UVOD
Ljudska i dječja prava su univerzalna. Države imaju obavezu informirati
i podučavati javnost o ljudskim pravima, provoditi ih i poštovati. Ulogameđunarodnih organizacija je potaknuti države da odgovore na svoje obveze
u vezi s primjenom osnovnih ljudskih prava u praksi.
Konvencija UN-a o Pravima djeteta je najratificiraniji sporazum o ljudskim
pravima u povijesti. Zajedno sa još dva neobavezna Protokola, Konvencijasadrži sveobuhvatnu listu zakonski obvezujućih međunarodnih standarda
za promociju i zaštitu dječjih prava.
Osnaživanje djece u cilju njihovog educiranja o svojim pravima kao i da bi
se osiguralo da im pravda uvijek bude dostupna, ostaje jedan od ključnih
prioriteta slovenske vanjske politike. Ono također ostaje na listi zadataka
slovenskog predsjedavanja Vijećem Europe tijekom 2009 godine.
Edukacija o ljudskim pravima kao vid pripreme mladih da postanu
informirani, aktivni i odgovorni građani je također jedan od glavnih ciljeva
politike obrazovanja pri Vijeću Europe.
Varšavska Deklaracija i Plan Akcije usvojeni na trećem Samitu Vijeća
Europe u 2005 g, pozivaju na uvođenje sveobuhvatne edukacije o ljudskim
pravima i promicanje međukulturalnog dijaloga. Time se Vijeću Europe
povjerava zadatak da poboljša profesionalno napredovanje onih nastavnika
i ljudi zaduženih za obuku koji su uključeni u edukaciju o demokratskom
građanstvu, ljudskim pravima i međukulturalnom razumijevanju; sanaglaskom na paneuropskoj suradnji u cilju očuvanja ‘’dimenzije ljudskih
prava u izgradnji Europe’’.
U godini 60-e obljetnice postojanja Vijeća Europe, čiji su temeljni ciljevi ostali
promicanje ljudskih prava, demokracije i zakona - Slovenija je u sklopu svog
predsjedavanja Vijećem nastavila promicanje prava djece.

1

Ova se obljetnica podudara sa UN-ovom međunarodnom godinom Edukacijeo ljudskim pravima (2009), i dvadesetom obljetnicom Konvencije o pravima
djeteta. Ovo je jedinstvena prilika za zajedničko djelovanje međunarodnih
organizacija koje teže promicanju istih vrijednosti, posebno u oblasti dječjih
prava. Ne smijemo zaboraviti da između nastojanja i realnog svijeta postoji
jaz kao i između 155 milijuna djece koja žive na prostoru koji pokriva
Vijeće Europe. Treba se učiniti više kako bi se osiguralo poštivanje dječjih
prava, i uključenje same djece u proces osnaživanja putem obrazovanja, koji
podrazumijeva edukaciju o njihovim vlastitim pravima.
Među brojnim drugim aktivnostima proteklih godina, slovenski su stručnjaci
i osmislili, pokrenuli i vodili pilot projekt edukacije o ljudskim pravima za
oko 66’000 djece u brojnim zemljama, za vrijeme predsjedavanja Slovenije
OSCE-om, u 2005. godini.
Nastavno sredstvo, ‘’Naša prava’’, prevedeno je na sedamnaest jezika ikoristi se u različitim društvima, od Irske do Azerbejdžana. Vrednovanje
ovog pilot-projekta pokazalo je da je znatno pomogao podizanju svijesti opodučavanju i učenju o ljudskim i dječjim pravima. Pokazalo se da je tako
u svim zemljama koje su sudjelovale u pilot-projektu. Neki partneri iz isteoblasti, zainteresirani su za dalju primjenu‚’’Naših prava’’ na grupe od čitavih
generacija djece od 10 do 12 godina. Zbog očekivanog skorog predsjedavanja
Slovenije Vijećem Europe u 2009, Slovenija je odlučila podržati ih, jer, mirazumijemo edukaciju mladih o ljudskim pravima kao važno ulaganje ubuduće društvo.
Vjerujemo da bi mladi trebali biti prvi koje se treba podučiti univerzalnimljudskim pravima koja obogaćuju razumijevanje različitosti među društvima,pa tako i religijske, nacionalne, kulturalne, aspekte i one nacionalnihmanjina. Istovremeno je potrebno promovirati među-kulturalno i međureligijsko poštivanje. Proces učenja o ljudskim pravima i poštivanju drugih
trebao bi nas osposobiti za izgradnju društva koje će cijeniti tolerantnost i
poštovanje.

2Nastavni materijal u projektu ‘’Naša prava’’ sastoji se od skupine kartica
na kojima se nalazi jednostavan tekst o dječjim pravima i albuma u koji
djeca mogu skupljati kartice. Na početku projekta, kada nastava tek počinje,svakom se učeniku daje prazan album. Zatim se u svakoj lekciji objašnjava
jedna kartica. Na kraju će učenici zadržati albume sa karticama koje su
skupili. Ovo je jednostavno nastavno sredstvo koje se može koristiti kao
dopuna postojećim metodama i sredstvima, ili kao inovativni pristup uokviru ili izvan školskog plana i programa.
Ovaj informativni letak je namijenjen nastavnicima. Ovdje se mogu naći
i savjeti kako se postaviti prema problemima navedenim na karticama i
popis mogućih tehnika rada. Omišljen je tako da pomogne nastavnicima darasprave (objasne) teme i potaknu odgovarajuće aktivnosti. Dajući značaj
poštivanju osnovnih ljudskih prava svakog djeteta i odraslog čovjeka, ovaj
će vam materijal omogućiti da pronađete vlastiti stil podučavanja koji vam
najviše odgovara.
Ovaj letak također sadrži službene tekstove Konvencije o pravima djeteta na
vašem vlastitom jeziku. Ipak, kako je edukacija o ljudskim pravima ozbiljna ivažna stvar, ovaj nastavni materijal ne može obuhvatiti sve relevantne teme inačine za podučavanje o istima. Predlažemo da pomnije istražite ovu temu.
Podučavanje o ljudskim i dječjim pravima nije samo vaša obaveza; to je izadovoljstvo, jer time doprinosimo zdravom razvoju mladih generacija. Mi
smatramo da se educiranje o ljudskim pravima može shvatiti kao zajednički
poduhvat u kojem zajedničko zalaganje predstavlja ulaganje u budućegrađane – a današnju djecu. Iskreno se nadamo da uživate biti dijelom ovog
projekta.

3

METODOLOGIJA
MOGU�E TEHNIKE GRUPNOG RADADISKUSIJA
Diskusije su dobar na�in da u�itelj i u�enik otkriju kakve stavove imaju poodre�enim pitanjima. To je jako važno u obrazovanju o ljudskim pravima jer,uz poznavanje �injenica, u�enici trebaju samostalno istraživati i analizirati
pitanja. Novine, posteri i studije slu�aja korisno su sredstvo za poticanje
diskusije. Zapo�nite postavljaju�i pitanje „što misliš o ...?”.
GRUPE „ZUJANJA”
To je korisna metoda ako iz cjelogrupne diskusije ne proizlaze ideje. Zamoliteu�enike da diskutiraju o temi u parovima minutu ili dvije, a zatim da podijele
svoje ideje s ostatkom grupe. Uskoro �ete doživjeti atmosferu u kojoj sve„zuji” od razgovora a i u�enici �e „zujati” od ideja.
RAD U MALIM GRUPAMARad u malim grupama razlikuje se od rada u cijeloj grupi. To je metoda koja
poti�e svakoga da sudjeluje i pomaže razvoju suradnje u timskom radu.
Veli�ina male grupe ovisit �e o prakti�nim stvarima poput koliko sveukupno
ima u�enika i koliko je prostora. Mala grupa može se sastojati od 2 ili 3u�enika ali najbolje funkcionira sa 6-8. Rad u malim grupama može trajati
petnaest minuta, jedan sat ili jedan dan ovisno o datom zadatku.
Re�i u�enicima da jednostavno „raspravljaju na temu” rijetko daje rezultate.
Kakvagod da je tema, bitno je da je zadatak jasno odre�en i da su u�enici
usmjereni na napredovanje prema cilju koji od njih zahtjeva da daju povratnu
informaciju cijeloj grupi. Na primjer, zadajte zadatak u obliku problema kojitreba riješiti ili pitanja na koje treba odgovoriti.
SLIKE: CRTEŽI, KOLAŽ, CRTI�I, FOTOGRAFIJE„Slika govori tisu�u rije�i”. Vizualni prikazi su utjecajna sredstva za pružanje
informacija kao i za poticanje interesa. Zapamtite tako�er da je crtež važno
sredstvo u izražavanju svoje li�nosti i u komunikaciji, ne samo za one �iji jestil mišljenja vizualan ve� i za one koji nisu jaki u verbalnom izražavanju.
MEDIJI: NOVINE, RADIO, TELEVIZIJA, INTERNET
Mediji su nepogrešiv izvor dobrog materijala za diskusiju. Uvijek jezanimljivo diskutirati odre�en sadržaj i na�in na koji je predstavljen teanalizirati predrasude i stereotipe.
4

FILMOVI, VIDEO I RADIO DRAME
Filmovi, video i radio drame utjecajno su sredstvo za obrazovanje o ljudskim
pravima i omiljeni su kod mladih ljudi. Diskusija nakon pogledanog filma
predstavlja dobar po�etak za daljnji rad. Treba razgovarati o po�etnim
reakcijama u�enika na film, koliko je blizak „stvarnom životu”, jesu li likovi
prikazani realisti�no, ili da li se pokušavalo promovirati odre�eno politi�ko
ili moralno stajalište.
OLUJA IDEJA
Oluja ideja je na�in na koji se uvodi nova tema, poti�e kreativnost i vrlo brzo
izaziva mnoštvo ideja. Može se koristiti za rješavanje odre�enog problema
ili odgovaranje na pitanja.
Upute:•
Odredite temu za koju �e se provesti oluja ideja i formulirajte
ju u obliku pitanja na koje ima mnogo mogu�ih odgovora.
•
Napišite pitanje tako da ga svi mogu vidjeti.
•
Zamolite u�enike da daju svoje ideje i napišite ih tako da ih
svi mogu vidjeti. To bi trebale biti rije�i ili kratke fraze.
•
Zaustavite oluju ideja kad ponestane ideja i zatim
prolazite kroz prijedloge, traže�i njihove primjedbe
Posebne napomene:•
Zapišite SVAKI novi prijedlog. �esto su najkreativniji
prijedlozi i najkorisniji i najinteresantniji!
•
Nitko ne bi trebao davati primjedbe ili prosu�ivati što je napisano
do samog kraja, ili ponavljati ideje koje su ve�e izre�ene.
•
Potaknite svakog na sudjelovanje.
•Pružajte samo svoje ideje ukoliko je potrebno potaknuti grupu.
•
Ako je prijedlog nejasan, tražite pojašnjenje.
OLUJA IDEJA PISANJEM PORUKA
To je vrsta oluje ideja. U�enici ispisuju svoje ideje na komadi�e papira (na pr.
„Post-it”) i lijepe ih po zidu. Prednost ove metode je što u�enici mogu sjesti i
mirno razmisliti u sebi prije nego na njih utje�u tu�e ideje, a komadi�i papira
mogu se premještati kako bi olakšali stvaranje skupina ideja.

