MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAARIA CURRICULARĂ: MATEMATICA ŞI ŞTIINŢE ALE NATURIIDOMENIUL: EDUCAŢIA PENTRU SĂNĂTATE ŞI VIAŢA DE CALITATECURRICULUM OPŢIONAL PENTRUDISCIPLINA

CHIMIA ŞI EXPLORAREA MEDIULUIclasele a X-a, a XI-a, a XII-a (PROFIL REAL ŞI UMANIST)Chişinau, 2015

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (proces verbal nr. 5 din 26 august2015)
Pus în aplicare prin ordinul Ministerului Educaţiei nr.874 din 08 septembrie 2015

AUTORI:Velişco Nadejda, doctor conferenţiar, Ministerul Educaţiei
Cherdivara Maia, profesor, grad didactic superior, LT „I. Vatamanu”, Străşeni
Mihailov Elena, profesor, grad didactic superior, LT „C. Sibirski”, Chişinău
Litvinova Tatiana, profesor, grad didactic superior, LT „T. Maiorescu”, Chişinău

Recenzenţi:Druţă Violeta, profesor, grad didactic superior, LT „M. Eminescu”, Chişinău
Gureu Vladlena, profesor, grad didactic I, LT „N. V. Gogol”, Chişinău

1

Cuprins
Preliminarii

3

I. Concepţa didactică a disciplinei

4

II. Competenţele specifice disciplinei „Chimia şi explorarea mediului”

4

III. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp

5

IV. Subcompetenţe, conţinuturi, activităţile de învăţare şi evaluare (recomandate)
4.1 Clasa a X-a6

4.2 Clasa a XI-a

10

4.3 Clasa a XII-a

14

V. Sugestii metodologice18

VI. Bibliografie

20

2Preliminării
”Nu predăm o materie oarecare pentru a produce mici biblioteci vii înacea materie, ci pentru a-l face pe elev să gîndească el însuşi(...),să ia
parte la procesul de creare a cunoştinţelor.”
J. Bruner
Omul şi mediul sînt entităţi inseparabile, legate genetic prin dependenţă şi influenţă reciprocă.
Raportul om/mediu oscilează între beneficiile ce le acordă progresul tehnico-ştiinţific şi consecinţele
incompetenţei ecologice a realizatorilor/utilizatorilor acestor beneficii. Acest raport nu se supune
legităţilor matematice şi la creşterea ponderii factorului ecologic va duce la distrugerea tuturorrelaţiilor existente, punînd sub semnul întrebării însăşi existenţa umană. Din acest motiv, rolul
primordial al instruirii contemporane constă în formarea competenţelor ecologice, iar Chimia ca
disciplină de studiu, crează o gamă largă de oportunităţi pentru aceasta.
Rezolvarea problemelor este un element tradiţional al teoriei şi practicii instruirii la chimie, cu uncaracter de integrare interdisciplinară atît pe dimensiunea ariei curriculare „Matematica şi ştiinţe alenaturii”: chimie-biologie-fizică-matematică-geografie, cît şi pe dimensiunile cross-curriculare:chimie-medicină, alimentaţie, producere, orientare profesională, etc.
Utilizarea problemelor cu caracter integrat şi abordarea lor axiologică contribuie la:a) elucidarea practic a tuturor rapoartelor ecologice posibile în baza suportului teoretic al cursul debază a disciplinei Chimia: chimia şi mediul, ecologia umană, ecologia locuinţei, chimia şi sănătatea,
inclusiv şi ecologia sufletului (în cazul problemelor ce solicită răspunsul la nivel de atitudini);b) funcţionalitatea cunoştinţelor academice la Chimie pentru caracterizarea calitativă şi cantitativă aproceselor de depistare, identificare şi soluţionare a problemelor de mediu; le conferă caracter
aplicativ, activ, viabil, stimulînd interesul elevilor faţă de disciplina Chimie şi motivîndu-i sprestudiu independent şi învăţare continuă;c) formarea conştiinţei ecologice, avînd un potenţial valoros atît pe domeniul cognitiv şi formativ, cîtşi pe cel afectiv şi atitudinal.
Tematica discipinei opţionale„Chimia şi explorarea mediului”:• reflectă una din problemele principale ale omenirii necesitatea stringentă de protejare a mediului şisănătăţii umane;• rezultă din conştientizarea necesităţii instruirii raportate la mediu care are ca scop integrarea
problemelor mediului în sistemul disciplinelor şcolare;• este axată pe valorificarea legăturilor intra-, inter- şi transdisciplinare (chimie, biologie, fizică,geografie, ecologie, economie) şi vizează formarea competenţelor la nivel inter-, trans- şi crosscurricular;• reliefează aspectului chimic al proceselor şi transformărilor ce decurg în mediu şi în organism;.
• asigură formarea de priceperi şi deprinderi necesare pentru depistarea/ explicarea/ soluţionarea
anumitor probleme vitale (reale sau simulate) prin intermediul abordărilor axiologice a problemelorde chimie.
Competenţele de rezolvare/elaborare a problemelor de chimie şi cele de evaluare/reflecţie arezultatelor obţinute sînt fundamentate de:• o corelare perfectă a cunoştinţelor teoretice şi a deprinderilor de aplicare a lor;
• o cunoaştere a relaţiilor matematice/fizice/lingvistice necesare calculării valorii unor mărimi
solicitate;• o manipulare excelentă cu bagajul de cunoştinţe teoretice acumulate, pentru aplicarea lor cu
discernămînt în „n” cazuri diferite de cele rezolvate anterior.
Formarea competenţelor respective necesită o abordare sistemică şi sistematică a tipurilor deprobleme, diferenţiate după conţinutul chimic vizat; o diversificare a formelor şi a situaţiilor
contextuale, în care problemele sînt incluse în procesul de instruire: ca elemente pentru evocarea
unei situaţii sau ca părţi componente ale sarcinilor complexe, ce permit modelarea/simularea unei
situaţii concrete/reale; o totalizare motivaţională a procesului de rezolvare prin validarea şi estimarea
personală a rezultatului obţinut.

3

I. Concepţia didactică a disciplinei
Statutul disciplinei în planul de învăţămînt
Disciplina „Chimia şi explorarea mediului”:
 este o subordonată a disciplinei Chimia, care conform planului-cadru de învăţămînt, este odisciplină din aria curriculară „Matematică şi ştiinţe”, obligatorie pentru învăţămîntul liceal
la profilurile real, umanistic, arte şi sport;
 are statut de disciplină opţională ca parte componentă a Curriculumului la decizia şcolii;
 prezintă un curs de instruire integrată prin abordarea axiologică a problemelor de chimie.
Suportul informaţional al disciplinei opţionale este structurat conform Curriculum-ului Naţionalla disciplina „Chimia” şi poate fi aplicat atît integral pe toată treapta liceală, cît şi selectiv (la oanumită clasă).
Particularităţile specifice predării-învăţării disciplinei opţionale
 Crearea algoritmilor flexibili, percepuţi la nivel acţional, avînd accentul nu pe
consecutivitatea operaţiilor, ci a raţionamentelor logice. Se realizează prin abordarea
sistemică a problemelor, exersarea aceluiaşi algoritm în condiţii diferite (probleme cu
transformări consecutive, cu elemente de comparaţie, de inversare, etc.).
 Stimularea permanentă a atenţiei şi memoriei. Rezolvarea problemelor-surpriză (propunerea
consecutivă a problemelor aparent similare, dar cu un chimism diferit), problemelor cu
surplus sau insuficienţă de date, probleme cu erori programate, etc. Ca suport sînt eficiente
tabelele de reper, modelarea grafică sau imaginară a sitiaţiilor descrise, asocierea problemei
cu situaţii cotidiene reale.
Stimularea continuă a motivaţiei învăţării prin: conţinuturi captivante, formative; plasareaconţinutului problemei într-un joc imitativ (probleme de producţie, cercetare, aplicare) sau
combinarea ei cu experimentul chimic, utilizarea problemelor cu caracter divergent, cu soluţii
nu doar cantitative ci şi cu caracter de constatare, apreciere, prognozare. Stimulareaoricărui progres realizat de elev prin menţionare, apreciere (întroducerea în grupul
consultanţilor, lista Aşilor, înscrieri Bravo în agendă, menţionarea în faţa colegilor,etc).Stimularea potenţialului creativ prin: alcătuirea problemelor noi începînd cu derivareaprin analogie, prin reformularea nestandardă a unei probleme-tip, prin mărirea gradului dedivergenţă a problemei-tip, prin rezolvarea problemelor cu grad sporit de dificultate, prinparticiparea la concursuri, etc.

