BegeistretKreativitetshemmet

Skjebnesvangert

Hva skjedde med
rekrutteringskrisen på«Nordisk»? Nå strømmer studentene til
Side 4
faget.

Sigmund Kvaløy Setreng ble
nylig påtvunget pc. – Et dårlig
skriveredskap som hemmer
kreativiteten, er hans dom.

Tyske Kay Gastinger dro på
ISFiT-festival i 1992.
Nå har han tre barn som sier «sjø».

Side 12 og 13

Side 9NTNUs
internavis
nr. 4
08.03.2001

Pinsevennlig
Nettadressen universitetet.no er tildelt
menigheten Filadelfia.
Men NTNU kan få
kjøpe navnet av pinsevennene – kanskje.
Side 5

Tannløst
Norgesnettrådet ernærmest til å sikre
kvaliteten på høyere
utdanning. Men i dag
har det ikke mandat
til annet enn å bjeffe.

Uleselig fra NTNU
Kunnskapstørst ungdom som
klikker seg inn på NTNUs
nettsider, må framvise stort
mot og utholdenhet.
Introduksjonen til ex.phil,modul 2, har en såkalt
lesbarhetsindeks på 67.

Det betyr i klarspråk: uleselig.
– Det er utrolig at noen i dethele tatt begynner på universitetet etter å ha funnet noe
sånt, sier ansatte ved Institutt
for anvendt språkvitenskap.
De har mye å innvende mot

Aldri sur på
ISFiT-tur

Side 8

Livreddende

ISFiT nærmer seg slutten. 437 deltakere
fra 110 land har satt sitt preg både på
universitetet og på byen den siste uka. Så
langt har arrangementet gått knirkefritt.
Onsdag var det 180 deltakere som hadde
meldt seg på skituren. Gutta på bildet
kommer fra Ghana og har aldri stått på
ski før. – This is great, sa herrene (fravenstre) Samuel Gyekye, Matthew
Yamoah og Maxvell Gyening.

I serien om NTNUs
satsingsområder ser vi
denne gangen påMedisinsk teknologi.
Side 10 og 11

Utfordrende
En ny aktør
blander seg
nå inn i ITkrigen. Ved
Fysikalsk
kjemi har
han allerede vunnet slaget.

Flere bilder fra ISFiT på side 17

Planlegger genkrimlaboratorium

Side 14

Forskningsmiljøet ved
Plantebiosenteretpå Dragvoll
vil oppretteen nasjonal
overvåkingsinstansfor genmodifisering av planter, et slags
genkrim-laboratorium. Men nå viser det
seg at Landsbrukshøgskolen på Ås har
tilsvarende planer. – De stjeler ideenevåre, hevder professor Tor-Henning
Iversen (bildet).

Giskemeldingenkommer fredag
Fredag legger
regjeringen framstortingsmeldingen om
reformer innen høyere
utdanning. Sammeettermiddag vil vi
presentere hovedpunktene i «Gjør din
plikt – Krev din rett»på intranettet, med
lokale kommentarer.
Nyhetene legges ogsåut i den åpne nettavisa(http://innsidaUT.
ntnu.no/).

andre «offisielle» NTNU-tekster
også. Rektor Spjøtvoll, foreksempel, får det klare råd å lanoen utenfor hans egen nærekrets ta en titt pårektorkommentaren i
Universitetsavisa.
Side 6 og 7

Side 3
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Ny fakultetstruktur: Ingen garanti mot oppsigelser

Side 2Les daglige nyheter på http://innsidaUT.ntnu.no/ Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

2

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001
«Å reise tilbake fra University of Virginia til
Universitetet i Tromsø er som å komme tilbake til enstille bakgård etter å ha vært ute i trafikken.»
Professor Karl-Arne Stokkan til Tromsøflaket 2/2001.