5

IGRA ULOGA
Igra uloga je kratka drama u kojoj u�enici glume. Iako ljudi koriste svoje
osobno životno iskustvo kako bi odglumuli situaciju, to je uglavnom
improvizacija. Ona nastoji oživjeti okolnosti i doga�aje koji nisu bliskiu�enicima. Igre uloga mogu poboljšati razumijevanje situacije ili potaknuti
empatiju prema onima koji su u to uklju�eni.
•
Igre uloga razlikuju se od simulacija u tome što, iako
simulacije sadržavaju kratke drame, one se obi�no temeljena scenariju i ne uklju�uju isti stupanj improvizacije.
•
Vrijednost igre uloga je što imitira stvarni život. Mogu potaknuti
pitanja za koja ne postoji jednostavan odgovor, na primjer
ispravno i neispravno ponašanje nekog lika. Kako bi se stekaobolji uvid korisna je tehnika zamoliti u�enike da zamijene uloge.
Igre uloge trebaju se pažiljivo koristiti. Prvo, važno je da u�enici imaju
vremena na kraju iza�i iz uloge. Drugo, svatko treba poštovati individualne
osje�aje i socijalnu strukturu grupe. Na primjer, igra uloga o osobamas teško�ama treba uzeti u obzir �injenicu da neki u�enici i sami pate ododre�enih poteško�a (možda ne i vidljivih) ili imaju ro�ake ili bliske prijateljekoji imaju posebne potrebe. Oni se ne bi smjeli osjetiti povrije�enima i nebi smjeli biti prisiljeni da se izlože ili marginaliziraju. Ako se to dogodi,
shvatite to ozbiljno (ispri�ajte se, ponovo pokrenite temu služe�i se time kao
primjerom, itd.) Budite isto tako vrlo svjesni stereotipiziranja. Igre uloga
izvla�e što sudionici misle o drugim ljudima kroz svoju „mogu�nost” da ih
glume ili imitiraju. To je isto ono što te aktivnosti �ini vrlo zabavnima! Možebiti vrlo korisno uvijek razmotriti temu u razgovoru nakon odigrane igre
uloga postavljaju�i pitanje „misliš li da su ljudi koje si odigrao/odigrala zaista
takvi? ” Uvijek je pedagoški u�enicima osvijestiti potrebu za konstantnim,
kriti�kim preispitivanjem informacija. Možete tako i pitati sudionike gdje su
dobili informacije na kojima su zasnivali razvoj svoga lika.
SIMULACIJE
Simulacije se mogu smatrati kao proširene igre uloga koje uklju�uju svakoga.
One omogu�uju ljudima iskusiti izazovne situacije ali u sigurnim uvjetima.
Simulacije �esto zahtjevajuju odre�eni nivo emocionalne uklju�enosti, što ih
�ini vrlo utjecajnim sredstvom. U�enici ne u�e samo glavom i rukama ve� isrcem.

6

Razgovor o odigranoj simulacije izuzetno je bitan nakon simualcije. Sudionici
bi trebali diskutirati svoje osje�aje, zašto su odabrali poduzimanje odre�enih
akcija koje su poduzeli, jesu li primjetili bilo kakvu nepravdu, i koliko im se�ini prihvatljivim rješenje situacije koje je postignuto. Treba im pomo�i da
povuku paralele izme�u onoga što su iskusili i stvarnih situacija u svijetu.

* Više o tehnikama rada u grupi možete na�i u priru�niku Vije�a Europe KOMPAS,
navedenima u 2. poglavlju „49 prakti�nih aktivnosti i metoda za odgoj i obrazovanje
za ljudska prava“ (izdanje Europski dom, Slavonski Brod,2004.)

7

Konvencija o pravima djeteta UN-a kaže da je dijete svako ljudsko bi�ekoje je ispod dobne granice odre�ene za odrasle osobe. Mi, djeca, imamo
pravo znati svoja prava. Sve države obvezne su poštivati prava djece ištititi njihove dugoro�ne interese.

Dodatne informacije: ( �lanak 1 Konvencije o pravima djeteta )U�itelj u glavnim crtama objasni djeci Konvenciju o pravima djeteta koju je usvojilaOp�a skupština UN-a. U�itelj može naglasiti dugoro�ne interese, što zna�i izgraditisnažno gra�ansko obvezivanje na prava.
Mogu�e aktivnosti: diskusija i mogu�a izrada „postera o pravima”•
Što zna�i biti ljudsko bi�e?
•
Zašto imamo pravila i zakone?
•
Zašto djeca imaju poseban dokument koji im garantira njihova prava?
•
Koja prava garantira Konvencija o pravima djeteta? (djeca
u grupi nabrajaju prava koja znaju, nakon što grupe izvjestemože se napraviti zajedni�ki poster o pravima djece)•
Gdje smo se upoznali s tim pravima?
•
Kako i gdje možemo dobiti više informacija o našim pravima?
•
Koji su naši dugoro�ni interesi? (djeca nabrajaju
svoje interese; usporede ih me�usobno)
8Mi, djeca, imamo pravo na život, preživljavanje i razvoj. Imamo pravo na
odgovaraju�u hranu i �istu pitku vodu.

Dodatne informacije: (�lanak 6 i 27 Konvencije o pravima djeteta).
To je pravo osobito važno i Op�a skupština UN-a posve�uje tome posebnu pozornost.
U�itelj može naglasiti odgovornost javnih službi i vlasti u garantiranju tih prava.
Mogu�e aktivnosti: oluja ideja pisanjem poruka i diskusija•
Što je potrebno za razvoj djeteta (sigurnost, hrana, voda, obrazovanje)?
•
Što zna�i odgovaraju�a hrana i �ista pitka voda?
•
Zašto je to pravo tako važno?
•Znaš li za neke slu�ajeve u kojima to pravo nije garantirano djeci (gdje)?
•
Tko im treba pomo�i i kako im možemo pomo�i?

9Nakon ro�enja, imamo pravo dobiti ime i ste�i državljanstvo, bez obzirana naše boravište.

Dodatne informacije: (�lanak 7 i 8 Konvencije o pravima djeteta)U�itelj može razgovarati o važnosti imena kao djela ne�ijeg identiteta. Nakon
diskusije o lokanim imenima, može se diskutirati o me�unarodnim imenima idržavljanstvu.
Mogu�e aktivnosti: diskusija pred kartom svijeta: u�itelj pokaže podru�je OESS-a
koje �ini 55 država, govore�i da djeca svugdje na svijetu u�e o pravima djece (svatko
ima pravo na ime i državljanstvo) i predstavlja nekoliko slu�ajeva.
•
Koje zna�enje nosi tvoje ime?
•
Znaš li djecu koja nemaju ni ime ni državljanstvo; jesi li ikada
�uo/�ula da neko dijete nema rodni list; zašto je to negativno?

10

Mi, djeca, imao pravo živjeti s našim roditeljima, obiteljima ili onima koji
se za nas najbolje brinu.

Dodatne informacije: (�lanak 5, 9 i 18 Konvencije o pravima djeteta)
Ovdje se može istaknuti princip najboljega interesa djeteta; ovo pravo u detalje jerazra�eno u �lanku 3 Konvencije o pravima djeteta. Da bi se osigurala djetetova
sigurnost i njegov najbolji interes, ponekad je potrebno da se dijete udalji od obitelji
ili njegovog/njezinog staratelja.
Mogu�e aktvnosti: grupe zujanja i diskusija•
Kakve vrste obitelji poznaješ (razne veli�ine obitelji, razli�it broj djece,samohrane obitelji, nekoliko generacija koje žive zajedno, itd.) ?
•Što zna�i da se roditelji/skrbnici za nas najbolje brinu? Na koji na�in?
•
Tko se brine za tebe?

11

Nitko nema pravo diskiminirati djecu na temelju spola, rase, jezika, vjere,
ili nacionalnog ili etni�kog podrijetla.

Dodatne informacije: (�lanak 2 Konvencije o pravima djeteta)Me�unarodni ugovori, uklju�uju�i Konvenciju o pravima djeteta, zasnivaju se
na principu nediskriminacije. U skladu s Konvencijom, sva djeca imaju pravo nauživanje svih prava i sloboda.
Mogu�e aktvnosti: diskusija, mogu se koristiti informacije iz medija•
U�itelj poti�e djecu da razmišljaju na glas o razlikama u svijetu;
koje rase, jezike, vjere, nacije i etni�ke grupe znamo?
•
Diskusija bi tebala biti usmjerena prema poštivanju jednakosti i poštivanju
razlika, te na �injenicu da je na svatko na nekom mjestu stranac.
•Gdje su razlike me�u nama (na primjer u razredu)?
•
U kojem smo smislu sli�ni jedni drugima?