II. Competenţele specifice disciplinei „Chimia şi explorarea mediului”
derivă din competenţele specifice disciplinei „Chimia” şi includ:
1. Competenţa de a formula şi a rezolva probleme de mediu pe baza relaţionării cunoştinţelor
fundamentale din diferite domenii (chimie, biologie, fizică, matematică, geografie).
2. Competenţa de a aplica tehnici de selectare, reprezentare şi comunicare a informaţiei
referitoare la procesele chimice cu impact asupra mediului şi sănătăţii personale.
3. Competenţa de a explora/investiga realitatea lumii înconjurătoare prin cercetarea
problemelor specifice relaţiilor om-mediu la nivel de depistare/identificare/soluţionare.
4. Competenţa de a manifesta atitudini motivante şi responsabile referitoare la procesele chimice cu
impact asupra mediului şi sănătăţii.

4

III. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
3.1. Clasa a X-a
Теmа

Nr.
1.
2.
3.
4.

5.
6.

Întroducere
Metode generale de cunoaştere/cercetare a mediului
Legile/teoriile fundamentale ale chimiei şi procesele din mediu
Problemele de chimie - un instrument eficient pentru depistarea/
estimarea/ soluţionarea problemelor de mediu (cu reflecţii asupra
rezultatelor obţinute la nivel de atitudini sau decizii personale)
Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu
caracter aplicativ/formativ
Evaluarea disciplinei opţionale

Nr. ore(recomandate)
2
4
9
11

7
1
Total : 34 ore

3.2. Clasa a XI-a
Теmа

Nr.

Nr. ore(recomandate)21.

Întroducere

2.

Metode generale de cunoaştere/cercetare a compuşilor organici

7

3.

Substanţele organice în raport cu efectul lor asupraorganismului/mediului (cu reflecţii asupra rezultatelor obţinute la
nivel de atitudini / decizii personale)
Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu caracter
aplicativ/formativ
Evaluarea disciplinei opţionale

17

4.
5.

7
1
Total : 34 ore

3.3. Clasa a XII-a
Nr.
1.
2.

3.
4.
5.

Теmа
Întroducere
Substanţele organice în raport cu efectul lor asupraorganismului/mediului (cu reflecţii asupra rezultatelor obţinute la
nivel de atitudini / decizii personale)
Reflectarea proceselor chimice în mediu
Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu
caracter aplicativ/formativ
Evaluarea disciplinei opţionale

Nr. ore(recomandate)
1
9

18
5
1
Total: 34 ore

5IV. Subcompetenţe, conţinuturi, activităţile de învăţare şi evaluare (recomandate)
4.1 CLASA a X-a
Теmа

Nr.

Nr. ore(recomandate)21.

Întroducere

2.

Metode generale de cunoaştere/cercetare a mediului

43.

Legile/teoriile fundamentale ale chimiei şi procesele din mediu

94.

Problemele de chimie - ca instrument pentru depistarea/ estimarea/ soluţionarea problemelor de mediu

11(cu reflecţii asupra rezultatelor obţinute la nivel de atitudini sau decizii personale)
5.

Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu caracter aplicativ/formativ

7

6.

Evaluarea disciplinei opţionale

1
Total : 34 ore

Subcompetenţe
Eleva /elevul va fi capabilă/capabil:
1. Întroducere (2 ore)Să explice noţiunile: mediu, agent depoluare, deşeuri, problemă de mediu.
Să exemplifice: problemele de mediu
de nivel local, republican, global;
metodele de soluţionare a problemelor demediu.
Să argumenteze necesitatea stringentă
de depistate/ identificate/ soluţionate aproblemelor de mediu.
Să estimeze aportul personal posibil însoluţionarea problemelor de mediu.

Conţinuturi

Activităţi de învăţare-evaluare recomandate• Familiarizarea cu conţinutul disciplineiopţionale.
• Specificarea conceptelor: mediu, agent depoluare, deşeuri, problemă de mediu.
• Aspectul chimic al proceselor din mediu: lanivel/aspect calitativ şi cantitativ.
• Necesitatea stringentă de depistare/ identificare/soluţionare a problemelor de mediu.

Exerciţii: Analiza conţinutului disciplinei opţionale.
Formularea frazelor argumentate cu implicarea noţiunilor
respective (utilizînd prepoziţiile deoarece, pentru că).
Prezentarea aspectului chimic al diferitor procese dinmediu prin ecuaţii chimice.
Activitate creativă (individual sau în grup):
Descrierea unei probleme de mediu specifice localităţii
date în raport cu aportul personal posibil în soluţionarea ei.

2. Metode generale de cunoaştere/cercetare a mediului (4 ore)Să explice noţiunile: limita de detecţie, • Metodele generale de cunoaştere/ cercetare a
mediului: observarea, descrierea, compararea,
limita maximal admisibilă (LMA).
măsurarea, prognozarea, documentarea,Să utilizeze noţiunile: cantitate deexperimentul, analiza, sinteza, evaluarea.
substanţă, masă molară, volumul molar,• Modelarea proceselor din mediu prin mijloacele/numărul lui Avogadro, densitate,modelele specifice chimiei:
densitate relativă, formulă moleculară şi
formule chimice, corelaţii şi ecuaţii chimice,de structură
terminologie chimică etc.
în diferite contexte raportate la situaţii
• Mărimile fizice utilizate pentru caracterizarea
problematizate.
mediului (sol, apă, atmosferă).
Să aplice metodele de cunoaştere/
cercetare pe modele familiare din mediul. • Limita de detecţie, limita maximal admisibilă adiferitor componenţi ai mediului.
Să elaboreze: scheme sumative de• Metode şi procedee matematice necesare pentru
corelare a mărimilor fizice utilizate
rezolvarea problemelor de mediu.
pentru caracterizarea mediului (sol, apă,• Metode de prezentare a informaţiilor referitoare
atmosferă); algoritmi de prezentare a
informaţiilor referitoare la problemele de la problemele de mediu şi soluţionarea lor.
• Analiza şi evaluarea rezultatelor obţinute prinmediu şi soluţionarea lor.
formularea concluziilor argumentate.
Să estimeze importanţa analizei şievaluării rezultatelor obţinute.
3. Legile/teoriile fundamentale ale chimiei şi procesele din mediu (9 ore)• Să aplice: a) noţiunile element chimic,• Reflectarea legilor/teoriilor fundamentale ale
compoziţia substanţei, structurachimiei în diferite sisteme/procese din mediu:
substanţei, ecuaţie chimică, ecuaţie
- legea constanţei compoziţiei substanţei - suport
termochimică, proporţie, algoritm;
pentru utilizarea formulelor chimiceb) legile/teoriile fundamentale ale(caracteristică calitativă şi cantitativă);chimiei la rezolvarea diferitor probleme- legea conservării masei suport pentru
contextuale cu aspect ecologic, deutilizarea ecuaţiilor chimice (instrument calitativ
producere sau antreprenorial.
şi cantitativ);
Să coreleze în funcţie de rolul biologic: - legea conservării masei integrată cu legea
clasificarea elementelor chimice şiconservării energiei – suport pentru utilizarearăspîndirea lor în natură; compoziţia
ecuaţiilor termochimice;
substanţei cu structura chimică şi- legea lui Avogadro suport pentru
proprietăţile ei.
caracteristicile cantitative ale substanţelor gazoase
7

Exerciţii: Prezentarea unei substanţe uzuale/din mediu
conform algoritmului: denumire trivială/sistematică –formulă chimică – domeniul de utilizare – proprietatea ce
determină utilizarea ei – influenţa asupra sănătăţii/mediului- concluzii.
Formularea frazelor argumentate cu implicarea noţiunilor
respective (utilizînd prepoziţiile deoarece, pentru că).
Depistarea/specificarea/corectarea carenţelor/erorilor în
formulele/ecuaţiile chimice/schemele/expresiile propuse.
Rezolvarea problemelor: Elaborarea lanţurilor logice: a)mărimea fizică ce caracterizează starea mediului în raportcu conţinutul substanţei; b) o problemă de mediu în raportcu conţinutul substanţei ce le generează.
Activitate creativă (individual sau în grup):
Elaborarea algoritmilor de prezentare a informaţiilor
referitoare la problemele de mediu şi soluţionarea lor.
Prezentarea informaţiilor despre influenţa diferitor
substanţe asupra mediului/organismului în dependenţă deconţinutul lor (lanţuri logice, scheme, desene etc.)
Exerciţii:Prezentarea în funcţie de rolul biologic: a) a clasificării
elementelor chimice corelate cu răspîndiriea lor în natură;b) a compoziţiei substanţelor în corelare cu structurachimică şi proprietăţile lor; c) diferitor substanţe uzuale
prin corelarea compoziţiei chimice/FM↔domeniu deutilizare↔ răspîndirea în mediu (prezentare PPT, schemă
sau diagramă).
Completarea, utilizînd noţiunile/legile/teoriile vizate, afrazelor sau lanţurilor logice cu text lacunar.
Alcătuirea expresiilor de tip A/F, utilizînd noţiunile/legile/teoriile vizate.
Rezolvarea problemelor: Rezolvarea problemelor

