1

OSUUSKAUPPA KPO:N SÄÄNNÖT
26.3.20191

Toiminimi ja kotipaikka
Osuuskunnan toiminimi on Osuuskauppa KPO, ruotsiksi Handelslaget KPO ja sen
kotipaikka on Kokkola. Näissä säännöissä tästä osuuskunnasta käytetään nimitystä
osuuskauppa.

2

Toiminnan tarkoitus
Osuuskaupan tehtävänä on liiketoimintaa harjoittamalla tuottaa palveluja ja etuja
jäsenilleen ja näin edistää jäsentensä taloudellista hyvinvointia. Osuuskauppa voi
tuottaa palveluja tytäryhteisöjensä avulla tai muulla tavalla.

3

Toimiala
Osuuskaupan toimialana on vähittäiskauppa, matkailu- ja ravitsemiskauppa sekä
palvelutoiminta.
Osuuskauppa voi rakennuttaa, omistaa
arvopapereita sekä käydä niillä kauppaa.

4

ja

vuokrata

kiinteistöjä

jaomistaa

Osuuskauppa osana S-ryhmää
Osuuskauppa on Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (jäljempänä SOK) jäsen.
S-ryhmällä tarkoitetaan SOK:ta ja sen jäsenosuuskauppoja ja niiden tytäryhtiöitä sekäyhteisöjä, joista ne yksin tai yhdessä omistavat yli 50 % tai joissa niillä yksin tai yhdessä
on määräysvalta.
Päätös, jolla osuuskauppa eroaa SOK:n jäsenyydestä, on tehtävä kahdessa
perättäisessä edustajiston kokouksessa. Päätös on pätevä vain, jos se jälkimmäisessä
kokouksessa tehdään yksimielisesti.
Tämän sääntöjen kohdan 4 muuttaminen on tehtävä kahdessa perättäisessä
edustajiston kokouksessa. Päätös on pätevä vain, jos se jälkimmäisessä kokouksessa
tehdään yksimielisesti.

5

Jäsenyyden hakeminen ja alkaminen
Jäsenyyttä haetaan osuuskaupan hallitukselta kirjallisesti. Osuuskaupan jäseneksi
voidaan hyväksyä ja jäsenenä voi olla vain luonnollinen henkilö, joka sitoutuu
käyttämään osuuskaupan palveluja, noudattamaan näitä sääntöjä sekä maksamaan
osuuden merkintähinnan. Hallitus päättää hyväksymismenettelystä ja hyväksymisenedellytyksistä. Jäsenyys alkaa, kun hakemus on hyväksytty ja osuusmaksusta on
maksettu vähintään 20 euroa.
Osuuskaupan jäsenestä käytetään myös ilmaisua asiakasomistaja.

6

Osuus ja osuusmaksu

2Jokaisella osuuskaupan jäsenellä on yksi osuus. Osuudella ei ole nimellisarvoa.
Osuudesta maksetaan osuuskaupalle merkintähintana sata (100) euroa.
Osuuskaupassa merkintähinnasta käytetään nimitystä osuusmaksu.
Osuusmaksusta tulee maksaa liittymisen yhteydessä vähintään kaksikymmentä (20)euroa. Loppuosa jäsenen on suoritettava viimeistään kahden vuoden kuluessa
liittymispäivästä
kertyvistä
ostohyvityksistä,
maksutapaeduista,
ylijäämänpalautuksista, ja/tai rahana, osuuskaupan hallituksen päättämällä tavalla.
Osuudesta maksettava osuusmaksu merkitään kokonaisuudessaan osuuskaupansijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.
7

Eroaminen
Jäsenellä on oikeus erota osuuskaupasta ilmoittamalla siitä kirjallisesti
osuuskaupalle. Jäsenyys päättyy,
kun osuuskauppa on vastaanottanut
eroamisilmoituksen.