12Mi, djeca, imamo pravo na obrazovanje i besplatno osnovno obrazovanje.

Dodatne informacije: (�lanak 28 i 29 Konvencije o pravima djeteta)
Garantiranje ovog prava zasniva se na principu jednakih prilika (odsutnosti svake
diskriminacije).
Mogu�e aktvnosti: rad u malim grupama, diskusija•
Zašto je obrazovanje važno?
•Da li sva djeca tvojih godina idu u školu?
•
Postoji li netko tko ne ide u školu i zašto (ovdje,
negdje drugdje, izvan zemlje)?
•
Kako bi osigurao/osigurala da sva djeca na svijetu imaju
mogu�nost dobiti osnovno obrazovanje; zašto je to važno?

13

Slušajte nas, djecu, jer mi imamo pravo izraziti svoje mišljenje.

Dodatne informacije: (�lanak 12,13,14,15 i 17 Konvencije o pravima djeteta)Uz pravo na slobodu izražavanja, djeci su garantirana sva osnovna gra�anska
prava i slobode, kao što je sloboda udruživanja, misli, savjesti, vjere i pristupa
informacijama.
Mogu�e aktvnosti: diskusija na odabranu temu
(mogu se koristiti filmovi, video i radio drame)•
Svi kažu svoje mišljenje na odabranu temu; svi slušaju svakoga.
•
Diskutirajte: zašto je bitno izraziti se i slušati druge?
•
Kako �eš uspjeti da odrasli slušaju tvoje mišljenje?
•
Zašto su gra�anska prava tako bitna?

14

Mi, djeca imamo pravo na zdravstvenu zaštitu.

Dodatne informacije: (�lanak 24 Konvencije o pravima djeteta)
Mogu�e aktivnosti: igra uloga, pisanje na plo�u i diskusija•
Svako dijete imenuje neku bolest za koju je potrebna
medicinska njega (mogu odigrati uloge pacijenta i doktora);u�itelj ispiše listu predloženih bolesti na plo�u.
•
Diskutirajte: Da li se to pravo poštuje u zdrastvenoj njezi djece?
Ako ne; tko treba djeci garantirati to pravo?

15

Djeca s posebnim potrebama imaju pravo na posebnu njegu.

Dodatne informacije: (�lanak 23. Konvencije o pravima djeteta)U�itelji objasne djeci zašto djeca s posebnim potrebama trebaju posebnu njegu i kako
se djeca razlikuju zbog na�ina na koji su ro�ena ili zbog drugih stvari koje su im se
dogodile.
Mogu�e aktvnosti: diskusija•
Tko su djeca s posebnim potrebama (napravite listu
vrsta poteško�a kao i „skrivene poteško�e” i invaliditet– tjelesni, psihi�ki, problemi socijalizacije)?
•
Kako takva djeca mogu dobiti posebnu njegu koja im je potrebna?
•
Kako im se može pomo�i da vode normalan društveniživot i sudjeluju u redovnoj nastavi?

16

Ako smo mi, djeca, izbjeglice ili stranci u tre�im zemljama, imamo pravona odgovaraju�u njegu i zaštitu.

Dodatne informacije: (�lanak 20 i 22 Konvencije o pravima djeteta)
Mogu�e aktvnosti: diskusija koja se zasniva na teku�emrazvoju doga�aja i novostima iz medija•
Tko su izbjeglice, tražitelji azila i stranci?
•
Da li poznaješ neke? Odakle su?
•
Što najviše trebaju; tko im može pomo�i i kako?
•
Kako im mi možemo pomo�i (ako jedan od njih do�e ili je ve� me�u nama)?

17

Mi djeca, imamo pravo na odmor, igru i rekreativne aktivnosti.

Dodatne informacije: (�lanak 31 Konvencije o pravima djeteta)
Mogu�e aktvnosti: crtanje i diskusija; izlaganjecrteža (na pimjer: u razredu, u školi)•
Djeca crtaju ono �ime se vole baviti u svoje slobodno vrijeme.
•
Svatko pokaže i opiše svoj crtež.
•U�itelj napravi listu najomiljenijih aktivnosti na plo�i.
•U�itelj vodi diskusiju na temu što je slobodno vrijeme i zašto je ono važno.

18

Mi, djeca, imamo pravo na zaštitu od svih oblika nasilja i zlostavljanja.

Dodatne informacije: (�lanak 33, 34, 35, 36, 37 i 38 Konvencije o pravima djeteta)
Mogu�e aktvnosti: diskusija i oluja ideja pisanjem poruka•
Koje vrste nasilja znaš (fizi�ko i psihološko)?
•Tko su nasilne osobe, a tko žrtve?
•
Tko bi trebao djecu zaštiti od nasilja?

19Nas, djecu, ne može se koristiti kao jeftinu radnu snagu, osobito ne na
uštrb našeg školovanja.

Dodatne informacije: (�lanak 32 Konvencije o pravima djeteta)U�itelji trebaju provjeriti shva�aju li djeca razliku izme�u ispunjavanja svojih obveza
koje su vezane uz njihovu odgovornost kao �lana obitelji nasuprot iskorištavanju.
Mogu�e aktvnosti: diskusija•
Da li vi, djeco, pomažete kod ku�e i kakvu vrstu zadataka obavljate?
•
Da li poznajete djecu koja ne idu u školu jer su prisiljena raditi?
•�ega su takva djeca lišena?

20

KONVENCIJA O PRAVIMA DJETETA*
usvojena na 44. zasjedanju Op�e skupštine Ujedinjenih naroda, 20. studenoga
1989. godine(rezolucija br. 44/25)
stupila na snagu 2. rujna 1990. godine* Republika Hrvatska stranka je Konvencije o pravima djeteta od 6. listopada 1991.
godine prema Odluci o objavljivanju mnogostranih me�unarodnih ugovora kojih je
Republika Hrvatska stranka na temelju notifikacija o sukcesiji. Tu odluku donijela je
Vlada Republike Hrvatske 30. rujna 1993. godine (Narodne novine - Me�unarodni
ugovori, br. 12/1993.) Prema odredbi II. te Odluke “Tekstovi mnogostranihme�unarodnih ugovora iz to�ke I. ove Odluke, objavljeni u službenim glasilimadržava sljednica, važe i primjenjuju se kao službeni tekstovi do objave službenihtekstova tih me�unarodnih ugovora na hrvatskom jeziku u Narodnim novinama- Me�unarodni ugovori.”Službeni tekst Konvencije o pravima djeteta objavljen je u Službenom listu SFRJ, br.
15/1990., i još uvijek je jedini službeni prijevod.
PreambulaDržave stranke ove Konvencije,
smatraju�i da je u skladu s na�elima proklamiranim u Povelji Ujedinjenih
naroda, priznanje prirodnog dostojanstva te jednakih i neotu�ivih pravasvih �lanova ljudske obitelji temelj slobode, pravde i mira u svijetu,
imaju�i na umu da su narodi u Povelji Ujedinjenih naroda ponovno potvrdili
vjeru u temeljna ljudska prava, kao i u dostojanstvo i vrijednost ljudske
osobe te odlu�ili pridonijeti društvenom napretku i podizanju uvjeta života
u ve�oj slobodi,
svjesne �injenice da su Ujedinjeni narodi u Op�oj deklaraciji o ljudskim
pravima i me�unarodnim paktovima o ljudskim pravima proglasili i složili
se da svakoj osobi pripadaju sva prava i slobode u njima sadržane, bez obzirana rasu, boju kože, spol, jezik, vjeru, politi�ko ili drugo uvjerenje, nacionalno
ili socijalno podrijetlo, imovinu, ro�enje ili neku drugu okolnost,21

podsje�aju�i da su Ujedinjeni narodi u Op�oj deklaraciji o ljudskim pravima
proglasili da djetinjstvu pripada posebna skrb i pomo�,
uvjerene da obitelji, kao temeljnoj društvenoj grupi i prirodnoj sredini za
razvoj i dobrobit svih njenih �lanova, osobito djece, treba pružiti prijeko
potrebnu zaštitu i pomo� kako bi ona u potpunosti mogla preuzeti
odgovornost u zajednici,
svjesne �injenice da dijete, radi potpunoga i skladnog razvoja svoje osobnosti,
treba rasti u obiteljskoj sredini, u ozra�ju sre�e, ljubavi i razumijevanja,
smatraju�i da dijete treba u potpunosti biti pripremljeno za samostalanživot u društvu i odgojeno u duhu ideala koji su proglašeni u Povelji
Ujedinjenih naroda, osobito u duhu mira, dostojanstva, snošljivosti, slobode,ravnopravnosti i solidarnosti,
imaju�i na umu da je potreba za osiguranjem posebne skrbi za dijete
istaknuta u Ženevskoj deklaraciji o pravima djeteta iz 1924. godine iu Deklaraciji o pravima djeteta što su je Ujedinjeni narodi usvojili 20.
studenoga 1959. godine te da je priznata u Op�oj deklaraciji o ljudskim
pravima, Me�unarodnom paktu o gra�anskim i politi�kim pravima (osobito
u �lanku 23. i 24.), Me�unarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim ikulturnim pravima (osobito u �lanku 10.) te u statutima i odgovaraju�iminstrumentima specijaliziranih ustanova i me�unarodnih organizacija koje
su posve�ene zaštiti djece,
imaju�i na umu da su, kako je nazna�eno u Deklaraciji o pravima djeteta,‘djetetu, zbog njegove tjelesne i duhovne nezrelosti, potrebni posebna zaštita
i skrb, uklju�uju�i odgovaraju�u pravnu zaštitu prije i poslije ro�enja’,
podsje�aju�i na odredbe Deklaracije o društvenim i pravnim na�elima
zaštite i dobrobiti djece s osobitim osvrtom na skrbništvo i posvojenje nadržavnoj i me�unarodnoj razini, Pravila Ujedinjenih naroda o standardnom
minimumu u maloljetni�kom pravosu�u (Pekinška pravila) i Deklaracije ozaštiti žena i djece u izvanrednim okolnostima i oružanom sukobu,
svjesne �injenice da u svakoj zemlji svijeta postoje djeca koja žive u izuzetno
teškim okolnostima i da njima treba posvetiti posebnu pozornost,
uzimaju�i u obzir važnost tradicije i kulturnih vrednota svakog naroda uzaštiti i skladnom razvoju djeteta,22