(V↔ N ↔ ν ↔ m);aplicativ/formative conform parametrilor propuşi (în bazaSă deducă acţiunea posibilă alegea
Periodicităţii,structura
atomului,structura
corelaţiilor m/V↔ ν ↔Q la nivel de corelare/ comparare).
substanţelor asupra organismului/• Elaborarea lanţurilor logice ce vizează sisteme/procese
mediului în dependenţă de compoziţia şi substanţei – suport pentruînţelegerea/argumentarea/prognozarea
din mediu, pornind de la o informaţie-cheie: a) acţiunea
structura lor chimică; de poziţia în SP şi
proprietăţilor substanţei, utilizării şi răspîndirii ei fiziologică, denumirea elementului, Z, Ar, Nprotoni, etc;
de particularităţile structurii atomilor aîn mediu.
b) influenţa asupra mediului, LMA, V, N, ν, m substanţei;elementelor constituente.
• Schimbul de substanţe/energie dintre organismc) formulă chimică, tipul legăturii chimice, tipul reţelei
Să rezolve probleme aplicativ/
şi
mediu
prin
prismalegilorconservării
masei
şi
cristaline, proprietăţi, utilizare, rolul biologic (H2O, CO2,
formative în baza legilor/teoriilor
CO, C2H5OH, C6H12O6);
fundamentale ale chimiei prin raportarea energiei.
• Fenomenul periodicităţii reflectat în natură,d) ecuaţia chimică/termochimică, procesul din mediu,
lor la sănătate/ mediu.
societate,înviaţa
cotidiană.
importanţa lui.
Să argumenteze că: a) procesele vitale• Răspîndirea elementelor chimice în mediu.
Activitate creativă (individual sau în grup):
din mediu sînt rezultate ale
Elementele
biogeneşi
importanţa
lor.
Noţiuni• Exemplificarea: a) proceselor vitale ca rezultat altransformărilor substanţelor şi a energiei;
despre substituţia reciprocă a elementelor chimice transformărilor substanţei şi a energiei;b) legile/teoriile fundamentale ale
in sistemele biologice.
b) reflectării fenomenului periodicităţii reflectat în natură,chimiei sînt reflectate în sistemele/
societate, în viaţa cotidiană.
procesele din mediu.
4. Problemele de chimie - un instrument eficient pentru depistarea/estimarea/soluţionarea problemelor de mediu(cu reflecţii asupra rezultatelor obţinute la nivel de atitudini sau decizii personale)(11 ore)• Mediul – un sistem unitar, complex şi dinamic de Exerciţii: Depistarea erorilor/ carenţelor în modelele
Să aplice noţiunile: partea de masă asubstanţe, amestecuri, soluţii.
soluţiei, partea de masă a substanţei
de rezolvări propuse.
• Mărimile fizice ce caracterizează substanţele,pure/ impurităţilor, partea de masă/ deElaborarea schemelor/algoritmilor generali desoluţiileşiamestecurile(solide,gazoase).
volum a unui component în amestec,
rezolvare. Analiza şi estimarea schemelor elaborate.
• Corelaţiile cantitative ale proceselor chimice înlimita de detecţie, limita maximal
Rezolvarea problemelor:
aspect ecologic/de producere/antreprenorial:
admisibilă, reacţii consecutive laRezolvarea problemelor aplicativ-formative conforma) la interacţiunea substanţelor/soluţiilor;
rezolvarea problemelor de mediu.
parametrilor propuşi prin diferite metode.
b) în cazurile de exces/insuficienţă a unei
Să elaboreze un set de reguli/cerinţe
Compararea diferitor tipuri de probleme şi a metodelor
pentru rezolvarea problemei de chimie/de substanţe/soluţii;de rezolvare a lor (la nivel de chimism şi aparatc) a transformărilor consecutive sau red-ox.
mediu: la nivel acţional, de prezentare amatematic, valoare cognitivă/formativă).
• Corelaţiile dintre ω(sol.)↔C(sol.)↔ρ(sol.)↔
rezolvării, de elaborare a concluziilor
Estimarea rezultatelor calitative şi cantitative aV(sol.)↔m(sol.)↔m(sub) pentru:
argumentate.
problemelor cu conţinut practic, în dependenţă dea) prepararea corectă a soluţiilor utilizate înSă rezolve probleme cu conţinut
domeniul vizat (ecologic, economic, de sănătate, etc.).
aplicativ axat pe proprietăţile, obţinerea, medicină, agricultură, viaţa cotidiană, etc.
Vizualizarea esenţei unei probleme de chimie prinb) estimarea influenţei unor soluţii asupraacţiunea fiziologică/ecologică asemne convenţionale (desene, scheme).
mediului/sănătăţii prin compararea datelor obţinutecompuşilor anorganici.
Alcătuirea unei probleme în baza unui desen/ a unei
cu limita maximal admisibilă;Să estimeze rezultatele calitative şischeme.
8cantitative a problemelor cu conţinut
c) asigurarea condiţiilor de realizare a proceselor cu
Activitate creativă (individual sau în grup):
practic, în dependenţă de domeniul vizat importanţă practică/vitală/industrială/ecologică.
Exemplificarea comparativă a utilizării ecuaţiei
(ecologic, economic, de sănătate, etc.);• Corelaţiile dintre compoziţia calitativă amatematice, a sistemelor de ecuaţii în rezolvarea
rolul şi importanţa aparatului matematicamestecului ↔proprietăţile componenţilor ↔ ω/ a
problemelor de matematică şi chimie.
pentru soluţionarea problemelor defiecărui componenţ/a impurităţilor pentru:
Prezentarea comparativă a diferitor metode dechimie/mediu.
a) estimarea influenţei acestui amestec asupra
rezolvare a unei probleme de un tip anumit.
Să formuleze opinii, judecăţi originale, sănătăţii/mediului; b) determinarea posibilităţii deExtinderea/derivarea părţii interogative a problemeisoluţii personale referitoare la procesul de utilizare a componenţilor amestecului dat;prin formularea întrebărilor suplimentare (de către elev/
depistare/estimare/soluţionarec) stabilirea gradului de corespundere a amestecului profesor).
problemelor de mediu.
anumitor cerinţe;Elaborarea unui eseu cu descrierea unei situaţii realeSă manifeste interes cognitiv şi atitudini d) determinarea cantităţii necesare pentru realizarea
sau modelate ce poate fi derivată într-o problemă decreative în activităţile de învăţare- unui anumit proces, obţinerea unei anumite cantităţi chimie şi invers.
de produs, etc.
evaluare.
5. Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu caracter aplicativ/formativ (7 ore)
• Etapele principale de elaborare a problemelor cu
Să selecteze din diferite surse
Exerciţii: Exemplificarea corelaţiilor propuse:conţinut
aplicativ/
formativ.
informaţiile relevante ce pot servi caa) substanţa ↔ proprietatea relevantă ↔ domeniul desuport pentru modelarea unei situaţii
utilizare ↔ un parametru numeric concret axat pe•
Surseleinformaţionale
necesarepentruelaborarea
contextuale problematizate.
utilizarea substanţei; b) substanţa ↔ acţiunea fiziologică
problemelor cu conţinut aplicativ/ formativ.
↔ o mărime cantitativă a substanţei ↔ decizia privind
Să alcătuiască probleme cu conţinut
efectul asupra organismului; c) sursa de poluare aaplicativ/ formativ (conform principiilor• Principii de derivare a problemelor-tip în probleme mediului ↔ poluantul ↔ limita maximal admisibilă ↔
analogiei şi extinderii).
cu caracter aplicativ/formativ (principiul analogiei şi o concluzie personală.
Să elaboreze: probleme aplicative cu
extinderii).
Rezolvarea problemelor / Activitate creativă:încadrarea conţinutului chimic la oAlcătuirea problemelor: a) după model (prin analogie)
situaţie practică şi invers (proiect);b) prin derivarea problemelor-tip (prin extindere).
algoritmul de evaluare a unui proiect.
Elaborarea problemelor aplicative cu încadrarea
Să prezinte proiectul conformconţinutului chimic la o situaţie practică şi invers.
algoritmului elaborat.
Prezentarea proiectului conform unui algoritm deSă estimeze activitatea personală în
evaluare elaborat.
procesul de realizare/ prezentare aproiectului.
6. Evaluarea cursului opţional (1 oră)• Evaluarea disciplinei opţionale şi a activităţii
Să aprecieze: a) importanţa disciplinei
Specificarea competenţelor formate.
personale.
opţionale; b) gradul de realizare a disciplinei
Exemplificarea domeniilor de aplicare a• Formularea opiniilor şi a concluziilor.
opţionale; c) activitatea personală.
competenţelor formate.
Să formuleze opinii şi concluzii personale.
94.2 CLASA a XI-a
Теmа

Nr.
1.
2.
3.
4.
5.