8Erottaminen
Jäsen voidaan erottaa osuuskaupasta:
1) jos hän on laiminlyönyt osuusmaksun maksamisen tai muun jäsenyydestä johtuvan
velvollisuutensa tai
2) jos hän aiheuttaa osuuskaupalle haittaa tai vahinkoa.
Erottamisesta päättää hallitus. Jäsenelle ilmoitetaan erottamisperusteesta vähintään
kuukautta ennen erottamista käsittelevää hallituksen kokousta. Ilmoitus toimitetaan
jäsenluetteloon merkittyyn tai muuten osuuskaupan tiedossa olevaan osoitteeseen.
Erotetulla jäsenellä on oikeus vaatia erottamispäätöksen siirtämistä edustajiston
kokouksen päätettäväksi. Vaatimus on esitettävä osuuskaupalle kuukauden kuluessa
siitä kun erottamispäätöksestä on ilmoitettu erotetulle jäsenelle jäsenluetteloon
merkittyyn tai muuten osuuskaupan tiedossa olevaan osoitteeseen.

9

Osuusmaksun palauttaminen
Mikäli jäsen kirjallisesti ilmoittaa haluavansa erota osuuskaupasta, on osuuskaupalla
velvollisuus hankkia jäsenen osuus.
Mikäli jäsen on erotettu osuuskaupasta osuuskuntalain ja näiden sääntöjen mukaisesti,
on osuuskaupalla velvollisuus lunastaa erotetun jäsenen osuus.
Osuuden hankinta- ja lunastushinta on osuudesta maksetun osuusmaksun määrä ja
se maksetaan jäsenelle viipymättä, kun osuuskauppa on saanut eroilmoituksen tai
erottamispäätöksen jälkeen.
Osuusmaksun hankinta- ja lunastushinta maksetaan osuuskaupan sijoitetun vapaan
oman pääoman rahastosta.

10

Kuolleen jäsenen oikeudenomistajan oikeudet ja osuusmaksun palauttaminen
Mikäli kuolleen jäsenen oikeudenomistaja, jolle oikeus kuolleen jäsenen osuuteen on
siirtynyt, liittyy vuoden kuluessa kuolinpäivästä osuuskaupan jäseneksi, siirtyvät
maksamatta olevat kuolleen jäsenen osuuteen liittyvät taloudelliset oikeudet
osuuskaupan jäseneksi liittyneelle oikeudenomistajalle.

3
Mikäli kuolleen jäsenen oikeudenomistaja kirjallisesti vaatii osuusmaksun
palauttamista, on osuuskaupalla velvollisuus hankkia oikeudenomistajan osuus.
Mikäli kuolleen jäsenen oikeudenomistajat eivät vuoden kuluessa vaadi osuudesta
maksetun osuusmaksun palauttamista, on osuuskaupalla oikeus lunastaa kuolleen
jäsenen osuus.
Osuuden hankinta- ja lunastushinta on osuudesta maksetun osuusmaksun määrä ja
se maksetaan kuolleen jäsenen oikeudenomistajalle viipymättä, kun osuuskauppa on
vastaanottanut osuusmaksun palautusvaatimuksen tai lunastamispäätöksen jälkeen.
Osuusmaksun hankinta- ja lunastushinta maksetaan osuuskaupan sijoitetun vapaan
oman pääoman rahastosta.
11

Edustajisto
Osuuskaupan jäsenten päätösvaltaa kaikissa osuuskunnan kokoukselle kuuluvissa
asioissa käyttää osuuskunnan kokouksen sijasta edustajisto. Osuuskaupan jäsenet
valitsevat edustajiston vaalijärjestyksen mukaisesti osuuskaupan jäsenten
keskuudesta. Edustajistoon valitaan 70 jäsentä. Lisäksi valitaan varajäseniä
vaalijärjestyksen mukaisesti.
Edustajiston jäsenet ja varajäsenet valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan. Edustajiston
jäsenten toimikausi alkaa ja edellisen edustajiston jäsenten toimikausi päättyy, kun Svaalilautakunta on julistanut vaalin tuloksen.
Hallituksen tai hallintoneuvoston jäsen ei voi toimia edustajiston jäsenenä. Jos
edustajistoon valittu henkilö kuuluu tai valitaan hallitukseen tai hallintoneuvostoon,
hän on pysyvästi estynyt toimimaan edustajistossa ja hänen tilalleen edustajistoon
kutsutaan varajäsen.
Mikäli edustajiston jäsen kuolee tai ilmoittaa olevansa pysyvästi estynyt saapumasta
edustajiston kokouksiin, kutsutaan hänen tilalleen varajäsen.