på dagsordenen

Vil ikke garantere mot oppsigelser

ledelsenhar ordet

Rektor Emil
Spjøtvoll

Flere universiteter?
I oppfølging av Mjøsutvalgets innstilling vil statsråd Giske åpne for flere
universiteter i Norge. Prinsippet som
legges til grunn, skal være at institusjoner som har fått rett til å tildele
doktorgrader, også kan bruke universitetsnavnet. Mjøsutvalget la opp tilen ordning hvor et lærested kunne
betegnes som et universitet hvis det
hadde doktorgradsutdanning på minst
fire ulike fagområder. Giske letter på
dette kravet og gjør det enklere å få
«opprykk». Begrunnelsen for dette er
antagelig at høgskolene med ambisjoner om å bli universitet vil bruke mye
ressurser for å etablere doktorgradsprogrammer uavhengig av lokale eller
nasjonale behov. Vi ser dette i Stavanger, hvor mye private midler brukes for å sikre universitetsstatus etter
Mjøsutvalgets kriterier. Dette vil davære engangssatsinger som på en uheldig måte vil binde offentlige ressurser
i fremtiden. Giske håper antagelig at
ved å stille mindre krav, vil man unngå sløsing av ressurser bare rettet motå få en status.
Det er opplagt at forslaget innebærer en utvanning av begrepet universitet. I og for seg er ikke det dramatisk, internasjonalt brukes begrepet allerede på mange typer institusjoner. Selv har vi bidratt med betegnelser som Bedriftsuniversitetet og
Norgesuniversitetet. Folkeuniversitetet og Kvinneuniversitetet har vi hattlenge. Så kan man frykte ytterligere
spredning av begrensete ressurser. Det
er heller ikke noe nytt. I de siste år
har det løpende blitt opprettet hovedfag, mastergradstilbud og professorater på de statlige høgskoler. I fjor fikkogså tre høgskoler rett til selv å gi doktorgrader. Det er denne utviklingen
som bringer de store endringer i det
nasjonale utdannings- og forskningsbildet. Dette skjer gradvis uten en klar
nasjonal strategi. Om noen institusjoner får kalle seg universiteter, betyr
mindre i denne sammenheng, men
man kan jo spørre om det har noen
hensikt i det hele tatt. Forskjellen
mellom de nye universiteter og deandre høgskoler blir minimale.
Statsråden presiserer at vi fremdeles skal ha bare fire breddeuniversiteter i Norge. De andre vil være spesialiserte som de vitenskapelige høgskolene, eller primært knyttet til lokale behov som de statlige høgskolene.
Hvis Giske virkelig mener dette, bør
han følge opp med å gi de fire universitetene spesielle rettigheter. De bør
ha større økonomisk og faglig handlefrihet for å kunne ivareta rollen somfyrtårn både nasjonalt og internasjonalt. Det er kvaliteten på de beste universitetene som vil bestemme Norges
plass og anseelse i det globale forskersamfunn, og være avgjørende forvår evne til å tiltrekke oss og beholde
studenter, forskere og næringsvirksomhet lokalisert i Norge. Vi har myeå ta igjen. Vi ligger lavt i nasjonal
forskningsinnsats, 19 000 norske studenter reiser for å ta studier i utlandet,men bare 4 000 utenlandske studenter
kommer til Norge. Giskes forslag må
følges opp med ressurser, slik at vi når
den kvalitet som både statsråden og
Mjøsutvalget sikter mot.

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul– Jeg vil ikke kommentere om
noen blir oppsagt som følge av
fakultetsomorganiseringen,sier OU-direktør TrondSingsaas. Fagforeningene føler
seg likevel sikre på at ingenmister jobben.
Den gamle omorganiseringsavtalen som
ble inngått med fagforeningene før Orgutprosessen, skal reforhandles. Denne
avtalen slo fast at ingen fast ansatte skulle miste jobben. Avtaleteksten knytter
imidlertid denne garantien direkte til
Orgut, og gjelder følgelig ikke for den nyerunden med omorganiseringer.
ILLUSTRASJON: ELIN HORN

Forhandler om ny avtale. Fredag
9. mars starter forhandlingene om en ny
avtale. OU-direktør Trond Singsaas vil
ikke avsløre hvilken posisjon NTNU vil
innta denne gangen. Han bekrefter imidlertid at den gamle omstillingsavtalen,sammen med Tjenestemannsloven, danner grunnlaget for de nye forhandlingene. Tjenestemannsloven sikrer alle som
har fast stilling i Staten, et tilsvarendearbeid hvis man mister sin nåværende
jobb.
Leder av Forskerforbundet ved NTNU,
Svein Kristiansen, vil kjempe for at ingenskal bli oppsagt. Han viser til Tjenestemannsloven og slår fast at det vil værelovstridig om folk skulle miste jobben på
grunn av omorganiseringen. Forskerforbundet ved NTNU er forøvrig svært kritisk
til omorganiseringsprosessen, og stiller
blant annet spørsmål om hensikten ved åsette i gang med dette.
– Det finnes ingen analyser som sier at
det er noe galt med organisasjonsstrukturen vår, hevder Svein Kristiansen.