Întroducere
Metode generale de cunoaştere/cercetare a compuşilor organici
Substanţele organice în raport cu efectul lor asupra organismului/mediului(cu reflecţii asupra rezultatelor obţinute la nivel de atitudini sau decizii personale)
Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu caracter aplicativ/formativ
Evaluarea disciplinei opţionale

Notă: subcompetenţele, conţinuturile şi activităţile notate cu un asterix

Subcompetenţe
Eleva /elevul va fi capabilă/capabil:
1. Întroducere (2 ore)Să explice noţiunile: a) compus organic
natural, artificial, sintetic, biodegradabil;b) analiza chimică, sinteză organică.
Să compare influenţa asupra mediului
substanţelor organici naturali (biodegradabili)şi cei artificiali (artificiali/sintetici).
Să exemplifice problemele de mediu
generate de utilizarea compuşilor organici (denivel local, republican, global) şi metodele desoluţionare a problemelor de mediu.
Să argumenteze necesitatea stabilirii
compoziţiei substanţelor organice pentrusoluţionarea problemelor de mediu.

Nr. ore(recomandate)
2
7
17
7
1
Total : 34 orede transferat pentru profilul umanist de la Tema 3, clasa a XI-a la Tema 2, clasa a XII-a.

Conţinuturi

Activităţi de învăţare-evaluare recomandate• Familiarizarea cu conţinutul disciplineiopţionale.
• Specificarea conceptelor: compus organic
natural, artificial, sintetic, biodegradabil; analiza
chimică, sinteza organică.
• Compuşii organici – constituenţi principali ai:a) resurselor naturale; b) mediului;c) organismului.
• Compuşi organici în medicină, agricultură,construcţii, în viaţa cotidiană.
• Aspectul chimic (calitativ şi cantitativ) al
problemelor de mediu, rezultate dinobţinerea/utilizarea/prelucrarea substanţelor
organice.
• Depistarea/identificarea/soluţionarea
problemelor de mediu generate de substanţele
organice.

Exerciţii:Analiza conţinutului disciplinei opţionale.
Formularea frazelor argumentate cu implicareanoţiunilor respective (utilizînd prepoziţiile deoarece,pentru că).
Specificarea compuşilor organici ce intră în
compoziţia resurselor naturale, organismului uman.
Exemplificarea în paralel a substanţelor organice şianorganice utilizate în medicină; agricultură;construcţii; în alimentaţie.
Activitate creativă (individual sau în grup):
Elaborarea unei scheme sumative de corelare a
problemelor de mediu rezultate din obţinerea/
utilizarea /prelucrarea substanţelor organice.
Prezentarea unei substanţe organice „încontradictoriu”: compus necesar/agent de poluare,efect benefic/ efect toxic.

102. Metode generale de cunoaştere/cercetare a compuşilor organici (7 ore)Să aplice: a) noţiunile formula moleculară,formula de structură, formula brută, formula
generala, omolog, izomer, compoziţia
substanţei, structura substanţei în diferite
contexte raportate la situaţii problematizate;b) legile/teoriile fundamentale ale chimiei
pentru înţelegerea/explicarea/ prognozarea
proprietăţilor/obţinerii substanţelor organice.
Să rezolve probleme aplicativ/formative înbaza Teoriei structurii chimice, principiilor
nomenclaturii sistematice şi clasificării
compuşilor organici prin raportarea lor lasănătate/mediu.
Să argumenteze că: a) procesele vitale dinmediu sînt rezultate ale transformărilor
substanţei la nivel de compoziţie şi structură;b) influenţa substanţei asupra sănătăţii/mediului şi proprietăţile ei sînt determinate decompoziţie şi structură;c) legile/teoriile fundamentale ale chimiei sîntreflectate în sistemele/procesele din mediu.
Să aplice diferite metode/ procedeematematice pentru determinarea formulelormoleculare după parametrii propuşi.
Să formuleze completări cu conţinut
aplicativ la probleme-tip şi invers.
Să elaboreze probleme cu conţinut aplicativ
raportat la determinarea compoziţiei
substanţelor organice cu utilizări
practice/răspîndite în mediu.

• Mediu – un sistem variat şi complex decompuşi organici. Diversitatea lumii organice carezultat a relaţiilor de omologie şi izomerie.
• Problematica reproducerii/perfecţionării
compuşilor organici din mediu legate de
determinarea:a) compoziţiei – ca suport pentru deducerea/
utilizarea formulelor chimice;b) structurii – ca suport pentru deducerea
proprietăţilor şi a metodelor de obţinere;c) denumirilor – ca suport pentru identificarea
substanţei şi specificarea structurii ei chimice.
• Teoria structurii chimice – suport pentru:
înţelegerea/explicarea/ prognozarea
proprietăţilor/obţinerii substanţelor organice.
• Metode generale de cercetare a compoziţiei şi
structurii substanţelor organice: chimice, fizice şi
fizico-chimice.
• Metode de deducere a compoziţiei chimice a
substanţelor organice cu utilizări practice/rădpîndite în mediu după:a) părţile de masă a elementelor constituente;b) produşii arderii (ν, m, V);c) clasa/formula generală de compuşi organici.
• Metodele şi procedeele matematice aplicate
determinarea compoziţiei substanţelor organice.
• Corelaţiile dintre compoziţia substanţelor,structura, proprietăţile, utilizarea lor şi influenţa
asupra organismului/mediului.

11

Exerciţii:Alcătuirea formulelor de structură/a denumirilor
sistematice a compuşilor organici: a) cu o anumită
compoziţie; b) a izomerilor/omologilor posibili la oanumită compoziţie.
Compararea corelaţiilor de omologie şi izomerie.
Corelarea formulelor de structură desfăşurate şi
semidesfăşurate cu denumirile sistematice şi invers.
Depistarea/ specificarea/ corectarea carenţelor/erorilor în formulele moleculare/ de structură/denumirile sistematice propuse.
Prezentarea etimologiei denumirilor triviale a unor
compuşi organici cu utilizare practică, a istoriculuiobţinerii lor.
Elaborarea lanţurilor logice, pornind de la oinformaţie-cheie: formulă generală, formulă
moleculară, formulă de structură, denumirea
sistematică.
Rezolvarea problemelor:
Rezolvarea problemelor de determinare a formulei
moleculare conform parametrilor propuşi (prindiferite metode).
Compararea diferitor metode de rezolvare a
problemelor.
Activitate creativă (individual sau în grup):
Prezentarea informaţiei ce vizează utilizarea
substanţei organice (determinate în urma rezolvării
problemei) sau influenţa ei asupra mediului/organismului (prin lanţuri logice, scheme, desene,
PPT, completări a problemelor-tip, etc.)