12

Edustajiston kokoukset
Edustajiston kokoukset pidetään hallintoneuvoston kutsusta kahdesti vuodessa
osuuskaupan kotipaikassa tai muussa hallintoneuvoston määräämässä paikassa.
Kevätkokous on pidettävä ennen kesäkuun loppua ja syyskokous ennen joulukuun
loppua.
Kevätkokouksessa:
1) esitetään toimitusjohtajan katsaus
2) päätetään tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen vahvistamisesta
3) päätetään taseen osoittaman ylijäämän käytöstä
4) päätetään vastuuvapaudesta hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenille ja
toimitusjohtajalle5) valitaan nimeämisvaliokunta valmistelemaan hallintoneuvoston jäsenten ja
tilintarkastajien valintaa sekä edustajiston ja hallintoneuvoston jäsenten
palkkioperusteita ja määrää
6) käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat.
Syyskokouksessa:
1) esitetään toimitusjohtajan katsaus osuuskaupan kuluvan vuoden toiminnasta
2) päätetään edustajiston jäsenten, hallintoneuvoston puheenjohtajien ja jäsenten
palkkioista sekä tilintarkastajien palkkioperusteista seuraavalla tilikaudella

43) valitaan tarvittavat hallintoneuvoston jäsenet
4) valitaan tarvittaessa tilintarkastajat ja varatilintarkastajat ja
5) käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat.
13

Kokouskutsu
Kutsu edustajiston kokoukseen lähetetään vähintään seitsemän päivää ennen
kokouspäivää, jollei osuuskuntalaki edellytä pidempää kutsuaikaa, kirjallisesti
edustajiston jäsenen ilmoittamaan osoitteeseen. Kutsu voidaan lisäksi asettaa
myymälöihin jäsenten nähtäväksi ja/tai julkaista lehdessä. Kutsussa on mainittava
kokouksessa käsiteltävät asiat.

14

Edustajiston kokousmenettely
Kokouksen avaa hallintoneuvoston puheenjohtaja.
Edustajisto valitsee kokoukselle puheenjohtajan, sihteerin, kaksi pöytäkirjan
tarkastajaa ja kaksi ääntenlaskijaa. Kokouksesta laaditaan pöytäkirja, jonka
puheenjohtaja ja pöytäkirjan tarkastajat allekirjoittavat.
Kokouksessa käsitellään vain ne asiat, jotka on kokouskutsussa mainittu ja/tai, jotka
sille lain tai sääntöjen mukaan kuuluvat.
Edustajiston kokouksessa jokaisella jäsenellä on yksi ääni. Edustajiston kokouksen
päätökseksi tulee ehdotus, jota on kannattanut yli puolet annetuista äänistä, jollei
osuuskuntalaissa tai näissä säännöissä toisin määrätä. Äänestys toimitetaan
avoimena äänestyksenä, ellei edustajiston kokous päätä toisin.
Vaalissa valituksi tulee eniten ääniä saanut tai jos valitaan useita henkilöitä, enitenääniä saaneet äänimäärän mukaisessa järjestyksessä. Äänten mennessä tasan
ratkaistaan vaali arvalla, muissa asioissa kokouksen puheenjohtajan äänellä.

15

Hallintoneuvosto
Hallintoneuvostoon kuuluu 21 jäsentä, joista edustajisto valitsee 19 ja osuuskaupan
henkilöstö 2 jäsentä.
Hallintoneuvoston jäsenet valitaan kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Vuosittainjäsenistä on erovuorossa noin yksi kolmasosa. Hallituksen jäsen ei saa kuulua
hallintoneuvostoon.
Hallintoneuvostoon tulee valita sellaisia osuuskaupan jäseniä, joilla on riittävä
hallinnollisten ja liiketaloudellisten asioiden tuntemus ja jotka edustavat
mahdollisimman monipuolisesti osuuskaupan jäsenistöä. Henkilöä ei voida valita
hallintoneuvoston jäseneksi, jos hän täyttää 65 vuotta ennen toimikauden alkua.
Osuuskaupan henkilöstö valitsee henkilöstön edustuksesta yritysten hallinnossa
annetun lain perusteella hallintoneuvostoon kaksi jäsentä ja heille henkilökohtaiset
varajäsenet.