Ser ikke behovet. NTL-leder Sturla
Søpstad mener han har fått klare, muntlige forsikringer fra universitetsdirektøren om at ingen skal bli sagt opp. Han serdette som en selvfølge. NTL-lederen er
mer opptatt av å involvere seg for åunngå en del av de mer uheldige omplasseringene av personer som skjedde i forrige runde. Søpstad er, i likhet med
Kristiansen, generelt negativ til prosessen.
– Dette er ledelsens prosjekt for å tilfredsstille departementet. Problemene er
ikke tydeliggjort godt nok, og det er fortsatt en gåte hvordan de foreslåtte alternativene vil løse noe som helst, sier Sturla Søpstad.
Jomar Finseth fra fagforeningen 2FO(tidligere LUHF) vil også kjempe hardtfor å beholde garantien mot oppsigelser.
Det er 2FO som har tatt initiativet til å fåpå plass en ny omstillingsavtale.
EVEN GRAN

Ingen omstillinguten Per Kjøl
Per Kjøl er nok en gang involvert i omorganisering ved
NTNU. Kjøl spilte i 1998 en
sentral rolle i Orgut-prosessen
som medlem av Orgut-sekretariatet. Etter dette sa han opp
FOTO:
TOTALCONSULT sin egentlige jobb som fakultetsdirektør ved SVT-fakultetet og begynte i konsulentbransjen. Først
hos ICG (Inter Consult Group), og deretter hos Total Consult der han nå tilbyr
sine tjenester som bedriftsrådgiver.
I den nåværende omorganiseringsprosessen har Per Kjøl hjulpet NTNU
med å skrive forslaget som for tida er påhøring hos enhetene. Fram til 1. mai skal
han være med på å utrede mulige faglige gevinster ved de ulike alternativene
til ny organisering.

even.gran@adm.ntnu.no

Mer penger i kassen for IT-instituttene?
Varselet om at bevilgninger snart
kan bli beregnet etter antall
uteksaminerte kandidater, kan føre
til magrere tider for studier med
liten søkning.
Da statsråd Trond Giske holdt innlegg for
NTNU-toppene på Røros, varslet han at enstørre del av bevilgningen vil bli basert
på vekttallsproduksjon. Jo flere ferdige
kandidater systemet «produserer», desto
bedre økonomiske vilkår.

Studentavhengig. Ved NTNU har
prinsippet vært benyttet i flere år.
Budsjettfordelingen for år 2001 trekker
opp prinsippene for fordeling av midler
mellom fakultetene: Bevilgningen beregnes etter tre hovedprinsipper; en basisbevilgning, en bevilgning for vekttallproduksjon og en bevilgning for kandidatproduksjon. Basisbevilgningen er uavhengig av studenttallet, og er et uttrykk
for faste kostnader. De to andre komponentene er studentavhengige og knyttes
til variable kostnader.
Vekttallsproduksjon er forholdsvis greiå måle, mens kandidatproduksjonen er
litt mer komplisert. Komplikasjonen kommer av at det ikke koster like mye å undervise en student på lavere grad i samfunnsfag, som for eksempel en student i 4.
årskurs på medisin. For å ta hensyn til

dette, har Økonomiavdelingen laget entabell for vekting av studietilbud, som foreksempel innebærer at en ex.phil-student
får vekttall 1 (basis), mens en student i 3.
årskurs elektro vektes til 2,55.

byggfakultetet halvert mens IT-fagene
får en vekst på 30 prosent per år?
Tabellen viser hvordan forholdet mellom
antall studenter og faglige ansatte variererfrafakultettil
fakultet.
Grunnlagsdata er hentet fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes database for statistikk om høgre utdanning(http://www.nsd.uib.no/ dbhvev/).

Basisoverføringer. Sett i forhold til
NTNUs totale budsjett er det ikke så stor
prosent av tildelte midler som er avhengig av studentproduksjon. Det er bare ca
12 prosent av budsjettet som fordeles
ARNE ASPHJELL
etter «produksjon», så det er basisoverføarne.asphjell@adm.ntnu.no
ringene som dominerer.
Slik er det også for de statlige overføringene til universitetene i dagens
Fakultet
Antall stud. Antall ans. Forholdstallmodell. Hvis Giskes
SV
5588
337
16,6
intensjoner
blir
HF
2774
267
10,4
gjennomført, må vi
Medisin875
230
3,8
regne med at overføArkitektur
499
81
6,2
ringene blir sterkere
Bygg & miljø
845
158
5,3
koblet til vekttallsproduksjon og antall
Elektro& tele
1844
220
8,4
uteksaminerte. KliFysikk, info, matte
2690
282
9,5
maet fagdisiplinene
Geo&petro
525
82
6,4
i mellom kan bli tøfKjemi&biol.
1555
348
4,5
fere, og vi kan forMarin
559
81
6,9
vente en hardere
Maskin914
204
4,5
konkurranse om studentene.
Fordelingen av studenter og ansatte på de ulike fakulteter
Tregt system.
ved NTNU. Forholdstallet vil blant annet avhenge av andeHva vil dette bety
len profesjonsutdanning ved enhetene.
for NTNU? Blir

