Activităţi și reflecții teoretice:- Argumentarea apariţiei compoziţiei
narative, tendinţa schematizării imaginilor,dezvoltării sculpturii paleolitice din spaţiul
carpato - dunăreano - pontic.
Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Prezentare;Portofoliul; Teste;
Activităţi și reflecții teoretice:- Observarea caracteristicilor de bază ale picturii
monumentale și a iconografiei bizantine.
- Posedarea cunoștințelor despre miniatura de carte
și arta decorativă bizantină.
- Descrierea structurii şi a elementelor principale
ale unei biserici romanice.
- Discuții despre eliberarea artelor plastice decanoanele bizantine medievale.
Activități practice:- Studierea reproducerilor de artă, operelor din arta
bizantină.
- Realizarea unui eseu structurat ce reflectă analiza
perioadei bizantine, în baza algoritmului propus deprofesor (perioadă, reprezentanți de vază,caracteristici generale, etc).
Produse evaluative: Mesaj argumentativ; Eseu;
Portofoliul; Poster; Prezentare;
Activităţi și reflecții teoretice:- Descrierea operei reprezentanților de vază ai artei
romanice.
- Descrierea operei reprezentanților de vază ai artei

3910.3. Explorarea elementelor specifice artei dinarta Romanică și arta Gotică în diverse contexte.

- Sculptura figurativă în relief şi ronde-bosse,
subiecte religioase.
- Pictura minumentală şi cea de manuscris.
Arta Gotică
- Arhitectura, catedrale, domuri, palate etc.
- Sculptura: statui, compoziţii în relief,
sculptură funerară, sculptură în lemn (altaruri)etc.
- Pictura (Boemia), tapiserii, vitralii,
miniaturi.

11.1. Identificarea tendinţei de diversificare atehnicilor, materialelor și tematicii creaţiilor
artistice în Renaștere.
11.2. Explorarea diverselor surse informaționaleîn studierea Renașterii timpurii.

11. Evoluţia artelor plastice în perioadaRenaşterii. Prerenașterea.
- Arhitectura.
- Sculptura.
- Pictura.

gotice.
- Observarea deosebirilor dintre stilul romanic și
cel gotic.
Activități practice:- Realizarea unui eseu structurat ce reflectă
analiza perioadei bizantine unuia dintre stilurile
europene studiate în baza algoritmului propus
de profesor (perioadă, reprezentanți de vază,caracteristici generale, etc).
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ;
Eseu structurat;
Teste; Portofoliul (scheme, tabele, schițe, desene
etc.)
Activităţi și reflecții teoretice:- Identificarea perioadei Prerenaşterii și areprezentanților de vază (Giotto di Bondone);- Explorarea operelor de artă din Renaşterea
timpurie: arhitectura (Brunelleschi etc.), sculptura(Donatello etc.), pictura (Masaccio etc.);
Activități practice:
Compararea operelor de artă plastică create îndiferite genuri de artă plastică şi variate ca stil;Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Portofoliul; Teste; Prezentare; Poster ;Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va:
Identifica opere conform epociilor studiate.
Stabili cronologic perioadele de creare a unei opere de artă.
Recunoaște opere de artă plastică celebre/ universal.
Analiza perioade, opere de artă plastic conform unor algoritmuri.
Valoriza informații din istoria artelor antice în diverse proiecte creative.

40

Unități de competențe
1.1. Determinarea tendinţei de diversificare atematicii creaţiilor artistice în Renaștere.
1.2. Conștientizarea triumfului picturii ştiinţifice,realiste bazate pe studiul perspectivei și studiului
corpului omenesc.

ISTORIA ARTELOR PLASTICE
Clasa a XI-aUnități de învățare/ Conținuturi
recomandate
1. Renaşterea în Italia sec. XV-XVI. TitaniiRenaşterii italiene- Arta Renaşterii în Italia, sec. XV.
- Renaşterea italiană sec. XVI.
- Periodizare, domenii de manifestare:arhitectura, sculptura, pictura.
- Titanii Renaşterii italiene.
- Școala florentină.

2.1. Perceperea condiţiilor de dezvoltare a artei
renascentiste în Ţările de Jos.
2.2. Explorarea diverselor surse informaționaleîn studierea Renașterii târzii.

2.Renaşterea în Ţările de Jos- Prezentare generală, caracteristici
particulare.