16

Hallintoneuvoston kokoukset
Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan kalenterivuodeksi kerrallaan puheenjohtajan
ja varapuheenjohtajan.

5Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajan kutsusta vähintään kolme kertaa
vuodessa. Kokouskutsu lähetetään vähintään seitsemän päivää ennen kokousta.
Hallintoneuvosto on päätösvaltainen, kun kokouksessa on paikalla puheenjohtaja tai
varapuheenjohtaja ja heidät mukaan lukien yhteensä yli puolet jäsenistä.
Hallintoneuvoston päätökseksi tulee se ehdotus, jota enemmistö on kannattanut, tai
jos äänet menevät tasan, ratkaisee puheenjohtajan ääni. Äänten mennessä tasan
puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan vaalissa, ratkaistaan vaali arvalla.
Hallintoneuvoston kokouksesta laaditaan pöytäkirja, johon merkitään läsnäolijat,
päätökset ja äänestykset, ja jonka allekirjoittavat kokouksen puheenjohtaja javähintään yksi hallintoneuvoston valitsema jäsen.
Hallintoneuvosto voi kutsua hallituksen jäsenet ja tilintarkastajat tai muita henkilöitä
hallintoneuvoston kokouksiin.
Hallintoneuvosto hyväksyy itselleen työjärjestyksen.
17

Hallintoneuvoston tehtävät
Hallintoneuvoston tehtävänä on valvoa hallituksen ja toimitusjohtajan vastuulla olevaa
osuuskaupan hallintoa. Hallintoneuvosto voi antaa hallitukselle ohjeita asioissa, jotka
ovat laajakantoisia tai periaatteellisesti tärkeitä.
Hallintoneuvosto:
1) valitsee toimitusjohtajan, päättää hänen palkkauksensa perusteet ja tekee
toimitusjohtajasopimuksen sekä päättää toimitusjohtajan erottamisesta
2) valitsee hallitukseen kalenterivuodeksi kerrallaan 4-5 jäsentä ja päättää heidän
palkkionsa
3) päättää osuuskaupan toimialan puitteissa asioista, jotka koskevat toiminnan
huomattavaa supistamista tai laajentamista
4) vahvistaa osuuskaupan keskeiset strategiat sekä taloudelliset tavoitteet5) vahvistaa hallituksen työjärjestyksen
6) antaa lausunnon tilinpäätöksestä edustajiston kevätkokoukselle7) valitsee S-vaalilautakunnan
8) valitsee osuuskaupan edustajat SOK:n osuuskunnan kokoukseen9) valmistelee edustajiston kokouksessa käsiteltävät asiat, laatii esityslistan sekä
määrää edustajiston kokouksen ajan ja paikan.

18

Hallintoneuvoston puheenjohtajan tehtävät
Osuuskuntalaissa määriteltyjen tehtävien lisäksi, hallintoneuvoston puheenjohtajan
tehtävänä on:1) valmistella yhdessä hallituksen kanssa hallintoneuvoston kokouksessa käsiteltävät
asiat
2) olla läsnä hallituksen kokouksissa3) sopia yhdessä hallintoneuvoston varapuheenjohtajan kanssa toimitusjohtajan
palkkaeduista hallintoneuvoston päättämien palkkausperusteiden mukaisesti4) kutsua koolle edustajiston kokous hallintoneuvoston puolesta, osuuskuntalain ja
näiden sääntöjen mukaisesti.