3. Substanţele organice în raport cu efectul lor asupra organismului/mediului(cu reflecţii asupra rezultatelor obţinute la nivel de atitudini sau decizii personale) (17 ore)• Să explice noţiunile: materie primă, sursă/• Hidrocarburile saturate ca parte componentă aemisie tehnogenă, agent de poluare, freoni,
resurserol naturale.
biocombustibil, anestezic, fitohormon,• Metanul. Sursele naturale şi tehnogene. Influenţa
feromoni, pesticide, aditivi alimentari.
duală al metanului asupra biosferei: sursă de• Să exemplifice: sursele posibile de poluare a carbon pentru bacteriile anaerobe şi agent demediului cu compuşi de natură organică;poluare a atmosferei. Utilizarea: ca sursă deacţiunea alcoolilor, fenolilor, *aldehidelor,
energie, în biotehnologie (biocombustibil), în*acizilor, *esterilor asupra organismului.
procesele de neutralizare a unor poluanţi din• Să specifice regulile de securitate în cazul
emisiile tehnogene (oxizi de azot, sulf, etc); ca
utilizării aparatajului pe bază de gaze naturale materie primă chimică. Regulile de utilizare.
şi produse petroliere.
• Alcanii superiori. Răspîndirea în natură, rolul• Să aplice: a) calculele termochimice pentru biologic, importanţa industrială.
compararea/ estimarea diferitor tipuri de• Problemele ecologice/de securitate legate decombustibil;
utilizarea alcanilor în calitate de combustibil.
b) calculele în baza ecuaţiilor chimice:• Hidrocarburile nesaturate. Etilena, propilena,- pentru compararea/estimarea proceselor de acetilena: influenţa asupra organismuluiardere a diferitor compuşi organici din punct(anestezice); importanţa industrială (materiide vedere ecologic (raportul V(O2) laprime). Etilena ca fitohormon.
V(CO2);• Hidrocarburile aromatice ca materie primă
- cu determinarea ω /C pentru prepararea
pentru obţinerea pesticidelor. Acţiunea biologică.
corectă a soluţiilor utilizate în medicină,Noţiune de agricultură biologică.
agricultură, viaţa cotidiană sau pentru• Halogenoderivaţii hidrocarburilor. Acţiunea
compararea cu limita maximal admisibilă;fiziologică. Utilizarea în calitate de solvenţi,- pentru determinarea V(sol.)/ m(sol.) ce seagenţi frigorifici, anestezici, materii prime în
cere pentru a obţine sau a neutraliza o altăsinteze organice. Freoni – agenţi de poluare a
substanţă sau soluţie uzuală;mediului.
- pentru estimarea compoziţiei unui amestec, • Compuşii hidroxilici (alcooli, fenoli).
a purităţii compusului organic, a conţinutului Răspîndirea în natură, acţiunea fiziologică.
de impurităţi.
Utilizarea în industria alimentară, farmaceutică,• Să rezolve probleme cu conţinut aplicativ în cosmetică, chimică, în medicină, tehnică, etc.
baza proprietăţilor, obţinerii, acţiunii
Fenolul: surse de poluare cu fenol, metode defiziologice/ ecologice a compuşilor organici
neutralizare.
vizaţi.
• *Compuşii carbonilici. Răspîndirea în natură,12

Exerciţii / Rezolvarea problemelor:
Rezolvarea problemelor-tip.
Depistarea erorilor/ carenţelor în modelele derezolvări propuse.
Elaborarea schemelor/ algoritmilor generali derezolvare.
Analiza şi estimarea schemelor elaborate.
Rezolvarea problemelor aplicativ/ formativ
conform parametrilor propuşi prin diferite metode.
Compararea diferitor metode de rezolvare a
problemelor(la nivel de chimism, aparat matematic,
valoare cognitiv/formativă).
Estimarea rezultatelor cantitative şi calitative a
problemelor cu conţinut practic, în dependenţă dedomeniul vizat (ecologic, economic, de sănătate,etc.).
Vizualizarea esenţei unei probleme de chimie prinsemne convenţionale (desene, scheme).
Alcătuirea unei probleme în baza unui desen
problematizat sau a unei scheme.
Activitate creativă (individual sau în grup):
Exemplificarea comparativă a utilizării sistemelorde ecuaţii în rezolvarea problemelor de matematică
şi chimie.
Extinderea/derivarea părţii interogative a
problemei prin formularea întrebărilor suplimentare(de către elev/ profesor).
Modelarea unei situaţii ce poate fi derivată într-o
problemă de chimie şi invers.
Elaborarea unui mini-eseu la una din teme:a) Etanolul - o toxină socială;b) Peelingul chimic - pro şi contra.

acţiunea biologică/fiziologică. Noţiunea dec) Localitate cu aer de munte sau cu un munte deferomon. Utilizarea în medicină, parfumerie/gunoi?
cosmetologie, pielărie, în sinteze organice, etc.
d) Două descoperiri cu cel mai mare impact asupra• *Transformarea în organism a alcoolului etilic în mediului/ omenirii (Thomas Midgley Jr., benzina
aldehidă acetică şi consecinţele acestei cu plumb şi freonii).
transformări.
• *Acizii carboxilici şi esterii. Răspîndirea înnatură. Acţiunea fiziologică. Utilizarea.
• Noţiunea de aditivi alimentari. Importanţa
marcajului de pe etichetele produselor alimentare.
4. Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu caracter aplicativ/formativ (7 ore)
• Etapele principale de elaborare a problemelor cu Exerciţii: Exemplificarea corelaţiilor propuse:Să selecteze din diferite surse informaţiile
conţinut aplicativ/ formativ.
relevante ce pot servi ca suport pentrua) substanţa organică ↔ o proprietate relevantă ↔
modelarea unei situaţii contextuale
domeniul concret de utilizare ↔ un parametru• Sursele informaţionale necesare pentru
problematizate.
numeric concret axat pe utilizarea substanţei;elaborarea problemelor cu conţinut aplicativ/b) substanţa organică ↔ acţiunea fiziologică ↔
Să alcătuiască probleme cu conţinut
formativ.
o mărime cantitativă a substanţei ↔ decizia privind
aplicativ/ formativ (conform principiilor
efectul asupra organismului; c) sursa de poluare aanalogiei şi extinderii).
•
Principii
dederivareaproblemelor–tipînmediului ↔ poluantul ↔ limita maximal admisibilă
Să elaboreze: probleme aplicative cu
probleme cu caracter aplicativ/formativ (principiul ↔o metodă de depistare calitativă/ cantitativă aîncadrarea conţinutului chimic la o situaţie
analogiei şi extinderii).
acestei substanţe în mediu↔o concluzie.
practică şi invers (proiect); algoritmul deRezolvarea problemelor / Activitate creativă:evaluare a unui proiect.
Alcătuirea problemelor:Să prezinte proiectul conform algoritmuluia) după model (principiul analogiei); b) prinelaborat.
derivarea problemelor-tip (principiul extinderii).
Să estimeze activitatea personală în
Elaborarea problemelor aplicative cu încadrarea
procesul de realizare/ prezentare aconţinutului chimic la o situaţie practică şi invers.
proiectului.
Prezentarea proiectului conform unui algoritm deevaluare elaborat (conţinut, metode de rezolvare,relevanţă, originalitate, etc.)
5. Evaluarea disciplinei opţionale (1 oră)• Evaluarea disciplinei opţionale şi a activităţii
Să aprecieze: a) importanţa disciplinei
Specificarea competenţelor formate.
opţionale; b) gradul de realizare a disciplinei personale.
Exemplificarea domeniilor de aplicare a• Formularea opiniilor şi a concluziilor.
opţionale; c) activitatea personală.
competenţelor formate.
Să formuleze opinii şi concluzii personale.
Să analizeze rezultatele calitative şi
cantitative ale problemelor cu conţinut
practic, în dependenţă de domeniul vizat(ecologic, economic, de sănătate, etc.).
Să estimeze importanţa analizei rezultatelorobţinute (în aspect personal, acţional,
decizional, atitudinal).
Să formuleze opinii, judecăţi originale,soluţii personale referitoare la situaţia vizată.

13

4.3. Clasa a XII-a
Теmа

Nr.
1.
2.
3.
4.
5.

Nr. ore(recomandate)19Întroducere
Substanţele organice în raport cu efectul lor asupra organismului/mediului(cu reflecţii asupra rezultatelor obţinute la nivel de atitudini / decizii personale)
Reflectarea proceselor chimice în mediu
Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu caracter aplicativ/formativ
Evaluarea disciplinei opţionale

18
5
1
Total : 34 oreNotă: subcompetenţele, conţinuturile şi activităţile notate cu două asterixuri sînt prevăzute doar pentru profilul real.

Subcompetenţe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare- evaluare recomandate• Familiarizarea cu conţinutul disciplineiopţionale.
• Compuşi organici cu importanţă vitală şi cu
importanţă industrială.
• Compuşii organici – constituenţi principali
ai organismului.
• Compuşii chimici – substanţe indispensabile
activităţii cotidiene.

Exerciţii: Analiza conţinutului disciplineiopţionale.
Specificarea compuşilor organici ce intră în
compoziţia organismului uman.
Exemplificarea în paralel a substanţelor organice şianorganice utilizate în medicină; agricultură;construcţii; în alimentaţie.
Activitate creativă (individual sau în grup):
Prezentarea CV-ului unei substanţe organice cu
importanţă vitală/ industrială.