3.1. Determinarea tendinţelor decorativiste înarta franceză.

3. Renașterea în Germania și Franța
- Arta germană.

Activități de învățare și evaluare recomandate
Activităţi și reflecții teoretice:- Studierea Artei Renaşterii în Italia, din perioada
secolului al XV-lea, (Quattrocento).
- Explorarea perioadei Renaşterii italiane, secolul
alXVI-lea, (Cinquecento).
- Analiza operelor titanilor Renaşterii italiene(Leonardo da Vinci, Raffaello de Sanzio,
Michelangelo Buonarroti, etc.)
Activități practice:- Analiza lucrărilor plastice/ opere de artă amarilor maeștri din perioada Renașterii, în baza
unor algoritmi.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Portofoliul; Referat;
Activităţi și reflecții teoretice:- Studierea Artelor plastice din perioadaRenaşterii în Ţările de Jos Jan Van Eyck, H.
Bosch şi P. Bruegel.
- Discuții dirijate despre arta italiană din sec. XVIIlea, (G.Bellini, Giorgione, etc).
Activități practice:- Analiza creației reprezentanților de vază a artei
renascentiste în Țările de Jos.
- Enumerarea caracteristicilor definitorii ale artei
renascentiste.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Teste; Portofoliul;
Activităţi și reflecții teoretice:- Discuții dirijate despre renaşterea târzie sec.

41

3.2. Interpretarea operelor de artă prin prisma
ideologiei și a esteticii stilului, în termenii
adecvați limbajului plastic.

- Arta franceză din sec. XVII- XVIII-lea.

6.1. Identificarea pictorilor manieriști, amprenta
acestora în perioada dată.

4. Manierismul (sec. XVI - încep. sec.
XVII).

5.1. Asimilarea valorilor general-umane și avalorilor artistice a artei universale.
5.2. Explorarea legităţilor de bază ale artelor
plastice din perioada sec. XVII – XIX-lea.
5.3. Receptarea umanismului şi influenţa
acestuia asupra artei plastice.

5. Evoluţia artelor plastice în sec. XVII XIX- Trăsături generale ale artelor plastice înperioada sec. XVII - XIX-lea.
- Stiluri și curente artistice.
- Artişti reprezentativi în arta plastică
europeană.

XVII-XVIII-lea(Germania, Franţa, Spania);- Rezentare generală, reforma protestantă, caractere
particulare. Pictura: A. Dürer, M. Grünewald, H.
Holbein.
- Periodizare, domenii de manifestare: arhitectura,
pictura.
Activități practice:- Analiza creației reprezentanților de vază a artei
renascentiste în Țările de Jos.
- Enumerarea caracteristicilor definitorii ale artei
renascentiste.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Teste; Portofoliul;
Activităţi și reflecții teoretice:- Studierea artei plastice din sec. XVI-începutul
sec. XVII-lea, în care au apărut pictorii
manieriști(cauzele apariției, țara de origineetc.).
Activități practice:- Analiza picturilor manieriste;
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Prezentare;
Activităţi și reflecții teoretice:- Recunoașterea trăsăturile dominante ale operelor
unor reprezentanţi de seamă ai picturii şi sculpturii
europene din perioada sec. XVII – XIX-lea.
- Cunoașterea celor mai reprezentative opere aleartiștilor plastici ce aparțin perioadei indicate.
Activități practice:- Realizarea unui eseu structurat despre evoluția
artelor plastice, sec. XVII - XIX –lea.
Produse evaluative:42

6.1. Identificarea particularităților stilului baroc.
6.2. Familiarizarea cu arhitectura, sculptura şi
pictura stilului baroc.
6.3. Identificarea tendinţei de diversificare atehnicilor, materialelor și tematicii creaţiei
artistice în stilul baroc.

7.1. Perceperea concepției filosofice a picturii
flamande.
7.2. Determinarea corelației dintre tendințele
decorative și realiste în pictura baroc.
7.3. Explorarea tipurilor de portret din baroc.
7.4. Analizarea structurilor compoziționale,
tematica și cromatica picturii baroce.

8.1 Perceperea mesajului artistic al operelor deartă plastică specifice perioadei istorice șiMesaj argumentativ;
Eseu; Prezentare;
6. Stilul baroc în Italia, Spania
Activităţi și reflecții teoretice:- Concepţia şi limbajul constructiv-plastic al- Clasificarea operelor de artă conform tipurilor debarocului în arhitectură, sculptură, pictură.
compoziție caracteristice barocului.
- Tipuri de compoziţii specifice stilului baroc. - Însușirea și enumerarea tendințelor caracteristice- Barocul în Italia.
artei barocului.
- Barocul în Spania.
Activități practice:- Observarea și compararea operelor de artă adiferitor pictori din stilul baroc.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ;
Portofoliu;
7. Barocul în Belgia și Olanda.
Activităţi și reflecții teoretice:
Arta flamandă:- Studierea creației reprezentanților de vază a artei- Concepţia filosofică, pictura flamandă,stilului baroc în Țările de Jos (Rubens, Van Dyck ).
legătura decorativismului cu realismul.
- Observarea deosebirilor dintre stilul baroc și- Portretul de gala.
rococo.
Arta olandeză:- Enumerarea structurilor compoziționale și a
- Portretul individual şi portretul de grup.
preocupărilor tematice a reprezentanților de vază a- Structuri compoziţionale, tematica şiartei olandeze(Frans Hals, Rembrandt etc.).
cromatica.
- Discuții: particularități ale stilului rococo.
- Autoportrete, efectele de perspectivă aeriană Activități practice:a spaţiului.
- Enumerarea caracteristicilor definitorii ale stilului
Rococo în Franța, Anglia, Germania, Italia. baroc.
- Descrierea efectelor de perspectivă aeriană în
reprezentarea spațiului în baza operei lui Vermeer.
- Determinarea deosebirilor dintre stilul baroc șirococo.
Produse evaluative: Mesaj argumentativ;Teste;
Portofoliu;
8. Clasicismul/ neoclasicismul în arta
Activităţi și reflecții teoretice:plastică.
- Analiza lucrărilor plastice/ opere de artă în baza