19

Hallitus
Hallitukseen kuuluu hallituksen puheenjohtajana toimiva osuuskaupan toimitusjohtaja
ja 4-5 hallintoneuvoston kalenterivuodeksi kerrallaan valitsemaa jäsentä. Hallituksen

6
jäsenillä tulee olla liiketaloudellisten ja hallinnollisten asioiden hyvä tuntemus ja heidän
tulee olla osuuskaupan jäseniä ja toimikauden alkaessa alle 65-vuotiaita.
Hallitus valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan kalenterivuodeksi kerrallaan.
Toimitusjohtaja valmistelee ja kutsuu puheenjohtajana koolle hallituksen kokoukset.
Hallitus on päätösvaltainen kun yli puolet sen jäsenistä, mukaan lukien puheenjohtaja
tai varapuheenjohtaja, on paikalla. Hallituksen päätökseksi tulee se ehdotus, jota
enemmistö on kannattanut, tai jos äänet menevät tasan, ratkaisee puheenjohtajan
ääni.
Hallituksen kokouksista laaditaan pöytäkirja, jonka allekirjoittavat
puheenjohtaja ja vähintään yksi hallituksen siihen valitsema jäsen.
20

kokouksen

Hallituksen tehtävät
Hallituksen tehtävänä on huolellisesti toimien edistää osuuskaupan etua. Se huolehtii
osuuskaupan hallinnosta ja toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä. Hallitus
hoitaa osuuskaupan asioita lakien, näiden sääntöjen, edustajiston ja
hallintoneuvoston päätösten sekä hallintoneuvoston antamien ohjeiden mukaisesti.
Hallintoneuvosto vahvistaa hallituksen työjärjestyksen.
Hallituksen tehtäviin kuuluu:
1) päättää
jäsenhakemusten
hyväksymismenettelystä
jahyväksymisenedellytyksistä, jäsenetujen periaatteista sekä jäsenten erottamisesta2) pitää osuuskaupan jäsenistä osuuskuntalain mukaista jäsenluetteloa
3) huolehtia siitä, että osuuskaupan kirjanpidon sekä varainhoidon valvonta on
asianmukaisesti järjestetty4) päättää osuuskaupan strategiasta ja taloudellisista tavoitteista5) antaa hallintoneuvostolle sen kokouksissa kaikki ne tiedot, jotka ovat tarpeen
hallintoneuvoston tehtävien hoitamisessa
6) päättää edustamisoikeuksien antamisesta
7)
päättää lainojen ottamisesta ja myöntämisestä sekä vakuuksien antamisesta
konsernin ulkopuolelle8) päättää rahoitus- ja sijoitusperiaatteista9) päättää merkittävistä investoinneista ja realisoinneista10) laatia toimintakertomus, tilinpäätös ja konsernitilinpäätös sekä ehdotus
toimenpiteistä, joihin vahvistetun taseen tai konsernitaseen mukainen ylijäämä antaa
aihetta.

21

Toimitusjohtaja
Osuuskaupalla on toimitusjohtaja, jonka tehtävänä on hoitaa osuuskaupan juoksevaa
hallintoa hallituksen ja hallintoneuvoston antamien ohjeiden ja määräysten
mukaisesti.

22

Osuuskaupan edustaminen
Toimitusjohtaja, hallituksen jäsenet ja hallituksen
edustavat osuuskauppaa kaksi yhdessä.

23

Tilikausi
Osuuskaupan tilikausi on kalenterivuosi.

siihen oikeuttamat henkilöt,

724

Tilintarkastus
Osuuskaupalla on yksi tai kaksi tilintarkastajaa, joista yhden tulee ollatilintarkastuslaissa tarkoitettu KHT-tilintarkastaja tai KHT-yhteisö ja tarvittaessa yksi
tai kaksi varatilintarkastajaa.
Tilintarkastajat valitaan edustajiston syyskokouksessa. Tilintarkastajien toimikausi
jatkuu toistaiseksi.

25

Vararahasto ja muut rahastot
Osuuskaupalla on vararahasto. Osuuskaupalla voi olla myös muita rahastoja.