svjesne važnosti me�unarodne suradnje za poboljšanje uvjeta života djece usvim zemljama, osobito u zemljama u razvoju,
suglasne su kako slijedi:
DIO I.
�lanak 1.
U smislu ove Konvencije, dijete je svako ljudsko bi�e mla�e od 18 godina,osim ako se prema zakonu primjenjivom na dijete punoljetnost ne stje�eranije.
�lanak 2.
1. Države stranke �e poštivati i osigurati svakom djetetu na podru�ju
pod svojom jurisdikcijom prava utvr�ena u ovoj Konvenciji bez ikakve
diskriminacije prema djetetu, njegovim roditeljima ili zakonskim skrbnicima
glede njihove rase, boje kože, spola, jezika, vjere, politi�kog ili drugog
uvjerenja, nacionalnog, etni�kog ili socijalnog podrijetla, imovine, teško�a u
razvoju, obiteljskog podrijetla ili neke druge okolnosti.
2. Države stranke �e poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale zaštitu
djeteta od svih oblika diskriminacije ili kažnjavanja na temelju statusa,
djelatnosti, iskazanih uvjerenja ili vjerovanja njegovih roditelja, zakonskih
skrbnika ili �lanova obitelji.
�lanak 3.
1. U svim akcijama koje se odnose na djecu, bilo da ih poduzimaju javne ili
privatne ustanove socijalne skrbi, sudovi, državna uprava ili zakonodavna
tijela, najbolji interes djeteta mora imati prednost.
2. Države stranke se obvezuju da �e odgovaraju�im zakonodavnim
i upravnim mjerama osigurati takvu zaštitu i skrb djeteta kakva mu jeprijeko potrebna za njegovu dobrobit, uzimaju�i u obzir prava i dužnosti
njegovih roditelja, zakonskih skrbnika ili drugih osoba koje su za nj pravno
odgovorne.
3. Države stranke �e osigurati da ustanove, službe i tijela odgovorna za
skrb ili zaštitu djece budu pod stru�nim nadzorom i da djeluju u skladu sastandardima uspostavljenim od strane nadležnih tijela, osobito u podru�ju
sigurnosti, zdravlja te broja i stru�nosti osoblja.
23�lanak 4.
Države stranke �e poduzeti sve odgovaraju�e zakonodavne, upravne i druge
mjere za primjenu prava priznatih u ovoj Konvenciji. Glede gospodarskih,socijalnih i kulturnih prava, države stranke poduzet �e takve mjere u štoširem opsegu svojih raspoloživih sredstava i, kad je potrebno, u sklopu
me�unarodne suradnje.
�lanak 5.
Države stranke �e poštivati odgovornosti, prava i dužnosti roditelja ili, kad
je potrebno, �lanova proširene obitelji ili zajednice kad to nalažu mjesni
obi�aji, zakonskih skrbnika ili drugih osoba koje su zakonski odgovorne za
dijete, da djetetu osiguraju, u skladu s njegovim razvojnim sposobnostima,
odgovaraju�e usmjeravanje i vo�enje u ostvarivanju prava priznatih ovom
Konvencijom.
�lanak 6.
1. Države stranke priznaju da svako dijete ima prirodno pravo na život.
2. Države stranke �e u najve�oj mogu�oj mjeri osigurati opstanak i razvoj
djeteta.
�lanak 7.
l. Dijete mora biti upisano u mati�ne knjige odmah nakon ro�enja i odro�enja ima pravo na ime, pravo na stjecanje državljanstva i, koliko god jemogu�e, pravo da zna svoje roditelje i uživa njihovu skrb.
2. Države stranke �e osigurati primjenu ovih prava u skladu sa svojim
doma�im zakonodavstvom i obvezama koje proizlaze iz odgovaraju�ihme�unarodnih instrumenata u ovom podru�ju, osobito ako bi dijete
druga�ije ostalo bez državljanstva.
�lanak 8.
1. Države stranke se obvezuju da �e poštivati pravo djeteta na o�uvanje
svoga identiteta, uklju�uju�i nacionalnost, ime i obiteljske odnose priznate
zakonom, u što se ne�e nezakonito miješati.
2. Kada su djetetu nezakonito uskra�ene neke ili sve sastavnice identiteta,države stranke �e osigurati odgovaraju�u pomo� i zaštitu kako bi ono brzo
uspostavilo ili obnovilo svoj identitet.

24�lanak 9.
l. Države stranke �e osigurati da se dijete ne odvaja od svojih roditelja
protiv njihove volje, osim u slu�ajevima kad nadležne vlasti pod sudbenimnadzorom odlu�e, u skladu s važe�im zakonima i postupcima, da je takvo
odvajanje prijeko potrebno u najboljem interesu djeteta. Takva odluka
mogla bi biti krajnje potrebna u posebnom slu�aju, kao što je zlouporaba ili
zanemarivanje djeteta od strane roditelja, ili kad roditelji žive odvojeno, amora se donijeti odluka o mjestu djetetova prebivališta.
2. U svakom postupku koji se vodi u skladu sa stavkom 1. ovoga �lanka, svim
zainteresiranim strankama se mora omogu�iti sudjelovanje i izjašnjavanje.
3. Države stranke �e poštivati pravo djeteta koje je odvojeno od jednoga
ili oba roditelja da redovito održava osobne odnose i neposredne kontakte s
oba roditelja, osim ako je to u suprotnosti s njegovim najboljim interesom.
4. Kad je takvo odvajanje posljedica postupka pokrenutog od straneneke države stranke, primjerice pritvora, zatvora, progona, izru�enja ili
smrti jednog ili oba roditelja (uklju�uju�i i smrt koja je iz bilo kojeg razloga
uslijedila dok je osoba bila pod zaštitom države), ili djeteta, država stranka
�e na zahtjev pružiti roditeljima, djetetu ili, ako je potrebno, drugom �lanu
obitelji, bitne informacije o boravištu odsutnog(ih) �lana(ova) obitelji, osim
ako bi pružanje takve informacije moglo štetiti dobrobiti djeteta. Države
stranke �e nadalje osigurati da podnošenje takvog zahtjeva samo po sebi
nema štetne posljedice za zainteresiranu osobu ili osobe.
�lanak 10.
l. U skladu s obvezama država stranaka prema �lanku 9., stavku 1., zahtjev
djeteta ili njegovih roditelja za ulaskom u državu stranku ili odlaskom izdržave stranke radi obiteljskog sjedinjenja, mora se razmatrati pozitivno,
humano i žurno. Države stranke �e nadalje osigurati da podnošenje takvog
zahtjeva nema štetne posljedice za podnositelje zahtjeva i za �lanove njihovihobitelji.
2. Dijete �iji roditelji borave u razli�itim državama mora, osim u posebnim
okolnostima, imati pravo na redovito održavanje osobnih odnosa i
neposrednih kontakata s oba roditelja. U tom cilju i u skladu s obvezamadržava stranaka iz �lanka 9., stavka 2., države stranke �e poštivati pravo
djeteta i njegovih roditelja na napuštanje bilo koje zemlje, uklju�uju�ivlastitu, i na ulazak u svoju zemlju. Pravo na napuštanje bilo koje zemlje
25bit �e podvrgnuto samo onim ograni�enjima koja su zakonski propisana ikoja su prijeko potrebna radi zaštite državne sigurnosti, javnog reda (ordre
public), zdravlja ili morala, ili prava i sloboda drugih, i koja su u skladu s
ostalim pravima priznatim u ovoj Konvenciji.
�lanak 11.
1. Države stranke �e poduzeti mjere za sprje�avanje nezakonitog
prebacivanja i zadržavanja djece u inozemstvu.
2. U tom cilju, države stranke �e promicati sklapanje bilateralnih ili
multilateralnih sporazuma ili pristupanje postoje�im sporazumima.
�lanak 12.
1. Države stranke �e osigurati djetetu koje je sposobno oblikovati svoje
osobno mišljenje, pravo na slobodno izražavanje svog mišljenja o svim
pitanjima koja se na njega odnose, i uvažavati to mišljenje u skladu s dobi i
zreloš�u djeteta.
2. U tu svrhu, djetetu se napose mora osigurati da bude, izravno ili preko
posrednika, odnosno odgovaraju�e službe, saslušano u svakom sudskom
i upravnom postupku koji se na njega odnosi na na�in koji je u skladu s
postupovnim pravilima doma�eg prava.
�lanak 13.
1. Dijete ima pravo na slobodu izražavanja. To pravo mora uklju�ivati
slobodu traženja, primanja i širenja informacija i ideja svake vrste, usmeno,
pismeno ili tiskom, umjetni�kim oblikom ili kojim drugim sredstvom premaizboru djeteta i bez obzira na granice.
2. Ostvarivanje ovoga prava može biti podvrgnuto samo onim ograni�enjima
koja su propisana zakonom i koja su prijeko potrebna radi:a) poštivanja prava i ugleda drugih, ilib) zaštite državne sigurnosti, javnog reda (ordre public), zdravlja ili morala.
�lanak 14.
1. Države stranke �e poštivati pravo djeteta na slobodu misli, savjesti ivjere.
2. Države stranke �e poštivati prava i dužnosti roditelja i, gdje postoji takav
slu�aj, zakonskih skrbnika da dijete usmjeravaju u ostvarivanju njegovih
prava na na�in koji je u skladu s razvojnim sposobnostima djeteta.
26

3. Sloboda izražavanja vjere ili uvjerenja može biti podvrgnuta samo onim
ograni�enjima koja su zakonom odre�ena i koja su prijeko potrebna radi
zaštite javne sigurnosti, zdravlja ili morala, ili temeljnih prava i sloboda
drugih.
�lanak 15.
l. Države stranke priznaju djetetu prava na slobodu udruživanja i slobodu
mirnog okupljanja.
2. Nikakva ograni�enja ne smiju se postavljati ostvarenju ovih prava, osim
onih koja su propisana zakonom i koja su u demokratskom društvu prijeko
potrebna radi interesa državne ili javne sigurnosti, javnog reda (ordre
public), zaštite javnog zdravlja ili morala, ili zaštite prava i sloboda drugih.
�lanak 16.
1. Niti jedno dijete ne smije biti podvrgnuto samovoljnom ili nezakonitom
miješanju u njegov privatni život, obitelj, dom ili dopisivanje, niti nezakonitim
napadima na njegovu �ast i ugled.
2.