43

artistice.
8.2. Descrierea tipurilor de compoziţii,schemelor compoziţionaleşi a modalităţilor deevidenţiere a ideilor în operele de artă.

- Clasicismul-noțiuni esențiale (arhitectura,
sculptura, pictura).
- Neoclasicismul.

9.1. Analiza comparativă a diferitelor tehnici şi
stiluri artistice în opere de artă plastică.

9. Arta plastică în sec. XIX-lea.
Romantismul englez, german, spaniol șifrancez- Romantismul - reacția la classicism.
- Trăsăturile romantismului în artele vizuale.
- Romantismul, maeștri și capodopere.

10.1. Cunoașterea esteticii stilurilor plastice, atrăsăturilor distinctive ale genurilor şi speciilor, astructurii operei şi a mijloacelor plastice.

10.Realismul în arta plastică
- Realismul liric.
- Realismul critic.

unor algoritmi.
Activități practice:- Aplicarea studiilor de caz, scrierea referatelor
despre creaţia unor artişti plastici, opere de artăplastică.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Teste; Referat; Portofoliu.
Activităţi și reflecții teoretice:- Explorarea diverselor surse pentru selectarea deinformații, date, idei relevante din romantism.
Activități practice:- Analiza lucrărilor plastice/ opere de artă în baza
unor algoritmi.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Proiect; Prezentare.
Activităţi și reflecții teoretice:- Studierea realismului liric și realismul critic.
Produse evaluative: Mesaj argumentativ; Proiect;
Prezentare.

Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va:
Utiliza un algoritm de analiză a unei opere sau perioade din parcursul istoric al artelor.
Comenta în termeni specifici o operă de artă plastică.
Realiza un referat sau prezentare.
Diferenţia tipuri de opere de artă plastică din perspectivă cronologică.

Unități de competențe
1.1. Identificarea elementelor specifice în
cadrul stilurilor artistice din sec. XIX.
1.2. Utilizarea termenilor specifici în analiza

ISTORIA ARTELOR PLASTICE
clasa a XII-aUnități de învățare/ Conținuturi recomandate Activități de învățare și evaluare recomandate
1. Evoluţia artelor plastice în sec. XIX – XX-lea Activităţi și reflecții teoretice:- Modernismul.
- Compararea operelor de artă plastică create în- Impresionismul.
diferite perioade istorice şi variate ca stil.

44

unor opere de artă plastică.

2.1. Localizarea temporală și spațială afenomenului artistic.
2.2. Caracterizarea modalităților tratării
spațiului plastic în diferite stiluri și curente.

3.1. Identificarea mijloacelor de comunicareîn opera de artă.
3.2. Estimarea expresivității limbajului- Neoimpresionismul.

- Observarea deosebirilor dintre curentele artistice.
- Analiza picturii în a doua jumătate a secolului
XIX, neoimpresionism, probleme teoretice,pregătirea evoluţiei ulterioare a artelor plastice.
- Modernismul, Impresionismul-Periodizare, pictura preimpresionistă – Édouard
Manet.
- Reprezentanți și opere semnificative – Claude
Monet, Auguste Renoir.
- Neoimpresionismul- Periodizare, divizionismul în pictură, Georges
Seurat.
Activități practice: Descrierea operei
reprezentanților din diverse stiluri de pictură.
Produse evaluative: Mesaj argumentativ; Teste;
Poster; Portofoliu.
2. Evoluţia artelor plastice în sec. XIX – XX-lea Activităţi și reflecții teoretice:– Postimpresionismul.
- Studierea curentelor artistice.
- Simbolismul.
Postimpresionismul - Periodizare, pictura,- Arta 1900-Art Nouveau.
reprezentanți și opere semnificative, Van Gogh,
Gauguin, Cezanne.
Simbolismul - Periodizare. Gruparea Nabis,
Gustave Moreau.
Arta 1900 – Art Nouveau - Periodizare, domenii
de manifestare – arhitectura: Antoni Gaudí.
Pictura: Gustav Klimt, Alfons Mucha.
Activități practice:- Analiza operelor, stilirilor, curentelor artistice.
Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Portofoliu; Prezentare.
3. Arta plastică în sec.XX. Avangarda. Stiluri Activităţi și reflecții teoretice:și curente artistice. Noțiuni generale- Studierea curentelor artistice de avangardă.
- Arhitectura sec.XX.
- Arhitectura sec.XX.