26

Ylijäämän jakaminen
Edustajisto päättää ylijäämän jakamisesta. Edustajisto voi hallituksen esityksestä
päättää ylijäämän jakamisesta:- osuusmaksun korkona- sen mukaan, kuin jäsenen asiakasomistajatalous on tilikauden aikana käyttänyt
osuuskaupan tuottamia palveluja (ylijäämänpalautus).
Edustajisto ei saa päättää ylijäämää jaettavaksi hallituksen ehdottamaa tai
hyväksymää määrää enempää.

27

Osuusmaksun koron ja ylijäämänpalautuksen maksaminen
Osuusmaksun korko ja ylijäämänpalautus maksetaan jäsenen tilille S-Pankki Oy:ssä
tai muulla hallituksen päättämällä tavalla.
Osuusmaksun korkoa voidaan maksaa vain niille jäsenille, joiden osuusmaksu on
kokonaan maksettu tilikauden viimeisenä päivänä, ja joiden jäsenyys jatkuu jossain
S-ryhmän osuuskaupassa.
Ellei jäsenen osuusmaksu ole täysin suoritettu, siirretään ylijäämänpalautuksesta
enintään osuusmaksusta maksamatta oleva määrä osuusmaksun suoritukseksi.

28

Osuuskaupan antamat lahjat
Hallitus voi päättää lahjan antamisesta yleishyödylliseen tai siihen rinnastettavaantarkoitukseen, jos lahjoituksen määrää voidaan käyttötarkoitukseen sekäosuuskaupan tilaan ja muihin olosuhteisiin katsoen pitää kohtuullisena.

29

Välimiesmenettely
Riidat, jotka koskevat- näiden sääntöjen tai osuuskuntalain noudattamista osuuskaupan toiminnassa, tai- osuuskaupan toimielinten päätöksiä, tai- osuuskaupan toimitusjohtajan, hallituksen tai hallintoneuvoston jäsenen toimintaa,
toimitusjohtajan, hallituksen tai hallintoneuvoston jäsenen asemassa,
ratkaistaan välimiesmenettelyssä, välimiesmenettelystä annetun lain mukaan.
Välimiesmenettely pidetään osuuskaupan kotipaikassa ja se käydään suomen tai
ruotsin kielellä.
Tämä välimiesmenettelyä koskeva kohta sitoo osuuskauppaa, jäsentä, hallitusta,
hallintoneuvostoa, hallituksen ja hallintoneuvoston jäsentä, toimitusjohtajaa sekätilintarkastajia.

8
EDUSTAJISTON VAALIJÄRJESTYS
1

Edustajiston vaalit
Osuuskaupan edustajiston vaali järjestetään joka neljäs vuosi hallintoneuvoston
päättämänä ajankohtana. Vaali järjestetään alueittain ns. suorana henkilövaalina.
Hallintoneuvosto vahvistaa jäsenluettelon perusteella jäsenalueiden rajat ja kultakin
jäsenalueelta valittavien edustajiston jäsenten lukumäärän. Jäsenalueille annetaan
tunnukset. Lisäksi hallintoneuvosto valitsee S-vaalilautakunnan vastaamaan vaalien
järjestämisestä. S-vaalilautakunta päättää kaikista muista vaalin järjestämiseenliittyvistä asioista.

2ÄänioikeusÄänioikeus on jokaisella ennen vaalivuoden alkua
osuuskaupan jäseneksi hyväksytyllä jäsenellä.

15vuottatäyttäneellä jaÄänestää voi vain oman asuinpaikkansa jäsenalueen ehdokasta. Jäsenalueiden
ulkopuolella asuva jäsen voi äänestää minkä tahansa jäsenalueen ehdokasta.
3

Kelpoisuus asettua ehdokkaaksi
Ehdokkaaksi voi asettua ennen vaalivuoden alkua osuuskauppaan hyväksytty
osuusmaksun kokonaan maksanut jäsen, joka vaalin alkaessa on täysivaltainen ja
asuu osuuskaupan jäsenalueella.