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
http://innsidaUT.ntnu.no/Kappløp om genkrim-lab.
Plantebiosenteret på
Dragvoll vil etablereet «Genkrim» – ennasjonal overvåkningsinstans for genmodifisering av planter.
Det vil forskere ved
Norges landbrukshøgskole også. Idétyveri,
mener noen.
– De har «stjålet» ideen vår, sierprofessor Tor-Henning Iversen,
noe indignert. Han sikter til ideen om å etablere et genteknisk
kontrollaboratorium, og ryktene
sier at «tyven» i dette tilfellet
Norges landbrukshøgskole på Ås.
Nå er et kappløp i gang mellom
forskermiljøene på Ås og i Trondheim om å komme først til landbruksministeren for å få diskutert en slik etablering.
Problemet er bare at BjarneHåkon Hanssen for tida er mer
opptatt av dyr med farlige sykdommer enn av genmodifisert
plantemateriale. – Vi drukner ikugalskapsproblematikk, sukker
planteforskeren.

Behovet kartlagt. Staben
ved Plantebiosenteret fikk
allerede i 1998 ideen om etnasjonalt laboratorium for kontroll av genmodifiserte planter.
Våren 1999 ble det gjennomført
en nasjonal undersøkelse for å
kartlegge behovet for et slikt
laboratorium. Matvarekjeder,
forskningsinstitusjoner, miljøorganisasjoner og faginstanser
ble forespurt. Alle mente tiden
var kommet for etablering av
en slik institusjon.
Lokalene til det nedlagte
ScanPlant på Kongsvinger ble
foreslått som det mest aktuelle– Alt trenger ikke skje i Oslo-området, sier planteprofessor Tor-Henning Iversen.

stedet for etablering. Hensikten
med å velge Kongsvinger var å
gjøre laboratoriet nøytralt oguavhengig av etablerte organer.
Men etter en del forhandlinger
med myndighetene fant man ut
at Kongsvinger ikke ville væredet riktige stedet, bl.a. på grunn
av manglende fagmiljø og dårlig
økonomisk basis for drift.

Konkurranse fra Ås. Etter
at dette ble klart, har ogsåLandbrukshøgskolen meldt sininteresse for et genetisk kontrollaboratorium. Iversen er lite
begeistret for framstøtet, fordi
ideen kom fra Plantebiosenteret, og det er her den er
utredet og videreutviklet. – Vi
har hatt flere tilfeller av at våreideer og prosjektforslag dukker

opp igjen på Ås, sier Iversen. Nå
vil han være mer påholden medå informere om ideer og planer.
Regjeringsskiftet har gjort
det nødvendig å selge inn ideen
til Landbruksdepartementet pånytt, og Plantebiosenteret hargått i kompaniskap med fylkeslandbruksdirektør Tore Bjørkli
for å drive lobbyvirksomhet for
tiltaket overfor myndighetene.

FOTO: ARNE ASPHJELL

Men så lenge munn- og klovsyken herjer i Europa, er det lite
oppmerksomhet å få om genmodifiserte planter…
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Attac kommer til Trondheim
Stifterne oppfordrer
NTNU-ere til å delta iden politiske grasrotbevegelsen som vil
skattlegge alle
pengetransaksjoner.
Et stiftelsesmøte for å danne etlokallag i Trondheim vil finne
sted i løpet av de nærmeste
dagene. Det forteller Ståle Tvete Vollan, tidligere rådgiver for
NTNU-studenter med funksjonshemninger. Nå jobber hansom sekretær i det nye interimsstyret ved Attac Norge i
Oslo.
Den nye organisasjonen er engrasrotbevegelse med et bredt
tverrpolitisk engasjement, med
ambisjoner om en demokratisk
regulering av finansmarkedet.
Attacs hovedsaker er å innføre
en avgift på 0,05 prosent på allefinanstransaksjoner, slette ulandsgjeld, samt fjerne alle skat-Ståle Tvete Vollan har skiftet jobb
fra å være rådgiver for funksjonshemmede studenter funksjonshemninger til å kjempe for skattlegging av pengetransaksjoner.
ARKIVFOTO: TORE HUGUBAKKEN

teparadis omkring i verden.
Pengene som innhentes ved
transaksjonsavgiften, skal gå til
land med svak økonomi.