Dijete ima pravo na pravnu zaštitu protiv takvog miješanja ili napada.

�lanak 17.
Države stranke priznaju važnu ulogu koju imaju sredstva javnog priop�avanjate �e osigurati djetetu pristup informacijama i materijalima iz raznovrsnih
doma�ih i me�unarodnih izvora, napose onih kojima je cilj promicanje
socijalne, duhovne i moralne dobrobiti djeteta, kao i njegova tjelesnoga i
duševnog zdravlja. U tom cilju, države stranke �e:a) poticati sredstva javnog priop�avanja na širenje informacija i materijala
koji za dijete imaju društvenu i kulturnu vrijednost, u duhu �lanka 29.;b) poticati me�unarodnu suradnju u proizvodnji, razmjeni i širenju takvih
informacija i materijala iz raznovrsnih kulturnih, nacionalnih i me�unarodnih
izvora;c) poticati proizvodnju i širenje knjiga za djecu;d) poticati sredstva javnog priop�avanja na posve�ivanje posebne pozornosti
jezi�nim potrebama djeteta koje pripada manjinskoj ili starosjedila�koj
grupi;e) poticati razvoj odgovaraju�ih smjernica za zaštitu djeteta od informacija
i materijala koji ugrožavaju njegovu dobrobit, uzimaju�i u obzir odredbe�lanka 13. i 18.,27

�lanak 18.
l. Države stranke �e u�initi sve što je u njihovoj mo�i kako bi osigurali
priznanje na�ela o zajedni�koj odgovornosti oba roditelja za odgoj i razvoj
djeteta. Roditelji ili, gdje postoji takav slu�aj, zakonski skrbnici odgovorni su
prije svih za odgoj i razvoj djeteta. Najbolji interes djeteta mora biti njihova
temeljna briga.
2. U svrhu jamstva i promicanja prava utvr�enih u ovoj Konvenciji, države
stranke �e pružiti odgovaraju�u pomo� roditeljima i zakonskim skrbnicima
u ispunjavanju njihovih odgovornosti prema djetetu, i osigurati razvitak
ustanova, olakšica i službi za skrb o djeci.
3. Države stranke �e poduzeti sve odgovaraju�e mjere kako bi djeca
zaposlenih roditelja imala pravo koristiti ustanove i službe za skrb o djeci
koje im stoje na raspolaganju.
�lanak 19.
1. Države stranke �e poduzeti sve potrebne zakonodavne, upravne,
socijalne i prosvjetne mjere da zaštite dijete od svakog oblika tjelesnog ili
duševnog nasilja, povreda ili zlouporaba, zanemarivanja ili zapuštenosti,
zlostavljanja ili iskorištavanja, uklju�uju�i spolno zlostavljanje, dok o njemu
brine(u) roditelj(i), zakonski skrbnik(ci) ili neka druga odgovorna osoba
kojoj je povjerena skrb o djetetu.
2. Takve mjere zaštite trebaju, kad je to primjereno, obuhvatiti djelotvorne
postupke za uvo�enje socijalnih programa kojima se pruža potrebna pomo�
djetetu i onima koji o njemu skrbe, kao i za druge oblike sprje�avanja iutvr�ivanja, izvješ�ivanja, ukazivanja, istraživanja, postupanja i pra�enja
gore opisanih slu�ajeva zlostavljanja djeteta i, kad je potrebno, za uklju�ivanjesuda.
�lanak 20.
1. Dijete koje je privremeno ili trajno lišeno obiteljske okoline, ili kojemu
se zbog njegova najboljeg interesa ne može dopustiti da u njoj ostane, ima
pravo na posebnu zaštitu i pomo� od strane države.
2. Države stranke �e takvom djetetu osigurati zamjensku skrb u skladu sasvojim doma�im zakonodavstvom.
3. Takva skrb može, inter alia, uklju�ivati smještaj kod hranitelja, kafalu
po islamskom pravu, posvojenje ili, kad je to prijeko potrebno, smještaj u28

odgovaraju�e ustanove za skrb o djeci. Pri razmatranju rješenja, osobita
pozornost mora se posvetiti osiguranju kontinuiteta u djetetovu odgoju, kao
i njegovu etni�kom, vjerskom, kulturnom ili jezi�nom podrijetlu.
�lanak 21.
Države stranke koje priznaju i/ili dopuštaju posvojenja, osigurat �e da se pri
tome u najve�oj mjeri vodi ra�una o najboljem interesu djeteta te �e:a) osigurati da posvojenje odobravaju samo nadležna tijela vlasti, u skladu
s odgovaraju�im propisima i postupcima, kao i svim bitnim pouzdanim
informacijama te odlu�iti da li se posvojenje dopušta glede okolnosti u kojima
se dijete nalazi u odnosu na roditelje, srodnike i zakonske skrbnike i, ako je
potrebno, utvrditi jesu li zainteresirane strane dale obaviješteni pristanak za
posvojenje nakon što su dobile odgovaraju�i savjet, kad je on potreban;b) priznati me�udržavno posvojenje kao zamjenski oblik skrbi za dijete, ako
njegov smještaj u obitelj hranitelja ili posvojitelja nije mogu�e osigurati, ili se
ni na koji odgovaraju�i na�in o njemu ne može skrbiti u zemlji podrijetla;c) osigurati da dijete koje je predmet me�udržavnog posvojenja uživa zaštitu
i uvjete jednake onima koji postoje u slu�aju unutardržavnog posvojenja;d) poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da me�udržavno
posvojenje ne dovede do stjecanja nedopuštene materijalne koristi onih koji
su u nj uklju�eni;e) promicati, kad je to potrebno, ciljeve sadržane u ovom �lanku sklapanjem
bilateralnih ili multilateralnih dogovora ili sporazuma i, u tom okviru,
osigurati da postupak smještaja djeteta u drugu zemlju vode nadležne vlasti
ili tijela.
�lanak 22.
1. Države stranke �e poduzeti odgovaraju�e mjere kako bi osigurale dadijete koje traži izbjegli�ki status ili koje se, prema važe�em me�unarodnom
i doma�em zakonodavstvu i postupcima, smatra izbjeglicom, bilo da je bez
pratnje ili je u pratnji roditelja ili neke druge osobe, dobilo odgovaraju�uzaštitu i humanitarnu pomo� u skladu s odgovaraju�im pravima utvr�enim
u ovoj Konvenciji i drugim me�unarodnim instrumentima ljudskih prava
kao i humanitarnim instrumentima kojih su spomenute države stranke.
2. U tu svrhu, države stranke �e, koliko to smatraju prihvatljivim, osigurati
sudjelovanje u svim naporima Ujedinjenih naroda i drugih nadležnih
me�udržavnih ili nevladinih organizacija koje sura�uju s Ujedinjenim
narodima, radi zaštite i pomo�i takvom djetetu i radi pronalaženja roditelja

29ili drugih �lanova obitelji svakog djeteta izbjeglice, kako bi se prikupile
informacije potrebne za njegovo sjedinjenje s obitelji. Ako se njegovi roditelji
ili �lanovi obitelji ne mogu prona�i, djetetu �e se osigurati ista zaštita kao
i svoj drugoj djeci koja su iz bilo kojeg razloga privremeno ili trajno lišena
svoje obiteljske okoline, kako je utvr�eno u ovoj Konvenciji.
�lanak 23.
1. Države stranke priznaju da dijete s teško�ama u duševnom ili tjelesnom
razvoju treba uživati potpun i dostojan život u uvjetima koji potvr�uju
njegovo dostojanstvo, promi�u samopouzdanje i olakšavaju aktivno
sudjelovanje u zajednici.
2. Države stranke priznaju djetetu s teško�ama u razvoju pravo na posebnu
skrb te �e, ovisno o svojim raspoloživim sredstvima, poticati i osiguravati
svakom takvom djetetu kao i onima koji su odgovorni za njegovu skrb,
pomo� koju zatraže i koja je primjerena stanju djeteta i okolnostima u kojimažive njegovi roditelji ili drugi koji skrbe za njega.
3. Priznaju�i da dijete s teško�ama u razvoju ima posebne potrebe, pružanje
pomo�i prema stavku 2. ovoga �lanka bit �e besplatno kad god je to mogu�e,
uz uvažavanje materijalnih mogu�nosti djetetovih roditelja ili drugih
osoba koje o njemu skrbe, te �e biti osmišljeno tako da djetetu s teško�ama
u razvoju osigura djelotvoran pristup obrazovanju, strukovnoj izobrazbi,
zdravstvenim i rehabilitacijskim uslugama, pripremi za zapošljavanje imogu�nostima razonode, na na�in koji mu omogu�uje puno uklju�ivanje uzajednicu i osobni razvoj, uklju�uju�i njegov kulturni i duhovni napredak.
4. Države stranke �e u duhu me�unarodne suradnje promicati razmjenu
odgovaraju�ih informacija iz podru�ja preventivne zdravstvene zaštite te
medicinskih, psiholoških i funkcionalnih postupaka s djecom koja imaju
teško�e u razvoju, uklju�uju�i širenje i pristup informacijama o metodama
rehabilitacije, obrazovanju i izboru zanimanja, kako bi države stranke razvile
njihove sposobnosti i vještine te proširile svoja iskustva u tim podru�jima. U
svezi s tim, osobita pozornost posvetit �e se potrebama zemalja u razvoju.
�lanak 24.
1. Države stranke priznaju djetetu pravo na uživanje najviše mogu�e razine
zdravlja i na korištenje olakšica za ozdravljenje i oporavak. Države stranke
�e nastojati osigurati da nijednom djetetu ne bude uskra�eno njegovo pravo
na korištenje zdravstvenih usluga.
30