4

S-vaalilautakunta
S-vaalilautakuntaan kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolme muuta jäsentä.
S-vaalilautakunta on päätösvaltainen, kun puheenjohtaja tai hänen ollessa estynyt,
varapuheenjohtaja ja vähintään kaksi muuta jäsentä ovat paikalla.
S-vaalilautakunnan jäsen ei voi asettua vaaleissa
ehdokasilmoituksen asiamiehenä tai allekirjoittajana.
S-vaalilautakunnan kokouksista pidetään
vähintään yksi jäsen allekirjoittavat.

5

pöytäkirjaa,

ehdolle

jonka

tai

toimiapuheenjohtaja

ja

Vaalista tiedottaminen
Vaalista, äänioikeudesta ja vaalin toimittamiseen liittyvistä järjestelyistä ja
menettelytavoista tiedotetaan S-vaalilautakunnan päättämällä tavalla postitse,
sähköisesti ja/tai julkaisemalla ilmoitus lehdessä ja/tai sähköisessä kanavassa.

6

Ehdokasasettelu
Vähintään kolme jäsenalueella asuvaa äänioikeutettua jäsentä (ehdokasilmoituksen
laatijat)ovat
oikeutettuja
esittämään
jäsenalueellaan
asuvanehdokkaansa/ehdokkaidensa ottamista ehdokkaaksi ilmoittamalla siitä kirjallisesti Svaalilautakunnalle ennen ehdokasasetteluajan päättymistä. Ehdokasilmoituksen
laatijoista yksi on nimettävä asiamieheksi ja yksi varamieheksi. Ehdokasilmoituksen
laatijana ei voi olla kuin yhdessä ehdokasilmoituksessa eikä ehdokas voi olla
ehdokasilmoituksen laatijana.
Ehdokkaan on täytettävä kohdassa 3 mainitut vaatimukset. Ehdokkaana voi olla vain
yhdessä ehdokasilmoituksessa.
Ehdokasilmoituksessa voi olla enintään kaksi kertaa se määrä ehdokkaita kuin

9jäsenalueelta voidaan valita edustajiston jäseniä. Ehdokasilmoituksessa on mainittava
jokaisen ehdokkaan etu- ja sukunimet, arvo tai ammatti, kotikunta ja jäsennumero.
Ehdokasilmoituksessa on oltava asiamiehen ja varamiehen yhteystiedot. Lisäksi,ehdokasilmoituksessa tai sen liitteenä on oltava ehdokkaan suostumus tai
ehdokasilmoituksen asiamiehen vakuutus ehdokkaan/ehdokkaiden suostumuksesta.
Kaikki ehdokasilmoituksen laatijat allekirjoittavat ilmoituksen.
S-vaalilautakunta voi asettaa myös muita vaatimuksia ehdokasilmoitukselle.
7

Ehdokasilmoitusten käsittely S-vaalilautakunnassa
S-vaalilautakunta kirjaa ehdokasilmoitukset vastaanotetuiksi, merkitsee niihin
numerotunnuksen vastaanottojärjestyksessä ja tarkastaa ne. S-vaalilautakunta
hyväksyy ehdokasilmoitukset tai pyytää ehdokasilmoituksen korjaamista.
Jos ehdokasilmoitus on puutteellinen tai virheellinen, on ehdokasilmoituksen laatijalle
annettava seitsemän päivää ehdokasasetteluajan päättymisen jälkeen aikaa korjata
S-vaalilautakunnan ehdokasilmoituksessa havaitsemat virheet ja/tai puutteet. Mikäli
ehdokasilmoitustaeikorjatamääräajassa,
S-vaalilautakunta
hylkää
ehdokasilmoituksen. S- vaalilautakunta tarkastaa korjatut ehdokasilmoitukset ja
hylkää edelleen puutteelliset ja/tai virheelliset ehdokasilmoitukset.
S-vaalilautakunta laatii hyväksyttyjen ehdokasilmoitusten perusteella ehdokaslistat
jäsenalueittain. Ehdokkaille annetaan jäsenalueittain juokseva numero alkaen
ensimmäisen ehdokkaan numerosta kaksi.