Eleva /elevul va fi capabilă/capabil:

1. Întroducere (1 oră)Să argumenteze necesitatea studierii compuşilor
organici cu importanţă vitală şi industrială dinpunct de vedere economic, social, ecologic.
Să elaboreze obiective pentru proiectarea
activităţii personale.

2. Substanţele organice în raport cu efectul lor asupra organismului/mediului(cu reflecţii asupra rezultatelor obţinute la nivel de atitudini/decizii personale) (9 ore)
• Organismul uman – alimentele – sănătatea.
Să explice: a) noţiunile: grăsimi alimentare,• Compoziţia alimentelor în raport cu
nealimentare/ tehnice, cu efect curativ, valoare
energetică, alcool alimentar, tehnic, denaturat; b) compoziţia organismului uman.
• Principiile unei alimentaţii sănătoase.
principiile generale ale alimentaţiei sănătoase.
Cultura alimentară. Afecţiuni legate deSă exemplifice acţiunea substanţelor organice
dereglarea metabolismului. Obezitatea.
cu importanţă vitală asupra organismului; aAnorexia.
substanţelor cu importanţă industrială asupra• Grăsimile. Grăsimi alimentare,mediului.
nealimentare/ tehnice, cu efect curativ.
14

Exerciţii: Prezentarea comparativă a substanţelor cu
importanţă vitală conform algoritmului: compoziţa
chimică → răspîndirea în natură → proprietăţile
uzuale → importanţa vitală/ industrială →transformările în organism/ natură/ industrie.
Compararea după diferiţi parametri (pe exemple
concrete): grăsimile alimentare şi nealimentare;hidraţii de carbon buni şi cei răi; polimerii naturali şiSă argumenteze: a) importanţa grăsimilor,
hidraţilor de carbon, proteinelor pentru
organismul uman; b) principiile unei alimentaţii
sănătoase în raport cu concluziile referitoare la
problemele de sănătate posibile.
Să estimeze valoarea produşilor obţinuţi laprelucrarea chimică a grăsimilor/hidraţilor decarbon în raport cu acţiunea lor asupraorganismului şi mediului.
Să utilizeze informaţiile de pe etichetă pentru:a) o alegere conştientă a produsului calitativ(alimentar, nealimentar, textil) şi a ambalajuluicorespunzător;b) determinarea tipului ambalajului pentru
asigurarea colectării selective a deşeurilor.
Să aplice:a) calculele termochimice pentru compararea/
estimarea valorii energetice a diferitor compuşi
cu importanţă vitală;b) calculele în baza ecuaţiilor chimice pentru
estimarea calităţii unui produs sau deducerea
influenţei lui posibile asupra organismului sau
mediului.
Să analizeze rezultatele calitative şi cantitative
ale problemelor cu conţinut practic, îndependenţă de domeniul vizat (ecologic,
economic, de sănătate, etc.).

Funcţiile biologice ale grăsimilor (energetică
şi de protecţie).
• Hidraţii de carbon. Rolul biologic. Hidraţi
de carbon buni şi răi.
• Proteinele – ca parte componentă aalimentaţiei. Rolul biologic.
• Transformările chimice ale alimentelor ce
au loc în organism/ în procesul de preparare.
• Compuşii organici cu importanţă vitală camaterie primă în industrie.
• Săpunurile şi detergenţii în aspect
ecologic.
• Hidraţii de carbon ca materie primă deobţinere a alcoolului etilic. Alcool alimentar,
tehnic, denaturat.
• Hîrtia. Aspectele ecologice legate deproducere şi utilizare.
• Fibrele naturale: vegetale şi animale.
Fibrele chimice. Avantajele şi dezavantajele
utilizării lor în aspect ecologic, estetic,
economic.
• Etichetarea produselor şi ambalajelor.
Cerinţe generale pentru etichetare. Menţiuni
obligatorii.

3. Reflectarea proceselor chimice în mediu (18 ore)
• Mediul ca sistem complex de proceseSă explice noţiunile: ciclul vital, impact
chimice.
antropogen, gaze de eşapament, emisii• Influenţa factorilor externi asupra proceselor
industriale, ploi acide, efectul de seră,din organism/mediu: temperatură, presiune,
monitorizarea ecologico-analitic.
concentraţie, catalizator/ferment/fitohormon,
Să exemplifice: influenţa factorilor externi
mediul reacţiei (pH).
asupra proceselor din organism/mediu;
15

sintetici; fibrele naturale şi chimice; transformările
hidraţilor de carbon în organism în raport cu obţinerealor în natură (aspect chimic şi energetic).
Corelarea metodelor de obţinere a etanolului cu
diferite domenii de utililizare cu argumentare.
Argumentarea importanţei: unui regim alimentar
diversificat şi raţional; diferitor tipuri de fermentare/oxidare a glucozei.
Rezolvarea problemelor: Compararea valorii
energetice a compuşilor cu importanţă vitală prindiferite metode (calcule după ecuaţiile termochimice
sau utilizînd datele din sursele informaţionale).
Estimarea rezultatelor cantitative şi calitative a
problemelor cu conţinut practic, în dependenţă dedomeniul vizat (ecologic, economic, de sănătate).
Activitate creativă (individual sau în grup):
Exemplificarea corelaţiei: organism → efort fizic
sporit → acid lactic → dureri musculare → concluzii.
Elaborarea unui mini-eseu: „În caz dacă mă refuz degrăsimi/ hidraţi de carbon/ proteine…”; „Cultura
alimentară”.
Dezbateri: „Zahărul şi înlocuitorii zahărului: pro şi
contra”.
Prezentarea unui meniu elaborat în baza calculării
valorii energetice a produselor alimentare incluse, acompoziţiei acestora şi a compatibilităţii lor.
Studiul de caz: Analiza marcajelor de pe diferite
produse / ambalaje şi formularea concluziilor.
Exerciţii:Determinarea condiţiilor optime pentru realizarea
diferitor procese.
**Explicarea deplasării echilibrului chimic însistemele cu importanţă vitală şi industrială subacţiunea diferitor factori.

**principiul lui Le Châtelier în sistemele cu
importanţă vitală şi industrială.
Să caracterizeze procesele chimice: ce decurg
în mod natural; ce reprezintă urmări ale
impactului antropogen; ce sînt realizate pentru
monitorizarea mediului; ce contribuie larestabilirea echilibrului ecologic.
**Să prognozeze: a) posibilitatea realizării
diferitor procese din mediu în dependenţă devaloarea pH-ului/PS-ului;b) posibilitatea deplasării echilibrului chimic însistemele din mediu la acţiunea factorilor externi.
Să aplice calculele în baza ecuaţiilor chimice:- pentru compararea/estimarea proceselorchimice din mediu din punct de vedere ecologic
raportul V(O2) consumat la V(CO2) eliminat şi
invers;- pentru estimarea efectului unui compus asupra
mediului/sănătăţii prin compararea cu limita
maximal admisibilă a mărimilor calculate:ν/ m/ V substanţei; **ω /C / a unui component
din mediu;**m/ C a ionilor din apa naturală/reziduală;- pentru determinarea ν/ m/ V substanţei;V(sol.)/ m(sol.)/**C (sol.) necesare pentruobţinerea sau neutralizarea altei substanţe sausoluţii cu impact asupra mediului;- **pentru determinarea efectului unei soluţii
asupra sănătăţii/mediului prin calcularea valorii
pH-ului;-**pentru caracterizarea proceselor tehnologice şiestimarea eficienţei acestora prin determinarea
calităţii/cantităţii materiei prime/ produsului şi arandamentului acestora.