– Bør engasjere seg mer.
Det hele startet i Frankrike i
1997, med en avisartikkel om
globaliseringens
skadevirkninger. Mottakelsen var enorm,og bevegelsen ble startet og
spredd til andre land i Afrika,

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

Asia, Sør-Amerika og Europa. I
januar 2001 tok kulturavisen
Morgenbladet initiativet å starte opp i Norge. I forrige uke
vedtok deltakere i Oslo en
nasjonal plattform. Det ble ogsånedsatt et interimsstyre somskal jobbe fram mot den endelige etableringen av Attac Norgeen gang i mai eller juni. Flere
steder i landet planlegges det
nå lokalorganisasjoner. Bergen
er godt i gang, og nå skal
Trondheim på banen.
– Som mangeårig NTNU-student og ansatt, og med hovedfag
i musikk, har jeg savnet et initiativ fra folk utenfor de tradisjonelle politiske aksene, mener
Tvete Vollan, som synes akademikere og kunstnere absolutt bør
engasjere seg mer i spørsmål

som Attac er opptatt av. Mange
av organisasjonene som deltokpå stiftelsesmøtet, ønsket at
Attac kunne flagge EU-standpunkt. Men det ble der bestemt
at Attac Norge ikke skal ta stilling til dette.

Skarstein: – Velkommen.
– Det er på høy tid at Attac
blir etablert også i Norge, sierførsteamanuensis i samfunnsøkonomi, Rune Skarstein. Som
medforfatter i boka Markedets
Vidunderlige Verden har hantidligere ytret ønske om en kontroll av alle valutatransaksjoner og en mer solidarisk verdenshandel. Samme dag som
Attac presenterte seg i Norge,lanserte Unge Høyre, med støtte fra moderpartiet, «Motattac».
De mener at internasjonal frihandel er den eneste måten fattige land kan selge sine varer
på, og dermed øke sin levestandard. Skarstein fnyser av dette
utspillet.
– Unge Høyre bør sette seg

bedre inn i både frihandelsdoktrinen og de industrialiserte landene sin historie! Det er særlig
de store overskuddsprodusentene av jordbruksvarer, NordAmerika og Oceania, som presserpå for at u-landene skal gå med
på frihandel, sier Skarstein. Hanpåpeker at frihandel alltid harvært til fordel for de mest utviklede landene. Men at både USA
og landene på det europeiske
kontinentet industrialiserte seg
under streng proteksjonisme!
Nesten uten unntak har økonomisk utvikling fra «u-land» til «iland» skjedd under sterk regulering av utenrikshandelen.
Kommer du selv til å delta i
denne motstandsaksjonen?
– Ja, i den grad tida strekker
til.
Attacshjemmeside
http://www.attac.noer:

TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no4

Nok etgründersenter«InnoVisionHouse» på Nedre
Elvehavn er siste tilskudd
på stammen av veksthus forferske bedrifter i Trondheim.
Elleve bedrifter har allerede flyttet inn, hvorav flere
har utspring fra NTNU. De
fleste av gründerne skal leveav å selge tjenester og produkter innen internett, kommunikasjon og reklame. I
løpet av året har InnoVisionHouse planer om å vokse
til 2200 kvadratmeter og
omfatte 30 firmaer. De entusiastiske gründerne arbeider nå med å få en tungaktør med på laget – CocaCola.

Hjemme-pc
Før påske vil trolig NTNUs
ansatte få tilbud om hjemme-pc-ordning. Utstyret kan
leveres i løpet av mai. NTNU
ønsker å tilby sine arbeidstakere hjemme-pc basert på«bruttolønnsordning». I tillegg vil studentene få et gunstig pc-tilbud basert på kontantkjøp, eller avbetaling.
«Bruttolønnsordning» betyr
at ansatte kan låne utstyret
av NTNU i tre år mot etmånedlig trekk i bruttolønn,
som igjen fører til skattereduksjon. Etter tre år får
ansatte mulighet til å overta utstyret til markedsverdi. Markedsverdien fastsettes av skattemyndighetene,og er i dag beregnet til 1 000
kr for en pc. Dersom prosessen går som planlagt, antas
det at hjemme-pc-ene kan
bestilles før påske, og atlevering vil skje i løpet av
mai. Når tilbudet er klart,
vil nærmere informasjon bli
gitt via NTNUs intranett.