45

vizual-plastic ca mijloc de comunicare amesajelor artistice în opere de artă.

- Stiluri și curente artistice.

4.1. Distingerea caracterelor specifice șigenerale ale stilurilor/creației plastice a unuiautor.
4.2. Analiza și caracterizarea elementelor deinfluență, noile concepții.

4. Expresionismul

5.1. Efectuarea analizelor plastice comparate
și individuale.
5.2. Înțelegerea fenomenului artistic și
extraartistic.

6.1. Explicarea problemelor legate demorfologia și limbajul plastic specific.
6.2. Familiarizarea cu operele reprezentative
ale marilor personalități.

5. Expresionismul austriac și cel francez

6. Fovismul
Cubismul
Futurismul Italian- Stiluri și curente artistice.
Activități practice:- Analiza operelor, stilirilor, curentelor artistice.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Portofoliu; Prezentare.
Activităţi și reflecții teoretice:- Studierea curentelor artistice:Expresionismul-E. Munch,Grupări artistice germane: Die Brücke (Puntea),
Der Blaue Reiter (Călărețul albastru) – Vasili
Kandinsky, Franz Mark, Paul Klee.
Activități practice:- Analiza operelor, stilirilor, curentelor artistice.
Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Portofoliu; Prezentare;
Activităţi și reflecții teoretice:- Studierea curentelor artistice:Expresionismul austriac- Particularități stilistice,reprezentanți și opere – Egon Schiele;
Expresionismul francez - particularități stilistice,reprezentanți și opere – Mark Chagall, Chaïm
Soutinesurse, tehnici de lucru, viziuni artistice,probleme teoretice;
Activități practice:
Analiza operelor, stilirilor, curentelor artistice;
Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Portofoliu; Prezentare;
Activităţi și reflecții teoretice:- Studierea curentelor artistice:
Fovism - Particularități stilistice, reprezentanți și
opere – Henri Matisse
Cubism - Cubismul cezannian, analitic şi sintetic –Georges Braque, Pablo Picasso, Juan Gris.,

46

Futurism- modalităţi plastice noi – Filippo
Tommaso Marinetti Marinetti, Umberto Boccioni.
Activități practice:- Analiza operelor, stilirilor, curentelor artistice.
Produse evaluative:
Mesaj argumentativ; Portofoliu; Prezentare.
7.1. Identificarea modalităților tratării, formei, 7. Arta abstractă.
Activităţi și reflecții teoretice:luminii, culorii și spațiului plastic în diverse
Abstracția lirică și geometrică
- Studierea curentelor artistice:stiluri.
Curentele artei abstracte
Orfismul – Sonia Delaunay,
7.2. Formarea culturii comunicării prin
Raionismul – Mihail Larionov, Constructivismul,
capacități de cunoaștere a noțiunilor
Suprematismul – Kazimir Malevici,
fundamentale ale artelor plastice, a legităților
Neoplasticismul/De Stijl – Piet Mondrian, Artași principiilor, metodelor și procedeelor deconcretă.
efectuare a unei opere și de descifrare a
Dadaismul- Cabaretul Voltaire, Tristan Tzara,
mesajului ei plastic.
Marcel Duchamp (ready made).
Suprarealismul- Particularități stilistice,reprezentanți și opere –Salvador Dali, René
Magritte.
Abstracţionismul după cel de al II-lea război
mondial - Câmpurule cromatice M. Rothko, pictura
gestuală. – J. Pollock.
Pop Art
Grupul Fluxus Intermedia sau Neo Dada.
Performance Art
Activități practice:- Analiza operelor, stilirilor, curentelor artistice;
Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Portofoliu; Prezentare.
8.1. Alcătuirea unor axe cronologice
8. Pictura românească de la sf. sec. al XIX-lea – Activităţi și reflecții teoretice:complexe prin plasarea evenimentelor șiînceputul sec. al XX-lea.
- Studierea picturii românești, reprezentanți:T.
operelor de referință.
Pallady, Gh. Petrașcu, Șt. Luchian, N. Tonitza ș.a. 8.2. Decodarea morfologiei operelor de artă,Arta basarabeană a sec. XX-lea.
surse, tehnici de lucru, viziuni artistice, probleme
stilurilor, prin analiza și interpretarea
teoretice.

47

informației stilistice și semiotice.