2. Države stranke �e promicati puno ostvarenje toga prava i napose
poduzimati odgovaraju�e mjere radi:a) smanjenja stope smrtnosti novoro�en�adi i djece;b) osiguranja potrebne medicinske pomo�i i zdravstvene skrbi svoj djeci, snaglaskom na razvoj primarne zdravstvene zaštite;c) sprje�avanja bolesti i neishranjenosti, uklju�uju�i, u okvirima primarne
zdravstvene zaštite, inter alia, primjenu lako dostupne tehnologije, osiguranje
odgovaraju�e prehrane i pitke vode te vode�i ra�una o opasnostima i rizicima
od one�iš�enog okoliša;d) osiguranja odgovaraju�e zdravstvene zaštite majki prije i poslije poroda;e) osiguranja da svi dijelovi društva, osobito roditelji i djeca, budu
informirani, imaju pristup obrazovanju i potporu u primjeni temeljnih
znanja o dje�jem zdravlju i prehrani, prednostima dojenja, higijeni i �isto�iokoliša te sprje�avanju nezgoda,f) razvoja preventivne zdravstvene zaštite, savjetovališta za roditelje teobrazovanja i službi za planiranje obitelji.
3. Države stranke �e poduzeti sve djelotvorne i odgovaraju�e mjere za
otklanjanje tradicionalnih postupaka koji štete zdravlju djece.
4. Države stranke se obvezuju da �e promicati i poticati me�unarodnu
suradnju u cilju postupnog punog ostvarenja prava priznatih u ovom �lanku.
U svezi s tim, osobita pozornost posvetit �e se zemljama u razvoju.
�lanak 25.
Države stranke priznaju djetetu kojega su nadležne vlasti zbrinule zbog
skrbi, zaštite ili poboljšanja njegova tjelesnog ili duševnog zdravlja, pravona periodi�nu provjeru postupaka koji mu se pružaju i svih drugih okolnosti
zbog kojih je zbrinuto.
�lanak 26.
1. Države stranke priznaju svakom djetetu pravo na korištenje povlasticasocijalne sigurnosti, uklju�uju�i socijalno osiguranje, te �e poduzeti prijeko
potrebne mjere za puno ostvarenje ovoga prava u skladu s doma�imzakonodavstvom.
2. Te povlastice treba odobriti gdje god je to mogu�e, uzimaju�i u obzir
sredstva i okolnosti u kojima se nalazi dijete i osobe koje su odgovorne za
nj, kao i svaku drugu okolnost koja je zna�ajna za podnošenje zahtjeva za
povlasticama od strane djeteta ili nekoga u njegovo ime.
31�lanak 27.
1. Države stranke priznaju svakom djetetu pravo na životni standard koji
odgovara njegovu tjelesnom, duševnom, duhovnom, moralnom i socijalnomrazvoju.
2. Roditelj(i) ili drugi odgovorni za dijete, imaju prije svih odgovornostda, ovisno o svojim sposobnostima i materijalnim mogu�nostima, osigurajuživotne uvjete koji su prijeko potrebni za djetetov razvoj.
3. Države stranke �e, u skladu sa svojim prilikama i svojim mogu�nostima,
poduzeti odgovaraju�e mjere pomo�i roditeljima i drugim osobama
odgovornim za dijete u ostvarivanju ovoga prava i, ako je potrebno, osiguratimaterijalnu pomo� i programe potpore, osobito glede prehrane, odijevanja
i stanovanja.
4. Države stranke �e poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale dadijete dobije sredstva za uzdržavanje od roditelja ili drugih osoba koje su
za njega materijalno odgovorne, kako u granicama države stranke takoi iz inozemstva. Napose �e, u slu�ajevima kad osoba koja je materijalno
odgovorna za dijete živi u drugoj zemlji od one u kojoj dijete živi, države
stranke nastojati pristupiti ili sklopiti me�unarodne sporazume te pronalaziti
druga odgovaraju�a rješenja.
�lanak 28.
1. Države stranke priznaju svakom djetetu pravo na odgoj i obrazovanje
i u svrhu ostvarenja toga prava, one �e postupno i na temelju jednakih
mogu�nosti, osobito:a) odrediti da je osnovno obrazovanje obvezno i besplatno za sve;b) poticati razvoj razli�itih oblika srednjeg obrazovanja, uklju�uju�i op�e istrukovno obrazovanje, u�initi ih raspoloživim i dostupnim svakomu djetetu
te poduzeti odgovaraju�e mjere, primjerice uvesti besplatno obrazovanje i,prema potrebi, osigurati materijalnu podršku;c) u�initi svim dostupnim sredstvima da više i visoko obrazovanje bude
dostupno svima na temelju sposobnosti;d) u�initi da obrazovno i profesionalno informiranje i usmjeravanje bude
raspoloživo i dostupno svoj djeci;e) poduzeti mjere za poticanje redovitog poha�anja nastave i smanjenje
stope nezavršenog školovanja.

32

2. Države stranke �e poduzeti potrebne mjere kako bi osigurale da seškolska disciplina provodi na na�in kojim se potvr�uje ljudsko dostojanstvo
djeteta i koji je u skladu s ovom Konvencijom.
3. Države stranke �e promicati i poticati me�unarodnu suradnju u podru�ju
odgoja i obrazovanja, osobito radi suzbijanja neznanja i nepismenosti
diljem svijeta te olakšavanja pristupa znanstvenom i tehni�kom znanju
i suvremenim metodama pou�avanja. U svezi s tim, posebna pozornost
posvetit �e se potrebama zemalja u razvoju.
�lanak 29.
1. Države stranke su suglasne da odgoj i obrazovanje djeteta treba usmjeriti
prema:a) razvoju osobnosti, talenata i najviših potencijala duševnih i tjelesnih
sposobnosti djeteta;b) razvoju poštivanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, i na�ela sadržanih
u Povelji Ujedinjenih naroda;c) razvoju poštivanja djetetovih roditelja, njegova kulturnog identiteta, jezika
i vrijednosti, nacionalnih vrednota zemlje u kojoj živi i zemlje iz koje potje�ei civilizacija druga�ijih od njegove;d) pripremi djeteta za odgovoran život u slobodnom društvu u duhu
razumijevanja, mira, snošljivosti, jednakosti/ravnopravnosti me�u
spolovima i prijateljstva medu svim narodima, etni�kim, nacionalnim ivjerskim grupama te osobama starosjedila�kog podrijetla;e) razvoju poštivanja zaštite prirodnog okoliša.
2. Ništa se u ovom �lanku ili u �lanku 28. ne smije tuma�iti tako daograni�ava slobodu pojedinaca i pravnih osoba u osnivanju i vo�enju
odgojnoobrazovnih ustanova, uz uvjet da poštuju na�ela iz stavka 1. ovoga
�lanka i da obrazovanje u takvim ustanovama udovoljava minimalnim
standardima kako ih propisuje država.
�lanak 30.
U onim državama strankama u kojima postoje etni�ke, vjerske ili jezi�nemanjine ili osobe starosjedila�kog podrijetla, djetetu koje pripada takvoj
manjini ili koje je starosjedila�kog podrijetla ne smije se uskratiti njegovo
pravo, da u zajednici s drugim pripadnicima njegove grupe, uživa svoju
kulturu, ispovijeda svoju vjeru i obavlja vjerske obrede ili se služi svojim
jezikom.