Mer likestillingi året som gikk
Likestillingsutvalget leggerom kort tid fram sin årsrapport for 2000. Her vil det
framgå at likestillingsarbeidet ved NTNU går jevnt,
men sakte framover. Målsettingen om å oppnå ti prosent kvinnelige professorer iløpet av planperioden 19972001 nærmer seg oppfyllelse. Ved siste årsskifte var
det 49 kvinnelige professorer ved NTNU, av totalt 509,
dvs. en prosentandel på 9.3.
Det er ett prosentpoeng frami forhold til 1999, og utvalget
regner med at målet blirnådd inneværende år. Det er
en liten nedgang i kvinnelige amanuenser, men til gjengjeld økte antall kvinnelige
stipendiater fra 168 til 216(35 prosent av alle stipendiater) i løpet av 2000. Derforskulle mulighetene forrekruttering til amanuensisog professorkategorien bli
bedre på sikt.
Universitetsbiblioteket
har flest kvinnelige ansatte
av enhetene ved NTNU. 67
prosent av bibliotekets tilsatte er kvinner.

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

nyheter

Forfattere begeistrer
Flere studenter velgerå studere nordisk. Er
det bare fordi Lars
Ramslie er under 30 årog skriver om rockegruppa Kiss?
– Hvor blir det av ham?
Førsteamanusis Leif Johan
Larsen og professor Erik Østerud er lett nervøse, men ennå ikke
grepet av Den Store Panikken.
Forfatteren Lars Ramslie harsagt at han kommer, og at hanskal fortelle om sin siste roman,
Destroyer. Til tross for at han
dagen i forveien brakk et ribbein
i en brytekamp. Hans sisteroman handler om rockegruppa
Kiss, men egentlig dreier den seg
kanskje mest om en ikke alltid
like idyllisk barndom ved Øreåsen utenfor Moss. Boka blekåret til høstens roman av Dagbladet, og tidligere har forfatteren blant annet mottatt Tarjei
Vesaas’ debutantpris for romanen Biopsi (1997). Nå er han
invitert til Dragvoll av de somsysler med nordisk mellom- og
hovedfag.
Leif Johan Larsen speider
etter en semikjendis av en forfatter, og spør seg selv «Er det
ham?» «Kan det være ham?» Stipendiat John Brumo kommer og
varsler at han har sett en ung
mann vandrende rundt i korridorene på Nordisk. Kan det væreham? Joda, det viser seg endeligå være dagens bokbader. Han
blir eskortert videre til auditorium 3, hvor det sitter oppsiktsvekkende mange og venter.

Sjuårskneika. Det er veldig
mange som venter på Ramslie.
Var det ikke slik at studentene
flykter fra faget? Hvor ble det
av rekrutteringskrisen? Kontorsjef ved Institutt for nordistikk og litteraturvitenskap, Eli
S. Andenes, kan etter et dykk isine studentarkiver bekrefte at
det nå faktisk er flere enn før
som velger nordisk. Interessen
for mellomfag er rent eksplosivt stor, med hele 46 registrerte studenter. Det er dobbelt såmange som forrige år. Antall
grunnfagstudenter har også økt
betydelig, sammenlignet medfjoråret (se faktaboks).
– Dette er selvsagt veldig
positivt, synes instituttleder BritMæhlum. Hun mener det er
grunn til å være optimistisk,
men minner om at tallene foreløpig bare gjelder for siste semester. Hun påpeker at faget fortsatt befinner seg i en demografisk sjuårskneik og at det ennåvil ta noen år før man kommer
over den. Hun tror det er flere
grunner til at vinden er i ferd
med å snu. Motesvingninger i
studievalgene er kanskje delvis
forklaringen på at faget fikk oppleve noen virkelig bratte år.
– Det er veldig merkelig atstudenttallet på Nordisk sank så
drastisk som det gjorde fra midten av nittitallet og til omkring
1998, synes Mæhlum. Mens det
i starten på denne perioden varnærmere 100 som tok grunnfag
hvert semester, sank antallet på
slutten til bare ti hvert semester.
I fjor herjet det storm omkring
faget, og Mæhlum mener at selvom Nordisk ikke alltid ble positivt omtalt i mediene, så ble de i
hvert fall lagt merke til. Kanskje
oppmerksomheten gjorde at de,mer enn de ellers ville ha gjort,

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul

Lars Ramslie has landed. Livvaktene Erik Østerud og Leif Johan Larsen sørger for eskorte inn til Auditorium 3.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

måtte tenke konstruktivt ognytt, antar Mæhlum. Hun presiserer at de ikke har følt pressfor å forandre faget, men at det
hele tiden har foregått justeringer og endringer.