- Studierea artei basarabiene de la începutul sec. al
XX-lea: Alexandru Plămădeală, Auguste Baillayre.
- Școala națională moldovenească de pictură –Mihai Grecu, Valentina Rusu-Ciobanu, Igor Vieru,
Ada Zevin, Andrei Sârbu ș.a.
Activități practice: Analiza operelor, stilirilor
artistice.
Produse evaluative: Mesaj argumentativ;
Prezentare.

Finalități
La sfârșitul anului de studii elevul va:
Identifica elemente specific picturii/ sculpturii/arhitecturii în diferite epoci şi zone geografice.
Realiza postere, referate, prezentări la diverse teme, epoci, stiluri de artă.
Analiza diferite tehnici şi viziuni/ idei expresive.
Utiliza termini specifici în analiza critică a operei de artă.
Evalua portofoliul, opere de artă plastică, exprimând opinia proprie.

48

49

VII. SUGESTII METODOLOGICE DE PREDARE – ÎNVĂȚARE - EVALUARE
Sala de clasă/ atelierul de artă plastică nu întotdeauna întrunește toate cerințele necesareformării competenţelor specifice disciplinelor Desen, Pictura, Compoziție și Istoria artelor
plastice. De aceea procesul de instruire trebuie organizat în aşa mod ca elevii să aibăposibilitatea de a crea şi de a căpăta experienţă artistică nu numai în sala de clasă, dar și în
cadrul excursiilor cognitive la muzee, vizitarea sălilor de expoziţii, vizitarea atelierelor decreație ale pictorilor etc. Toate acestea ar trebui să se regăsească în Proiectarea demersului
didactic, iar acesta solicită gândire în avans a derulării evenimentelor la clasă, o prefigurare apredării, învăţării şi evaluării, eșalonată pe două niveluri:- proiectarea de lungă durată;- proiectarea de scurtă durată.
Pentru realizarea procesului de predare-învăţare-evaluare la disciplina Desen, Pictură,Compoziție și Istoria artelor plastice la început de an şcolar cadrul didactic va realiza Proiectul
de lungă durată, care conform cerinţelor, trebuie să asigure un parcurs ritmic al conţinuturilor
și evaluărilor pentru un an școlar, un semestru, o unitate de învățare. Proiectul de lungă durată
trebuie să constituie un instrument funcțional, axat pe structura anului școlar și orientat spre
realizarea finalităților curriculare de către elevi.
Este oportun ca proiectarea didactică să poarte un caracter personalizat, realizând osinteză a normativității didactice cu creativitatea și competența profesională a pedagogului,
benefică, întâi de toate, pentru elevi. Proiectarea didactică anuală a disciplinei se realizează
conform datelor din Administrarea disciplinei şi ţinând cont de Repartizarea orientativă aorelor pe unităţi de învăţare.
Metode didactice tradiționale și moderne:
Metode tradiționale - verbale – povestirea, explicaţia, conversaţia, dialogul dirijat etc.;
Metode intuitive – ilustrarea, demonstrarea, observarea directă şi concret-senzorială etc.
Metode practice – exersări grafice, lucrul practic, instruirea reciprocă, instruirea în grup etc.
Metode de raţionament ce ţin de aspectul psihologic: metode de analiză, sinteză, abstractizare,
generalizare, comparaţie etc.;
Metode moderne - brainstorming-ul, brainsceting-ul (prin schiţe), învăţarea prin cercetare,studiul de caz, expunerea problematizată, documentarea ştiinţifică şi artistică, etc.
Metode specifice disciplinei - documentarea ştiinţifică şi artistică; vizite la: muzee, centre decultură, galerii de artă, ateliere de creație; manifestări de artă modernă, workshop-uri etc.
Mijloace materiale:- materiale: pupitre, mese, planșe 50x60 cm, scaune, tumbe, corp de iluminat, tablă.
- TIC - computer, proiector, ecran etc.
- obiectuale: mulaje, corpuri geometrice/ secţionate, modele, machete fixe, obiecte de uz
casnic, draperii etc.
- iconice sau figurative (imagistice): reprezentări (grafice), reproduceri de artă, imagini dincreația maeștrilor și copiilor, imagini didactice (tabele, schiţe, scheme, etc), planşe didactice.
- reprezentări audio-vizuale: reprezentări ce pot fi proiectate pe ecran, lecții audio/ video;- mixte: cărţi, manuale, literatură de specialitate, albume, etc.
Strategii de evaluare:
Evaluarea ca proces va urmări progresul elevului la disciplinele practice Desen, Pictură și
Compoziție la nivel de formare a competențelor. Astfel, vor fi aplicate trei tipuri esențiale deevaluare:Inițială – care se va desfășura la început de an școlar, rezultatele căreia vor ajuta cadrul
didactic să elaboreze un program strategic pentru contingentul de elevi din clasa respectivă.
Rezultatele în acest caz nu vor fi trecute în registrele școlare.