8Äänestysohjeet
S-vaalilautakunnan päätöksen mukaisesti äänestys vaaleissa tapahtuu joko postitse
tai sähköisesti tai näiden yhdistelmänä. Vaalissa noudatetaan vaalisalaisuutta. Svaalilautakunnan on erityisesti huolehdittava toimista, joilla turvataan jäsenenäänioikeus ja vaalisalaisuuden säilyminen.
S-vaalilautakunta päättää äänestysajasta (10-21 päivää), laatii äänestysohjeet jaäänestysliput.
Äänestysohjeet, hyväksytyt ehdokaslistat ja äänestyslippu palautuskuorineen tai
sähköisesti toimitettava vaalimateriaali lähetetään äänioikeutetuille jäsenille näiden
osuuskaupalle ilmoittamaan osoitteeseen ennen äänestysajan alkamista. Painettu
vaalimateriaali lähetetään vain Suomessa asuville jäsenille.
Äänestysohjeet, ehdokaslistat ja äänestysaika voidaan julkaista myös sähköisissä
viestintävälineissä.

9Äänestäminen
Jäsen merkitsee äänestyslippuun sen ehdokkaan numeron, jota hän äänestää.
Äänestyslippuun ei saa tehdä muita merkintöjä.
Äänestyslippu voidaan toimittaa S-vaalilautakunnalle postitse tai se voidaan jättää Svaalilautakunnan
ilmoittamissa
osuuskaupan
toimipaikoissa
oleviinäänestyslippulaatikoihin siten, että se on perillä S-vaalilautakunnalla ennenäänestysajan päättymistä.

10
Mikäli jäsen ennen äänestysajan päättymistä luotettavasti osoittaa, ettei hän ole saanutäänestyslippua tai, että se on turmeltunut, S-vaalilautakunta antaa hänelle uudenäänestyslipun.
Vaalit voidaan järjestää joko osaksi tai kokonaan sähköisesti. Sähköinen
äänestäminen tapahtuu sähköisellä välineellä S-vaalilautakunnan ohjeiden mukaisestiäänestysaikana.
10Äänten laskeminen
S-vaalilautakunnan on äänestysajan päätyttyä huolehdittava siitä, että äänten
laskenta suoritetaan luotettavalla tavalla ja viipymättä.
Annettu ääni on mitätön, jos- äänestyslippuun on merkitty useamman kuin yhden ehdokkaan numero tai muuta
asiaan kuulumatonta- ehdokkaan numero on merkitty niin epäselvästi, ettei siitä ilmene, ketä ehdokasta
on äänestetty- on käytetty muuta kuin S-vaalilautakunnalta saatua äänestyslippua- sähköisen ja postivaalin yhdistelmävaalissa äänestyslippu on palautettu muussa
kuin vaalitoimitusta varten jäsenelle toimitetussa palautuskuoressa, taiäänestyslippu on saapunut liian myöhään.
Äänestyslipun mitätöinnin ratkaisee S-vaalilautakunta.
Hyväksytyistä äänistä lasketaan jokaisen ehdokkaan äänimäärä jäsenalueittain.
Ehdokkaat listataan järjestykseen äänimäärän mukaan ja eniten ääniä saaneet
ehdokkaat valitaan edustajiston jäseniksi. Mikäli viimeisen valittavan edustajiston
jäsenen osalta useampi ehdokas on saanut saman äänimäärän, ratkaistaan
edustajiston jäseneksi valittava arvalla.
Seuraavaksi eniten ääniä saaneet ehdokkaat ovat kunkin jäsenalueen edustajiston
varajäseniä äänimääränsä mukaisessa järjestyksessä. Mikäli varajäsenistä useampi
ehdokas on saanut saman äänimäärän, ratkaistaan edustajiston jäseneksi valittava
arvalla.

11

Vaalin tuloksen julkistaminen
S-vaalilautakunta vahvistaa vaalin tuloksen ja ilmoittaa valituille edustajiston jäsenilleja varajäsenille valinnasta mahdollisimman pian.
Vaalin tulos julkistetaan viimeistään 14 päivän kuluessa äänestysajan päättymisestä
S-vaalilautakunnan päättämällä tavalla.