Flere i rekken. Ramslie er
på podiet og skuer utover den
akademiske leserfansen og –kritikerne. Opphavsmannen til
Destroyer føyer seg inn i en
rekke av forfattere som har
kommet til Dragvoll for å fortelle om sine bøker. Forfatterbesøkene inngår i mellomfagsog hovedfagskurset om «Romanen på 1990-tallet», med vektpå debutanter under 30 år.
Ramslie har nettopp rundet 27
år og kan fortelle at dette er
første gang han er blitt invitert
til et universitet.
– Det er veldig kult å få henvendelser fra flere folk, sier forfatteren, som røper at han ikke
har forberedt seg så mye, men
at han gjerne tar imot spørsmål
fra salen etter at han har lestlitt fra sin Kiss-roman.
– Det er utrolig morsomt åhøre hva forfatteren selv sier omsine bøker etter at vi har analysert dem. Det er helt topp, og veldig inspirerende, mener hovedfagstudenten Nina Fredriksen
som vi treffer utenfor auditoriet
etter at dagens undervisning
med Lars Ramslie er omme. Hun
får støtte av hovedfagstudenten
Jannicke Berg og mellomfagstudenten Heidi Vådahl, som beggemener at fordelen med å diskutere nye romaner er at det ikke
eksisterer autoritære tolkninger, siden bøkene er så ferske.
Fredriksen tror at dette kanvære med å skape mer blest om
nordiskfaget og føre til at studenter velger å forsette fra
mellomfag til hovedfag. Leif
Johan Larsen kan fortelle at nesten alle de som sist tok grunnfagseksamen, fortsatte på
mellomfag. Han mener atutgangspunktet er en genuin
interesse for romaner:– Og denne interessen deles
av alle litteraturforeleserne på
instituttet, slik at flere av deandre lærerne faktisk har dukket opp på kurset som forelesere

Grunnfag(litteratur/ språk)

Høst 1999:
Vår 2000
Høst 2000
Vår 2001

22/22
28/29
17/15
38/40

Mellomfag
Høst 1999
Vår 2000
Høst 2000
Vår 2001:

25
22
16
46

eller som debattanter.
Larsen regner med at det har
trukket nye studenter til nordiskfaget, men at norsk verken
er, eller ønsker å framstå som,et pop-fag.
– Kurset representerer langt
fra noen snarvei til flere vekttall– bortsett fra at både foreleserne og studentene virker oppslukt
og synes det er interessant og
gøy.

Simmons og Ullmann. I
kantina slapper Ramslie av
med Østerud og Larsen over en
kaffe. Fortsatt diskuteres boka.
Ramslie forteller om sitt neste
prosjekt – en Kiss-biografi, enslags scrapbook med bilder og
minner fra Kiss-fans i Norge.
Ramslie forteller om periodenda hele landet var infisert av
Kiss og hver tredje ung-gutt
stod foran speilet og imitertemannen med tunga, bassisten
Gene Simmons, som i sin hadde
en affære med Liv Ullmann.
Håpet er at Livs datter, Linn
Ullmann, kan bidra med sine
tanker om Kiss. Leif Johan
Larsen har selv aldri vært noen
stor Kiss-fan, men gliser vedtanken på at også Ullmannkanskje skal bidra til den nye
Kiss-boka.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Nordiskfaget
under lupen
I fjor høst ble det gjennomført en spørreundersøkelse
blant studentene på
Nordisk. Den omfattet
grunnfag, mellomfag og
hovedfag. Grunnfagsdeleninngår som ett av flere
emner som skal evalueres
ved ulike universitet og høyskoler over hele landet.
Rapporten fra NTNU er ikke
ferdig før 15. mars, men
noen konklusjoner er klare:• I en test der studentene
ble bedt om å assosiere oppgitte ord med nordiskstudiet, fikk ordene «arbeidskrevende» og «interessant»høyest score, mens mangeogså assosierte ordene «seriøst», «spennende» og «stimulerende» med faget.
• Få eller ingen assosierte
ordene «bakstreversk»,«gammeldags», «overflatisk», «rotnorsk» eller «traurig» med faget, men det var
heller ingen som assosierte
ordene «innovativt» og«moderne» med faget.
• Mange etterlyser mer skriving i studiet og mer studentaktivitet «rundt» forelesingen, for eksempel obligatoriske innleveringsoppgaver og arbeid i grupper.
• Studentene er fornøyd
med forholdet mellomspråk- og litteraturdelen ifaget.
• Internt i språkdelen mener
flere at norrønt har for stor
plass.
• Internt i litteraturdelen
mener flere at det er formange verk i pensum, slik at
fordypingen i hvert enkelt
verk blir for overflatisk.