50Formativă/ Vizionarea – se va efectua conform proiectării didactice pentru toate clasele, avândla bază vizionările lucrărilor plastice realizate pe parcursul semestrului/ anului. Principalele
momente ale evaluării formative:- parcurgerea completă a conținuturilor propuse;- corelarea dintre aspectele teoretice și practice, corelarea dintre aspectele ştiinţifice şi artistice;- calitatea ideilor şi a soluţiilor plastice finale;- calitatea analizei lucrărilor plastice;- abilitatea tehnologică de transpunere în materiale grafice/ picturale şi aplicarea tehnicii de artăadecvată subiectului propus spre realizare;- mobilizarea şi seriozitatea investită în realizarea lucrării;- competenţe vizual plastice, de stilizare și sintetizare a imaginii realiste în procesul de creare avalorii artistice.
Sumativă/ Examen (lucrare plastică) - se va realiza la sfârșit de an școlar. Pentru
eficientizarea procesului de evaluare, înnainte de a demara evaluarea propriu-zisă profesorul
aduce la cunoștința elevilor modul de evaluare (bareme/ criterii de evaluare) și condițiile dedesfășurare.
Evaluarea la disciplina Istoria artelor plastice va fi aplicată prin teste, referate, portofolii cu
reproduceri de artă plastică (inclusiv digitale), prezentări etc, iar la finele ciclului, examen – test
teoretic.
Strategii didactice, orientări generale.
Competențele elevilor la disciplinele profilului Arta Plastică vor fi formate prin strategii șitehnologii didactice moderne și tradiționale, care vor include diverse forme, procedee și
metode. Activitățile didactice vor avea un caracter formativ și vor include metode activparticipative. Lecția – principalul act educațional se va baza pe următoarea structură:informarea, consolidarea, aplicarea, crearea (evocarea, realizarea sensului, reflecția, evaluarea,
extinderea). Însă reieșind din specificul disciplinelor de studiu al profilului Arte plastice, cea
mai importantă etapă a procesului didactic este lucrul practic în atelier.
Criterii de evaluare a lucrărilor plastice:•
Realizarea temei.
•
Reflectarea subiectului.
•
Utilizarea adecvată a mijloacelor de expresie plastică.
•Aplicarea iscusită a materialelor și tehnicilor de artă.
•Organizarea spațiului plastic.
•
Expresivitatea și originalitatea lucrării.
Cerinţele de bază pentru activitatea profesorului şi elevului în cadrul disciplinelor deprofil.
Profesorul:✓ prezintă elevilor la începutul cursului specificul disciplinei;✓ activează conform planului calendaristic anual coordonat cu directorul-adjunct șiaprobat de directorul școlii;✓ organizează şi monitorizează activitatea elevilor în baza obiectivelor fiecărei lecţii;✓ studiază, valorifică posibilităţile individuale, psihologice, intelectuale ale elevilor,
stimulează dezvoltarea lor liberă, armonioasă;✓ participă la elaborarea îndrumărilor metodice, testelor de evaluare și tezelor,materialului didactic ilustrativ;✓ realizează o continuă monitorizare a progresului elevilor;✓ participă la elaborarea planului de activitate al comisiei metodice;✓ participă la organizarea și desfășurarea activităților extrașcolare: vernisaje, concursuride specialitate, vizite la muzee, galerii de artă, ateliere de creație, etc.

51

Elevul:✓ participă activ la procesul de formare a competențelor în cadrul lecțiilor;✓ se pregăteşte sistematic pentru ore, se mobilizează la îndeplinirea cu succes a unităților
de competențe propuse de profesor;✓ studiază bibliografia obligatorie şi opțională în vederea perfecţionării personale;✓ participă și realizează toate evaluările propuse;✓ confirmă cunoştinţe şi formarea competenţilor la disciplinele de profil.
Condiții favorabile pentru realizarea procesului de instruire la disciplinele profilului:Pentru eficientizarea și optimizarea instruiri în domeniul artelor plastice este necesar ca
procesul didactic să fie realizat în săli-ateliere de artă plastică. Atelierele de desen, pictură,compoziție trebuie să fie conectate la apeduct și canalizare. Reieșind din standardul
dimensional tradițional al spațiilor/ încăperilor școlare și făcând trimitere la normele igienosanitare ce prevăd de la 4,5 până la 5,0 m2 pentru un elev la orele de artă plastică, se propune
ca procesul instructiv-educativ la disciplinile practice (desen, pictură, compoziție) să serealizeze în grupe de 9-10 elevi. Insuficiența de ore pentru realizarea acestor măsuri igienosanitare poate fi suplinită din numărul de ore individuale (1 oră săptămânal pentru fiecare 4
elevi) prevăzute în planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal.