33�lanak 31.
1. Države stranke priznaju djetetu pravo na odmor i slobodno vrijeme, na
igru i razonodu primjerenu njegovoj dobi, kao i na slobodno sudjelovanje ukulturnom životu i umjetnostima.
2. Države stranke �e poštivati i promicati pravo djeteta na puno sudjelovanje
u kulturnom i umjetni�kom životu te poticati stvaranje odgovaraju�ih
i jednakih uvjeta za provo�enje kulturnih, umjetni�kih, rekreativnih iaktivnosti slobodnog vremena.
�lanak 32.
1. Države stranke priznaju djetetu pravo na zaštitu od ekonomskog
izrabljivanja i obavljanja svakog rada koji bi za nj bio pogibeljan ili ometao
njegovo obrazovanje, ili bio štetan za njegovo zdravlje ili njegov tjelesni,
duševni, duhovni, moralni ili socijalni razvoj.
2. Države stranke �e poduzeti zakonodavne, upravne, socijalne i prosvjetne
mjere kako bi osigurale primjenu ovoga �lanka. U tom cilju i uzimaju�i uobzir odgovaraju�e odredbe drugih me�unarodnih instrumenata, države
stranke �e napose:a) odrediti minimalnu dob ili minimalne dobi za zapošljavanje;b) predvidjeti odgovaraju�e propisivanje radnog vremena i uvjeta
zapošljavanja;c) predvidjeti odgovaraju�e kazne i druge mjere kako bi osigurale djelotvornu
primjenu ovoga �lanka.
�lanak 33.
Države stranke �e poduzeti odgovaraju�e mjere, uklju�uju�i zakonodavne,
upravne, socijalne i prosvjetne, kako bi djecu zaštitile od nezakonite uporabe
opojnih droga i psihotropskih tvari koje su opisane u odgovaraju�imme�unarodnim ugovorima, i sprije�ile uporabu djece u nezakonitoj
proizvodnji i trgovini takvim tvarima.
�lanak 34.
Države stranke se obvezuju da �e zaštititi dijete od svakog oblika spolnog
iskorištavanja i spolnog zlostavljanja. U tu �e svrhu države stranke osobito
poduzeti sve odgovaraju�e nacionalne, bilateralne i multilateralne mjere
kako bi sprije�ile:a) navo�enje ili prisilu djeteta na bavljenje bilo kojom nezakonitom spolnom
djelatnoš�u;34b) iskorištavanje djeteta u prostituciji ili kakvoj drugoj nezakonitoj spolnoj
djelatnosti;c) iskorištavanje djeteta u pornografskim predstavama i materijalima.
�lanak 35.
Države stranke �e poduzeti sve odgovaraju�e nacionalne, bilateralne i
multilateralne mjere kako bi sprije�ile otmicu, prodaju i trgovinu djecom ubilo koju svrhu i u bilo kojem obliku.
�lanak 36.
Države stranke �e zaštititi dijete od svih drugih oblika iskorištavanja koji nabilo koji na�in štete dobrobiti djeteta.
�lanak 37.
Države stranke �e osigurati da:a) niti jedno dijete ne bude podvrgnuto mu�enju ili nekom drugom
okrutnom, ne�ovje�nom ili ponižavaju�em postupku ili kazni. Ni smrtna
kazna ni kazna doživotnog zatvora bez mogu�nosti puštanja na slobodu ne
smiju se odre�ivati za prijestupe koje po�ine osobe mla�e od 18 godina;b) niti jedno dijete ne bude nezakonito i samovoljno lišeno slobode. Uhi�enje,
pritvaranje ili zatvaranje djeteta obavljat �e se u skladu sa zakonom, kao
krajnja mjera i na najkra�e mogu�e vrijeme;c) se sa svakim djetetom kojemu je oduzeta sloboda postupa �ovje�no i spoštivanjem prirodnog dostojanstva ljudske osobe, uzimaju�i u obzir potrebe
osoba te dobi. Napose �e se svako dijete kojemu je oduzeta sloboda držati
odvojeno od odraslih, osim kad bi to bilo suprotno njegovom najboljem
interesu te �e ono, osim u izuzetnim okolnostima, imati pravo održavati
kontakte sa svojom obitelji dopisivanjem i posjetima;d) svako dijete koje je lišeno slobode ima pravo na neodgodivu pravnu i drugu
odgovaraju�u pomo�, kao i pravo na preispitivanje zakonitosti oduzimanja
njegove slobode pred sudom ili nekim drugim odgovaraju�im neovisnim i
nepristranim nadležnim tijelom te pravo na neodgodivo donošenje odluke osvakom takvom pitanju.
�lanak 38.
1. Države stranke se obvezuju da �e poštivati i osigurati poštivanje pravilame�unarodnoga humanitarnog prava koje se primjenjuje u oružanim
sukobima, a odnosi se na dijete.

35

2. Države stranke �e poduzeti sve ostvarive mjere kako bi osigurale daosobe mla�e od 15 godina nisu izravno uklju�ene u neprijateljstva.
3. Države stranke �e se suzdržati od nova�enja osoba mla�ih od 15 godina
u svoje oružane postrojbe. Pri nova�enju osoba koje su navršile 15 godina, alisu mla�e od 18., države stranke �e nastojati dati prednost najstarijima.
4. U skladu s obvezama koje proizlaze iz me�unarodnoga humanitarnog
prava glede zaštite civilnog stanovništva u oružanim sukobima, države
stranke �e poduzeti sve ostvarive mjere kako bi osigurale zaštitu i skrb za
djecu pogo�enu oružanim sukobom.
�lanak 39.
Države stranke �e poduzeti sve odgovaraju�e mjere za promicanje tjelesnoga
i duševnog oporavka i povratka u zajednicu djeteta koje je bilo žrtva bilo
kojeg oblika zanemarivanja, iskorištavanja ili zlostavljanja, mu�enja ili
nekog drugog oblika okrutnog, ne�ovje�nog ili ponižavaju�eg postupka ili
kazne, ili oružanog sukoba. Takav oporavak i povratak u zajednicu treba biti
u sredini koja poti�e zdravlje, samopoštovanje i dostojanstvo djeteta.
�lanak 40.
1. Države stranke priznaju svakom djetetu koje je osumnji�eno ili optuženo,ili za kojega je utvr�eno da je prekršilo kazneni zakon, pravo da se s njime
postupa na na�in kojim se promi�e njegov osje�aj osobnog dostojanstva ivrijednosti, ja�a njegovo poštivanje ljudskih prava i temeljnih sloboda drugih
te uzima u obzir njegova dob, poželjnost njegova povratka u zajednicu ipreuzimanja aktivne uloge u toj zajednici.
2. U tom cilju, a uzevši u obzir odgovaraju�e odredbe me�unarodnih
instrumenata, države stranke �e osobito osigurati da:a) niti jedno dijete ne bude osumnji�eno, optuženo ili utvr�eno da je prekršilo
kazneni zakon za djela ili propuste koji, prema me�unarodnom ili doma�empravu, nisu bili zabranjeni u vrijeme kad su po�injeni;b) svako dijete koje je osumnji�eno ili optuženo za povredu kaznenog zakona
ima najmanje sljede�a jamstva:i) da se smatra nevinim sve dok mu se krivnja ne dokaže u skladu sazakonom;ii) da bude neodgodivo i izravno obaviješten o optužbama protiv njega i,
kad je to primjereno, preko roditelja ili zakonskih skrbnika, i da ima pravnu
i drugu odgovaraju�u pomo� u pripremi i iznošenju svoje obrane;36iii) da njegov slu�aj neodložno razmotri nadležno, neovisno i nepristrano
tijelo vlasti ili sudsko tijelo u pravi�noj raspravi u skladu sa zakonom i unazo�nosti branitelja ili drugog savjetnika te njegovih roditelja ili zakonskih
skrbnika, ako to nije u suprotnosti s njegovim najboljim interesom, osobito
uzimaju�i u obzir njegovu dob i stanje;iv) da se ne prisiljava na davanje izjave ili priznanje krivnje; da može ispitati
ili dati ispitati svjedoke optužbe i pod istim uvjetima osigurati prisustvo i
ispitivanje svjedoka obrane;v) ako se smatra da je prekršilo kazneni zakon, da u skladu sa zakonomima pravo na provjeru te odluke i mjera koje iz nje proizlaze pred višim
nadležnim, neovisnim i nepristranim tijelima vlasti ili sudskom tijelu;vi) da ima pravo na besplatnu pomo� tuma�a ako ne razumije jezik koji se u
postupku koristi;vii) da se poštuje njegova privatnost na svim razinama postupka.
3. Države stranke �e nastojati promicati donošenje zakona i uspostavu
postupaka, upravnih tijela i ustanova posebno namijenjenih djeci koja su
osumnji�ena ili optužena, ili se utvrdilo da su prekršila kazneni zakon,
napose:a) odrediti najnižu dob ispod koje se ne�e smatrati da su djeca sposobna za
odgovornost prema kaznenom zakonu;b) kad god je to primjereno i poželjno, odrediti mjere postupanja s takvom
djecom bez pribjegavanja sudskim postupcima, uz uvjet da se u potpunosti
poštuju ljudska prava i pravna zaštite.
4. Djeci moraju biti dostupne razli�ite mogu�nosti, kao što su skrb,
usmjeravanje i nadzor; savjetovanje i uvjetno kažnjavanje, zbrinjavanje kodhranitelja, obrazovanje i programi strukovne izobrazbe te druge zamjenske
mogu�nosti institucionalne skrbi, kako bi se osiguralo da se s njima postupa
primjereno njihovoj dobrobiti te u skladu i s okolnostima u kojima se nalazii s po�injenim prekršajem.
�lanak 41.
Ništa iz ove Konvencije ne smije utjecati na bilo koje druge odredbe koje više
pridonose ostvarenju prava djeteta, a koje mogu biti sadržane u:a) zakonima države stranke, ilib) me�unarodnom pravu koje se primjenjuje u toj državi.

37

DIO II.
�lanak 42.
Države stranke se obvezuju da �e s na�elima i odredbama ove Konvencije štošire upoznati i odrasle i djecu putem odgovaraju�ih i aktivnih sredstava.
�lanak 43.
1. U svrhu razmatranja ostvarenog napretka koje države stranke postignu
u ispunjavanju obveza preuzetih ovom Konvencijom, osnovat �e se Odborza prava djeteta, koji �e obavljati niže navedene poslove.
2. Odbor �e biti sastavljen od deset stru�njaka visokog moralnog ugleda
i osvjedo�ene stru�nosti iz podru�ja obuhva�enog ovom Konvencijom.
�lanove Odbora države stranke biraju iz redova svojih državljana i oni
djeluju u svom osobnom svojstvu, pri �emu se vodi ra�una o pravednoj
geografskoj zastupljenosti i zastupljenosti glavnih pravnih sustava.
3. �lanovi Odbora biraju se tajnim glasovanjem s popisa osoba koje
predlože države stranke. Svaka država stranka ima pravo predložiti jednog
svoga državljanina.
4. Prvi izbori za Odbor održat �e se najkasnije šest mjeseci od datuma
stupanja na snagu ove Konvencije, a nakon toga svake dvije godine. Najmanje
�etiri mjeseca prije svakog novog izbora, glavni tajnik Ujedinjenih naroda
uputit �e poziv državama strankama da u roku dva mjeseca dostave imena
svojih kandidata. Potom glavni tajnik sastavlja popis svih tako predloženih
osoba abecednim redom s naznakom država stranaka koje ih predlažu idostavlja ga državama strankama ove Konvencije.
5. Izbori se provode na sastancima država stranaka koje saziva glavni tajnik
Ujedinjenih naroda u sjedištu Ujedinjenih naroda. Na tim sastancima, na
kojima dvije tre�ine država stranaka �ine kvorum, u Odbor �e biti izabrane
one osobe koje dobiju najve�i broj glasova i apsolutnu ve�inu glasova
predstavnika država stranaka koji su nazo�ni i koji glasuju.
6. �lanovi Odbora biraju se na razdoblje od �etiri godine. Oni mogu biti
ponovno birani ako ih se ponovno predloži. Mandat petorice �lanova Odbora
izabranih na prvom izboru prestaje nakon dvije godine. Neposredno nakon
prvog izbora predsjedavaju�i sjednice ždrijebom odre�uje imena te petorice�lanova.
38

7. Ako �lan Odbora umre ili podnese ostavku, ili pak izjavi da zbog nekog
drugog razloga više nije u stanju ispunjavati svoje dužnosti u Odboru, država
stranka koja ga je predložila �e na njegovo mjesto za preostali dio mandata
postaviti drugoga stru�njaka iz redova svojih državljana, pod uvjetom da ga
Odbor odobri.
8.