•**Echilibrul chimic ca factor de stabilitate al
mediului. Principiul lui Le Châtelier aplicat în
sistemele cu importanţă vitală şi industrială.
• Procesele chimice din mediu ce decurg în
mod natural. Fotosinteza şi oxidarea ca
procese ce asigură funcţionarea ciclului vital.
• Procesele chimice ce reprezintă urmări ale
impactului antropogen asupra mediului.
Arderea ca sursă de energie şi sursă de gaze
cu efecte de poluare. Condiţiile necesare
pentru asigurarea unei arderi complete.
Măsuri de prevenire a formării monoxiduluide carbon.
• Agenţii de poluare din gazele de eşapament.
Emisiile industriale. Acţiunea lor asuprasănătăţii/ mediului. Ploile acide. Efectul deseră.
• Reacţiile chimice ce sînt realizate pentru
monitorizarea mediului (controlul ecologicoanalitic calitativ şi cantitativ).
• Metode de diminuare a efectelor negative
ale proceselor chimice asupra mediului:
perfecţionarea proceselor tehnologice;captarea/ neutralizarea chimică a gazelor
nocive; diversificarea tipurilor de
combustibil, etc.
• Reacţiile chimice ce contribuie larestabilirea echilibrului ecologic:- neutralizarea ca modalitate de determinare aconţinutului cantitativ al componenţilor cu
caracter acid/bazic şi de eliminare a lor din
mediu;- reacţiile de schimb ionic ca metode dedepistare calitativă şi cantitativă/de eliminarea ionilor din mediu;
16

Descrierea argumentată a situaţiei conform
algoritmului: a) combustibil – ardere – oxizi acizi –agenţi de poluare – protecţia mediului;b) ardere – monoxid de carbon – acţiune fiziologică
– tehnica securităţii;c) produs necesar – materie primă – proces chimic –proces tehnologic – probleme de mediu posibile –monitorizare – soluţionare.
Compararea diferitor procese: fotosinteza şioxidarea; oxidarea şi arderea; arderea completă şi
incompletă; procese naturale şi industriale.
Prezentarea sistematizată (în formă de tabel/schemă) a diferitor procese ce decurg în mediu.
Rezolvarea problemelor:
Rezolvarea problemelor aplicativ/ formativ
conform parametrilor propuşi prin diferite metode.
Compararea diferitor metode de rezolvare a
problemelor (la nivel de chimism, aparat matematic,
valoare cognitiv/formativă).
Estimarea rezultatelor cantitative şi calitative a
problemelor cu conţinut practic, în dependenţă dedomeniul vizat (ecologic, economic, de sănătate).
Vizualizarea esenţei unei probleme de chimie prinsemne convenţionale (desene, scheme).
Alcătuirea unei probleme în baza unui desen
problematizat sau a unei scheme.
Activitate creativă (individual sau în grup):
Compararea avantajelor şi dezavantajelor unei
producere chimice concrete/ a unui anumit produs
chimic/ a unui anumit tip de combustibil/ a unuianumit tip de transport.
Elaborarea unui şir de cerinţe cu caracter ecologic
referitor la amplasarea unei întreprinderi în
localitatea dată.

- **reacţiile de oxido-reducere ca metodă deSă argumenteze necesitatea utilizării
**Corelaţia dintre randamentul unui proces chimic,
neutralizarechimică
acomponenţilor
nocivitehnologiilor moderne de producere şi derentabilitatea lui şi modalităţile de mărire adin gazele de eşapament/ emisiile industriale. randamentului.
combatere a efectelor nocive şi importanţa
• Elemente şi principii ale dreptului
monitorizării continue a stării mediului.
Extinderea/derivarea problematicii unei situaţii
Să estimeze importanţa cunoaşterii şi respectării internaţional al mediului.
reale/ modelate în aspect ecologic.
elementelor si principiilor dreptului internaţional
Modelarea unei situaţii de mediu ce poate fi
al mediului.
derivată într-o problemă de chimie şi invers.
4. Tehnici şi metode eficiente pentru elaborarea problemelor cu caracter aplicativ/formativ (5 ore)
• Etapele principale de elaborare aSă selecteze din diferite surse informaţiile
Exerciţii: Exemplificarea corelaţiilor propuse:
relevante ce pot servi ca suport pentru modelarea problemelor cu conţinut aplicativ/ formativ.
a) substanţa ↔o proprietate relevantă ↔ domeniul
unei situaţii contextuale problematizate.
concret de utilizare ↔ un parametru numeric concret• Sursele informaţionale necesare pentru
axat pe utilizarea substanţei;Să alcătuiască probleme cu conţinut aplicativ/
elaborarea
problemelorcuconţinut
aplicativ/b) substanţa ↔ acţiunea fiziologică ↔ o mărime
formativ (conform principiilor analogiei şiformativ.
cantitativă a substanţei ↔ decizia privind efectul
extinderii).
asupra organismului;Să elaboreze: probleme aplicative cu încadrareac) sursa de poluare a mediului ↔ poluantul ↔ limitaconţinutului chimic la o situaţie practică şi invers • Principii de derivare a problemelor – tip în
problemecu
caracteraplicativ/formativ
maximal admisibilă ↔ o metodă de depistare(proiect); algoritmul de evaluare a unui proiect.
(principiul analogiei şi extinderii).
calitativă/ cantitativă în mediu ↔ o concluzie.
Să prezinte proiectul conform algoritmului
Rezolvarea problemelor / Activitate creativă:elaborat.
Alcătuirea problemelor:Să estimeze activitatea personală în procesul dea)după model (principiul analogiei); b) prinrealizare/ prezentare a proiectului.
derivarea problemelor-tip (principiul extinderii).
Elaborarea problemelor aplicative cu încadrareaconţinutului chimic la o situaţie practică şi invers.
Prezentarea proiectului conform unui algoritm deevaluare elaborat (conţinut, metode de rezolvare,relevanţă, originalitate, etc.)
5. Evaluarea disciplinei opţionale (1 oră)• Evaluarea disciplinei opţionale şi aSă aprecieze: a) importanţa disciplinei
Specificarea competenţelor formate.
activităţii personale.
opţionale; b) gradul de realizare a cursului; c)
Exemplificarea domeniilor de aplicare a• Formularea opiniilor şi a concluziilor.
activitatea personală.
competenţelor formate.
Să formuleze opinii şi concluzii personale.

17

V. Sugestii metodologice
Sarcina strategiei didactice pentru orice disciplină, inclusiv şi pentru disciplina opţională
„Chimia şi explorarea mediului”, constă în asigurarea realizării procesului de instruire pe toate celetrei componente:a) informaţională – transferul informaţiei, primirea/receptarea ei, acumularea, transformarea,păstrarea şi utilizarea informaţiei (constituie conţinutul instruirii);b) psihologică – formarea şi dezvoltarea personalităţii umane;c) cibernetică – dirijarea activităţii cognitive a elevilor.
Ponderea fiecărei componente este o mărime subordonată relaţiei ”societate – individ”, fapt ce înconsecinţă determină specificul strategiilor didactice utilizate.
Din punct de vedere strategic, disciplina opţională „Chimia şi explorarea mediului” este concepută
ca un „curs de instruire integrată prin abordarea axiologică a problemelor de chimie”, bazat pe
relevarea şi valorificarea legăturilor intra-, inter- şi transcurriculare şi formarea unui sistem de valori.
Fiecare unitate de conţinut este corelată cu activitatea cotidiană, ceea ce facilitează utilizarea
strategiilor didactice bazate pe cercetare, descoperire, problematizare, realizate prin studiu teoreticsau experimental. În acelaşi timp, cercetînd elementele lumii înconjurătoare la nivel de macrosistem,
elevul/eleva trebuie sa le raporteze la esenţa fenomenelor, proceselor, structurii substanţelor la
nivelul moleculelor, atomilor, ionilor, adică la un microsistem, şi invers, să extrapoleze legităţile şi
specificurile microsistemelor la legităţi generale ce reglamentează funcţionarea/dezvoltarea
macrosistemelor existente. Aceste procese implică operaţii de gîndire/logică/raţionament de nivel
superior, de aceea în acest caz sînt eficiente strategiile bazate pe analogii, modelări. La etapeleiniţiale (conţinuturi, noţiuni, legităţi noi) caracterizate prin capacităţi şi deprinderi neconturate
definitiv, se recomandă strategii algoritmice, care în dependenţă de situaţie (particularităţile de vîrstă
ale elevilor, nivelul lor de activitate, capacităţile şi deprinderile achiziţionate) pot deriva în strategii
semialgoritmice sau euristice. Este important ca toate activităţile proiectate/realizate să posede
caracter aplicativ, raportat la mediul şi experienţa de viaţă a elevilor, la profilul clasei, la necesităţile
elevului, avînd ca finalitate formarea competenţelor necesare pentru integrarea în societatea
contemporană la nivel social, profesional, personal şi asigurarea sănătăţii şi calităţii vieţii.
Pentru asigurarea eficienţei şi obţinerea unui rezultat scontat, este necesară o abordare sistemică şi
sistematică nu doar a tipurilor de probleme, dar şi a formelor şi situaţiilor contextuale în care ele sîntincluse: ca elemente pentru evocarea unei situaţii-problemă sau ca părţi componente ale unei sarcini
complexe ce vizează modelarea/simularea unei probleme de mediu; cu solicitarea uneisoluţii/răspuns nu doar la nivel de valoare numerică, dar şi la nivel de aprecieri şi decizii personale.
În contextul celor abordate, pentru elaborarea problemelor-suport pentru acest curs opţional este
necesar de respectat următoarele cerinţe metodologice:• condiţiile problemelor şi soluţiile lor trebuie să poarte un caracter relevant;• informaţia propusă trebuie să fie în conexiune strînsă cu aspectele/situaţiile reale din mediu şi
din activitatea cotidiană;• problemele propuse nu trebuie să depăşească posibilităţile/capacităţile elevilor la nivelul
cognitiv şi acţional;• problemele propuse trebuie să posede caracter interdisciplinar şi transdisciplinar;• să fie predestinate proceselor de explicare, aplicare, aprofundare şi evaluare a cunoştinţelor şi
celor de formare/dezvoltare/perfecţionare a competenţelor.
Domeniile ce pot fi abordate:
Ecologia produceriilor, ecologia explorării resurselor naturale, ecologia umană, ecologia locuinţei,chimia şi sănătatea, chimia şi calitatea vieţii, conştiinţa ecologică, ecologia sufletului (tangenţial prinextrapolarea sarcinilor la nivel de atitudini).
Sugestii privind conţinutul problemelorÎn procesul de proiectare/elaborare a problemelor este necesar de ţinut cont că Competenţa
elevului include nu numai componente cognitive si operaţional – tehnice, dar şi motivaţionale, etice,sociale şi comportamentale, specifice pentru fiecare elev în parte, de aceea este foarte important
aspectul psihologic al demersurilor educaţionale.
18