52

VIII. Bibliografie
1. Amarandei S., Lilea R., Pantilimon V., Educație plastică, clasa a VIII-a, Art Klett, 2020;
2. Bagnall U., Bagnall B., Picturi în ulei, Aquila 1993;
3. Bagnall U., Bagnall B. și Hille A., Tehnici de desen, Editura Aquila, Oradea, 1993.
4. Băran V., Neagu V., Vasilescu I., Educație Plastică. Mmanual pentru clasa a VIII-a,Corint, 2000;
5. Botez Crainic Adriana - Istoria Artelor, Ed. Didactica și Pedagocica, București, 1995
6. Botez-Crainic A. Istoria artelor plastice. Vol. I-IV. Bucureşti: R.A., 1998.
7. Brigalda-Barbas E. Evoluţia picturii de gen din Republica Moldova. Chişinău, 2002.
8. Calin S., Solomon O., Educație plastică. Manual pentru clasa a VIII-a, Litera, 2020;
9. Cioca V. Jocul de-a arta. Cluj-Napoca: Limes, 2007. 253 p.
10. Corneliu D., Constanța anilor 1980, Ex Ponto, Constanța, 2015;
11. Curriculum şcolar/ Ghid de implementare. Eucația plastică. Clasele V-VII/ MEEC;
CNC, 2019.
12. Di Carlo M., Dominici A., Strumenti e tehniche della comunicazione, Editura Arnoldo
Mondadori Scuola, Milano, 2003.
13. Di Carlo M., Dominici A., Dal Renascimento al XXI secole, Editura Arnoldo
Mondadori Scuola, Milano, 2003.
14. Dima V., Educație plastică, manual pentru clasa a VI-a, Teora, București, 1998.
15. Dorfles Gi., Dalla Costa C., Ragazzi M., Storia delle arti visuali, Editura Atlas, 2000.
16. Ellen J., Reid B., „Cadeaux”, Le Centre canadien du livre jeunesse
17. Filoteanu N., Marian D., Educație plastică, manual pentru clasa a VII-a, ALL
Educațional, București, 1999.
18. Ionescu G., Brăescu A., Educașie plastică, manual pentru clasa a VIII-a, editura
SIGMA, București, 1999.
19. Liuțcevici D., Rospisi po steclu, Ăksmo, 2007;
20. Marian D., Educație plastică. Manual pentru clasa a IX-a, Economica Preuniversitaria,
2004;
21. Marian D., Filoteanu N., Educație plastică. Manual pentru clasa a IX-a, Lice All, 2000;
22. Morel M., AbeCeDar. Cum să înțelegem arta de azi. Editions Peisaj, Cote Saint-Luc,
Quebec, Canada, 2013.
23. Morel M., Mocanu-Nosco R., Frumosu A., Educația plastică, manual pentru clasa a
VII-a, Știința, Chișinău, 2010.
24. Nanu A., Educație artistică. Manual pentru clasa a XI-a, CD Press, 2006;
25. Niculoiu A. Manual pentru clasele a IX-X, Istoria artelor și a arhitecturii, București
Grup editorial ART, 2007
26. Paul C. Culoare. Artă. Ambient. Sibiu, Meridiane, 1979. 224 p.
27. Pavel V. Educaţie plastică. Bucureşti: EDP, 1996. 84 p.
28. Pleşu A. Călătorie în lumea formelor. Bucureşti: Meridiane, 1974. 142 p
29. Popescu G. Psihologia creativităţii. Bucureşti, Fundaţiei Române de Mâine, 2004. 144p.
30. Popescu-Gogan P., Ecouri eminesciene în arta plastică, Meridiane;
31. Prut C. Fantasticul în arta populară românească. Bucureşti, Meridiane, 1972. 42 p.
32. Prut C. Dicţionar de artă modernă şi contemporană. Bucureşti, Univers Enciclopedic,
2002. 548 p.
33. Puică-Vasilache E., Ursu Z., Educația plastică, manual pentru clasa a V-a, Litera, 2020;53