Odbor donosi svoj poslovnik.

9.

Odbor bira svoje dužnosnike na razdoblje od dvije godine

10. Sjednice Odbora redovito se održavaju u sjedištu Ujedinjenih naroda
ili na drugom odgovaraju�em mjestu koje Odbor odredi. Odbor se redovito
sastaje jednom godišnje. Trajanje sjednica Odbora odre�uje se i po potrebi
mijenja na sastancima država stranaka ove Konvencije, ovisno o odobrenju
Op�e skupštine Ujedinjenih naroda.
11. Glavni tajnik Ujedinjenih naroda osigurat �e potrebno osoblje i uvjete
za rad kako bi Odbor mogao djelotvorno ostvarivati svoju ulogu u skladu s
ovom Konvencijom.
12. Uz odobrenje Op�e skupštine, �lanovi Odbora ustanovljenog prema
ovoj Konvenciji, primat �e pla�u iz sredstava Ujedinjenih naroda prema
uvjetima koje odredi Op�a skupština Ujedinjenih naroda.
�lanak 44.
1. Države stranke se obvezuju da �e posredstvom glavnog tajnika
Ujedinjenih naroda podnositi Odboru izvješ�a o mjerama koje su poduzele
i kojima ostvaruju ovdje priznata prava, kao i o napretku koji je postignut uuživanju tih prava:a) u roku dvije godine od dana stupanja na snagu ove Konvencije u odre�enojdržavi stranci;b) nakon toga, svakih pet godina.
2. U izvješ�ima koja se podnose temeljem ovoga �lanka treba nazna�iti
�imbenike i, po potrebi, poteško�e koji utje�u na stupanj ispunjenja obveza
iz ove Konvencije. Izvješ�a �e tako�er sadržavati dovoljno informacija kakobi Odbor mogao imati cjelovit uvid u primjenu Konvencije u odre�enoj
zemlji.

39

3. Država stranka koja je Odboru podnijela cjelovito prvo izvješ�e, ne mora
u svojim sljede�im izvješ�ima koja podnosi u skladu sa stavkom 1.b) ovoga
�lanka ponavljati ranije dostavljene osnovne informacije.
4. Odbor može zatražiti od država stranaka dodatne informacije u svezi s
primjenom ove Konvencije.
5. Odbor svake dvije godine posredstvom Gospodarskog i socijalnogvije�a podnosi izvješ�a o svojim djelatnostima Op�oj skupštini Ujedinjenih
naroda.
6. Države stranke �e svoja izvješ�a u�initi dostupnim širokoj javnosti na
svom podru�ju.
�lanak 45.
U cilju unaprje�enja djelotvorne primjene Konvencije i poticanjame�unarodne suradnje u podru�ju obuhva�enom Konvencijom:a) specijalizirane ustanove, Fond Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) i
ostala tijela Ujedinjenih naroda, imaju pravo na svoje predstavnike kad se
raspravlja o primjeni onih odredaba ove Konvencije koje spadaju u podru�jenjihove djelatnosti. Odbor po svom izboru može pozvati specijalizirane
ustanove, UNICEF i druga odgovaraju�a nadležna tijela, kako bi dobio
stru�ne savjete o primjeni Konvencije u podru�jima njihove djelatnosti.
Odbor može pozvati specijalizirane ustanove, UNICEF i druga tijela
Ujedinjenih naroda da podnesu izvješ�a o primjeni Konvencije u podru�jima
njihove djelatnosti;b) Ako to smatra potrebnim, Odbor �e specijaliziranim ustanovama,
UNICEF-u i ostalim nadležnim tijelima dostaviti svako izvješ�e država
stranaka koje sadrži zahtjev ili ukazuje na potrebu za tehni�kim savjetom
ili pomo�i, zajedno s mogu�im primjedbama i prijedlozima u svezi s tim
zahtjevima ili naznakama;c) Odbor može preporu�iti Op�oj skupštini da od glavnog tajnika zatraži dau njeno ime pokrene istraživanja pojedinih pitanja koja se odnose na prava
djeteta;d) Odbor može davati prijedloge i preporuke op�e naravi temeljene na
primljenim informacijama prema �lanku 44. i 45. ove Konvencije. Takvi
prijedlozi i preporuke dostavljaju se svakoj zainteresiranoj državi stranci
i podnose Op�oj skupštini zajedno s mogu�im primjedbama država
stranaka.

40

DIO III.
�lanak 46.
Ova Konvencija otvorena je za potpisivanje svim državama.
�lanak 47.
Ova Konvencija podliježe ratifikaciji. Isprave o ratifikaciji polažu se kodglavnog tajnika Ujedinjenih naroda.
�lanak 48.
Ova Konvencija je otvorena za pristup svakoj državi. Isprave o pristupupolažu se kod glavnog tajnika Ujedinjenih naroda.
�lanak 49.
1. Ova Konvencija stupa na snagu trideseti dan nakon datuma polaganja
dvadesete po redu isprave o ratifikaciji ili pristupu kod glavnog tajnika
Ujedinjenih naroda.
2. Za svaku državu koja ratificira ili pristupi ovoj Konvenciji nakon
polaganja dvadesete po redu isprave o ratifikaciji ili pristupu, ova Konvencija
postaje pravno važe�a trideseti dan nakon što ona položi svoju ispravu oratifikaciji ili pristupu.
�lanak 50.
1. Svaka država stranka može predložiti izmjenu ili dopunu i tekst dostaviti
glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. Nakon toga glavni tajnik državama
strankama dostavlja sve prijedloge izmjena ili dopuna, uz zahtjev da se
izjasne jesu li za sazivanje sastanka država stranaka u svrhu razmatranja iglasovanja o tim prijedlozima. Ako se u roku �etiri mjeseca od upu�ivanja
toga zahtjeva najmanje jedna tre�ina država stranaka izjasni u prilog
sazivanja sastanka, glavni tajnik saziva sastanak pod pokroviteljstvom
Ujedinjenih naroda. Svaka izmjena ili dopuna koja se usvoji ve�inom glasova
država stranaka koje sudjeluju na sastanku i koje glasuju, podnosi se Op�oj
skupštini na usvajanje.
2. Izmjene ili dopune usvojene u skladu sa stavkom 1. ovoga �lanka
stupaju na snagu kad ih odobri Op�a skupština Ujedinjenih naroda i prihvati
dvotre�inska ve�ina država stranaka.

41

3. Nakon što izmjene ili dopune stupe na snagu, one postaju obvezne
za sve države stranke koje su ih prihvatile, dok su druge države stranke i
nadalje obvezane odredbama ove Konvencije i svakom ranije prihva�enom
izmjenom ili dopunom.
�lanak 51.
1. Glavni tajnik Ujedinjenih naroda prima i dostavlja svim državama
strankama tekstove rezervi koje su države stavile prilikom ratifikacije ili
pristupanja.
2. Rezerva koja je nespojiva s ciljevima i svrhom ove Konvencije, nije
dopuštena.
3. Rezerve se mogu povu�i u bilo koje doba pisanom izjavom glavnom
tajniku Ujedinjenih naroda koji o tome obavještava sve države stranke.
Takva izjava stupa na snagu onog datuma kad je pristigla glavnom tajniku.
�lanak 52.
Država stranka može otkazati ovu Konvenciju pisanom izjavom glavnom
tajniku Ujedinjenih naroda. Otkaz stupa na snagu godinu dana od datuma
kad glavni tajnik primi takvu izjavu.
�lanak 53.
Glavni tajnik Ujedinjenih naroda odre�en je za pohranitelja ove Konvencije.
�lanak 54.
Izvornik ove Konvencije, kojega su arapski, kineski, engleski, francuski, ruskii španjolski tekstovi jednako vjerodostojni, bit �e pohranjen kod glavnog
tajnika Ujedinjenih naroda.
Potvr�uju�i navedeno, doljepotpisani opunomo�enici, uredno ovlašteni odsvojih vlada, potpisali su ovu Konvenciju.
Prevela: Vedrana Spaji�-Vrkaš

42ČLANICE VIJEĆA EUROPE
•

•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Albanija
AndorraArmenija
Austrija
Azerbejdžan
Belgija
Bosna i Hercegovina
Bugarska
Hrvatska
Cipar
Republika Češka
DanskaEstonija
FinskaFrancuska
Gruzija
Njemačka
GrčkaMađarska
IslandIrska
Italija
Latvija
Lihtenštajn

•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Litva
Luksemburg
Malta
Moldova
MonacoCrna Gora
Nizozemska
Norveška
Poljska
PortugalRumunjska
Ruska Federacija
San Marino
SrbijaSlovačka
SlovenijaŠpanjolskaŠvedskaŠvicarska
Bivša Jugoslovenska
Republika Makedonija
TurskaUkrajina
Velika Britanija

43

CIP - Kataložni zapis o publikaciji
Narodna in univerzitetna knjižnica, Ljubljana
342.726-053.2
NAŠA prava : informacije za učitelje / [autori Blanka Jamnišek... [et al.] ; ilustrator Matjaž Schmidt]. - Ljubljana :Ministarstvo vanjskih poslova Republike Slovenije, 2009ISBN 978-961-6566-11-7
1. Jamnišek, Blanka
246087424

Ljubljana, 2009