 Conţinutul problemelor poate fi axat pe caracteristica chimică a subiectelor naturale, pe
elucidarea esenţei funcţionării sistemelor naturale şi reglarea lor, pe sursele de poluare şi tipurile lor,pe măsurile de protecţie a mediului şi lichidarea consecinţelor poluării, pe atitudinea personală faţăde anumite fapte/date/acţiuni, contribuind la înţelegerea misiunii şi promovarea chimiei în societate.
Exemplul nr.1:
Pentru dezinfectarea apei potabile cu volumul de un litru se consumă 0,002 mg de clor. Calculează
volumul de clor (c. n.) ce se utlizează zilnic la staţia de epurare, dacă timp de o oră oraşul consumă
200 t de apă.
a) Cum crezi, ce metodă de dezinfectare a apei este mai inofensivă, cu clor sau cu ozon? De ce?
b) Argumentează de ce este necesară o monitorizare continuă a calităţii apei?
 Conţinutul problemelor poate servi ca instrument de depistare a situaţiilor ecologice (chimismul
bazat pe reacţiile de recunoaştere a unor compuşi, calcularea concentraţiilor şi compararea valorilorobţinute cu limitele admisibile, etc.); de prevenire şi de soluţionare prin modelarea diferitor situaţii
legate de producerea chimică, de utilizarea alternativă a altor surse, procese, compararea lor,utilizarea deşeurilor, etc.
Exemplul nr.2:
Analiza de laborator a depistat că o mostră de lapte cu volumul de 1l conţine 0,04 g de plumb (înformă de ioni). Argumentează, prin calcule, dacă acest produs poate fi admis pentru
comercializare, norma maximal admisibilă pentru Pb 2+ fiind de 2,4·10-7 mol/l?
a) Ce influenţa au ionii de plumb asupra organismului?
b) Specifică cum ionii de plumb pot nimeri în mediu?
 Conţinutul problemelor poate servi ca instrument de orientare profesională şi de evaluare acompetenţelor respective (conţinut axat pe domenii specifice de activitate: farmaceutică, medicină,tehnologie, agricultură, economie etc.).
Exemplul nr.3:
În caz de angină, în calitate de antiseptic se recomandă clătituri a gîtului cu soluţii dehidrogenocarbonat de sodiu. Cîte proceduri pot fi făcute utilizînd un pachet de sodă alimentară cu
masa de 500 g, dacă pentru o clătire este necesară o linguriţă de sodă alimentară ce conţine 0,05
mol de substanţă?
a) Ce remedii naturiste de tratare a anginei mai cunoşti?
b) Ce substanţe mai pot fi utilizate în acest scop?
Exemplul nr.4:
La examenul de calificare se cere de pregătit o soluţie fiziologică (soluţie de NaCl de 0,85%). Unul
din candidaţi a pregătit soluţia, dizolvînd 10 g de clorură de sodiu în 280 ml de apă. Cum crezi,
acest candidat va susţine proba dată sau nu? De ce?
a) Se poate oare de utilizat sarea alimentară pentru prepararea soluţiei fiziologice? De ce?
b) Cît de raţională va fi procurarea soluţiei fiziologice pentru tratarea gîtului inflamat?
 Conţinutul problemelor legat de substanţele şi procesele vitale poate fi utilizat ca argument depromovare a unui mod sănătos de viaţă (problemă – proiect).
Exemplul nr.5:
Timp de 24 de ore un om inspiră aproximativ 25 kg de oxigen. La fiecare 100 km un automobil
consumă în mediu cîte 1825 kg de oxigen. Cîte zile un om ar putea respira cu oxigenul economisit
în cazul deplasării pe jos, timp de o lună, un an? (distanţa orentativă -2 km; datele despre consumulde oxigen pentru 1km- din surse informaţionale).
Exemplul nr.6:
Utilizînd datele statictice din Internet (cîte persoane sînt fumători, cîte ţigări se fumează în mediu pezi, precum şi volumul de bioxid de carbon eliminat):a) calculează ce volum de bioxid de carbon este eliminat de fumători timp de o zi.
b) ce beneficii ar avea omenirea dacă nu s-ar fuma măcar o zi?
c) Ţinînd cont că fiecare ţară deţine o anumită cotă pentru emiterea în atmosferă a gazelor cu efectde seră şi orice depăşire se penalizează în medie cu 40 euro pentru fiecare tonă, calculează ce sumăpoate fi economisită în acest caz.
19

VI. Bibliografie
1. Chimie. Curriculum pentru învăţămîntul liceal. Ch.: Editura ”Știința”, 2010
2. Standarde de învăţare eficienţă. Ch.: Liceym. 2012.
3. BONTAŞ, I., Pedagogie. Bucureşti: ALL. 1994.
4. CRISTEA, S., Dicţionar de pedagogie. Bucureşti: Litera Internaţional, Chişinău. 2000.
5. VELIŞCO, N., MIHAILOV, E., CHERDIVARA, M., LITVINOVA, T. ş. a. Chima. Ghid de
implementare a curriculumului modernizat pentru treapta liceală, Ch., Editura Cartier, 2011.
6. VELIŞCO, N., MIHAILOV, E., CHERDIVARA, M., GODOROJA, R. ş. a. Programa la chimie
pentru examenele de bacalaureat, 2013, www aee.edu.md.
7. VELIŞCO, N., MIHAILOV, E., CHERDIVARA, M., LITVINOVA, T., DRUŢĂ, V.
Chimie. Examene de bacalaureat. Exerciţii. Probleme. Teste. Ch., Editura Arc, 20148. КУДРИЦКАЯ, С., Методика обучения химии. Ch.:ARC. 2007.
9. FĂTU, S., Metodica predării chimiei în liceu. Bucureşti: Corint. 1998.
10. FĂTU, S., JUNGA, I. Învăţarea eficientă a conceptelor fundamentale de chimie. Bucureşti:Corint. 1997.
11. Predarea interactivă centrată pe elev.Ghid metodologic pentru formarea cadrelor didacticedin învăţămîntul preuniversitar. Ch.: Ştiinţa. 2007.
12. CARTALEANU, T., COSOVAN, O., GORAŞ-POSTICĂ, V. Formarea de competenţe prinstrategii didactice interactive. Ch.: CE Pro Didactica. 2008.
13. Calitatea învăţămîntului la chimie: Realităţi şi perspective. Conf.şt-metodică, Ed.1-a,16 mai
2014. Ch..: CEP USM, 2014.-175p.
14. ISAC, V., DRAGALINA, V. Probleme de chimie cu modele de rezolvări. Ch.: Lumina. 1992
15. Elemente transdisciplinare în predare. Ghid metodologic pentru formarea cadrelor didacticedin învăţămîntul preuniversitar. Ch.: Ştiinţa, 2007.
16. DINU, D., SANDU, V. Deşeurile şi mediu. Ghid ecologic şcolar. CARE. Braşov, 2006
17. http://aee.edu.md
18. http://www.moiro.by/
19. http://him.1september.ru

20