34. Puică-Vasilache E., Ursu Z., Educație plastică, manual pentru clasele a V-VI-a, Litera,Chișinău, 2008.
35. Puică-Vasilache E., Ursu Z., Educație plastică, clasele a V-VI, ghid pentru profesori,
Litera, Chișinău 2008.
36. Robu M. Mocanu R. Expresii libere. Tehnici în dezvoltarea creativităţii. Chişinău:Editura, 2003. 28 p.
37. Stoica A., Mustață S., Evaluarea rezultatelor școlare, Ghid metodic, Editura Lumina,Chișinău, 2001.
38. Stoica E., Cârstea I., Grigore A., Educație plastică, manual pentru clasa a V-a,
Buzoești, Ars Libri, 2017.
39. Szunyoghy A., Școala de desen, Aquila Logistic;
40. Șușală I., Educație plastică, manual pentru clasa a X-a, Editura Aramis, București,2005.
41. Ursu Z., Puică-Vasilache E., Educația plastică, manual pentru clasa a VI-a, Litera, 2020;
42. Watt F., Artă și îndemnare, cartea micilor artiști, Enciclopedia RAO, București 2008.
43. Watt F., Artă și imaginație, cartea micilor artiști, Enciclopedia RAO, București
2008Dicționar de artă, Editura MERIDIANE, București, 1995.
44. Accademia de Bell Arti io Disegno e Dipingo, Alberto Peruzzo;
45. Arta contemporană din Moldova, Moskova, GALART, 2013;
46. Incursiuni în lumea artei, Aquila 1993;
47. Lumea artelor, enceclopedia pentru tineri, Larousse, Enceclopedia RAO, București,1999.
48. Manual Human Anatomy, anatomia pentru artiști plastici, Vinciana;
49. Manual Colecția Leonardo, Anatomia artistică, Vinciana;
50. Manual Colecția Leonardo, Bazele desenului vol. 1, Vinciana;
51. Manual Colecția Leonardo, Bazele desenului vol. 2, Vinciana;
52. Manual Colecția Leonardo, Bazele desenului vol. 3, Vinciana;
53. Manual Colecția Leonardo, Perspectiva și anatomia umbrelor, Vinciana;
54. Manual Colecția Leonardo, Nuduri, Vinciana;
55. Manual Colecția Leonardo, Peisaje, Vinciana;
56. Manual Colecția Leonardo, Peisaje arhitectonice, Vinciana;
57. Manual Colecția Leonardo, Caligrafia, Vinciana;
58. Manual Colecția Leonardo, The fundamentals of drawing, vol. 1, Vinciana;
59. Manual Colecția Leonardo, The fundamentals of drawing, vol. 3, Vinciana;
60. Mitologia, enciclopedia pentru copii „Micul erudit”, Biblion, Chișinău, 2009.
61. Miturile lumii, enciclopedia pentru copii „Micul erudit”, Biblion, Chișinău, 2009.
https://www.edituraarslibri.ro/manuale/educatie-plastica-v/manual.pdf
https://manuale.edu.ro/manuale/Clasa%20a%20VIIa/Educatie%20plastica/U0MgQ09SSU5UIExPR0lT/#p=21
https://manualedigitaleart.ro/biblioteca/art-edpl8
https://www.isjcta.ro/wp-content/uploads/2013/06/Educatie-plastica_clasa-a-X-a.pdf
https://www.edums.ro/invprimar/37_AVAB_CP_II_OMEN.pdf
https://www.facebook.com/museedulouvre/photos/pcb.10158439861959926/101584398529099
26/,
https://www.facebook.com/watch/live/?v=917629449001073&ref=notif&notif_id=1617955542
252863&notif_t=live_video

54http://cdpress.ro/pageflip/3049_bis/mobile/index.html#p=32
Perspectiva:
https://www.youtube.com/watch?v=vyeZbyEvZ28
https://www.youtube.com/watch?v=ZZuY55mqR_Q
https://www.youtube.com/watch?v=1lCSoPYtZl0
Portretul – propoții, construcție
https://www.youtube.com/watch?v=vYtpwGuRsyY
https://www.youtube.com/watch?v=7E42Mhqa1do
https://www.youtube.com/watch?v=Gkrloa-zr5s
https://www.youtube.com/watch?v=lJPDddAHUWA
https://www.youtube.com/watch?v=FF839wSN_rU
https://www.youtube.com/watch?v=uPWr8MZtIV4
https://www.youtube.com/watch?v=VUp3_GgSsxw
https://www.youtube.com/watch?v=cdSzAOgSuew
https://www.youtube.com/watch?v=wAOldLWIDSM
https://www.youtube.com/watch?v=JC2ZppKHCqU
https://www.youtube.com/watch?v=P9LOUHmPhS8
https://www.youtube.com/watch?v=w5s4Y9zNcnY
https://www.youtube.com/watch?v=S1tolmx11kQ
https://www.youtube.com/watch?v=KJwfOhqsoQ4
tehnici de artă acril:
https://www.youtube.com/watch?v=SIHdJZEHobI
https://www.youtube.com/watch?v=NYH7OFoYaGY
https://www.youtube.com/watch?v=v1gKViOMFHY
https://www.youtube.com/watch?v=fGL6aflqtOI
https://www.youtube.com/watch?v=q85ku4o4qBs
https://www.youtube.com/watch?v=KwITHjGtu8s
https://www.youtube.com/watch?v=2ELSX6a6t_Y
https://www.youtube.com/watch?v=_V4pJengwok

55