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

5

nyheterOm helsesenteret NTH og
pinsemenighetens universitet
Pinsemenigheten Filadelfia sikret seg nettadressen universitet.no, mens nth.no heretter blirmerkevarenavn for det private «Norsk Tverrfaglig
Helsesenter». NTNU hadde ikke lykken på sinside i det store domene-lotteriet.
Under det store domene-kappløpet i februar fikk Norid (Norsk
registreringstjeneste for internett domenenavn) nesten 44 000
søknader om nye domenenanvn.
Data.no var det mest etterspurte med hele 208 søkere.
NTNU søkte om fem nye
navn: nth.no, teknologi.no, universitet.no, universitetsavisa.no
og sikkerhetsdagene.no. Bare deto siste ga fast fisk. Det skullebare mangle ettersom NTNU var
eneste søker.
I tillegg har NTNU fått tilbake sitt gamle domenenavn
unit.no. Det betyr at gamle epostadresser igjen blir operative for inngående e-post, menadressen unit.no kan ikke brukes som avsenderadresse. Som
tidligere meldt blir denne adressen bare benyttet for omdirigering av e-postforsendelser til riktig adresse. Det henstilles derfor til de som fortsatt får e-post
med unit-adresse, om å informere sine forbindelser om gjeldende ntnu-adresse.

Pinsemenighetsskole.
Hvem var det så som stakkavgårde med de navnene som
NTNU ikke fikk? Jo, universitet.no havnet noe overraskende
hos menigheten Filadelfia. Hva
vil Oslos største pinsemenighet
med dette navnet? Web-ansvarlig Thomas Granskogen forklarer:– Vi driver en skole i menigheten, forklarte Thomas, og det
er vår hensikt å oppgradere denne til et høyere nivå. Det oppgraderte tilbudet kan derfor fåen fint løft med den markedsføringsmuligheten som nå haråpnet seg. Men Thomas var ogsåsnar med å legge til: – Kanskje
dere er interessert i å kjøpe
domenenavnet?

NTH. Medical Consult AS fikk
tildelt den ærverdige bokstavkombinasjonen NTH. Vi syntes«Medical Consult» passet dårlig
til forkortelsen, og måtte sjekke
hvordan dette hang sammen.
Her traff vi en hyggelig danske
ved navn Dan Nerager. Han
kunne fortelle at Medical
Consult er en privat helseklinikk som er en del av paraplyorganisasjonen «Norsk Tverrfaglig Helsesenter», og det forklarer behovet for domenet
nth.no. Senteret driver bådeallmennmedisin, fysioterapi,
akupunktur, psykologtjenesterog medisinsk massasje – hva nå
det måtte være for noe. Vi har
derfor tro på at institusjonen
viderefører tradisjonene som
ligger i NTH-begrepet på en
samfunnsgagnlig måte. Den
hyggelige dansken tilbød velvillig en gratis lenke til våre sider
på nettet, om vi skulle ha behovfor det.
Teknologi og idiot. Domenet teknologi.no er tildelt
Kreon Engineering som har
flere spennende domenenavn i

Mest etterspurt: data.no
De ti mest populære domenenavnene er listet opp
nedenfor, med antall søkere
og navn på vinnere:data.no (208 søkere)
Tildelt: Enter 3D T R
Høiberg, Egersund
helse.no (197 søkere)
Tildelt: AXON AS,
Kristiansand
reklame.no (192 søkere)
Tildelt: Tipssiden, c/o
Ulrikke Ytterborg, Osloweb.no (158 søkere)
Tildelt: Gratissiden, c/o
Ulrikke Ytterborg, Oslomedia.no (156 søkere)
Tildelt: Oslo og Akershus
Eiendomsutvikling ANS,
Oslo
nett.no (147 søkere)
Tildelt: Hardanger
Folkeblad, Odda
service.no (116 søkere)
Tildelt: Bergsnov Curriculum
Vitae CV, Kristiansand
multimedia.no (112søkere)Tildelt: Kyrre Dahl
Radionytt, Tønsberg
por.no (85 søkere)
Tildelt: Idium AS, Osloco.no (69 søkere)
Tildelt: TDC Data &Consulting AS, Kråkerøy

ILLUSTRASJON: ELIN HORN

sin shopping-kurv: idiot.no, profesjonell.no, vaskehjelp.no og
ekstrahjelp.no. En slik domeneportefølje vakte vår nysgjerrighet, og vi ringte Kreon Engineering på Fjellhammar. En
stemme av umiskjennelig trøndersk opphav svarte: Kreon
Engineering, Kjell Rønningen.
Han kunne fortelle at han er etenmannsfirma som driver med
høyspentkabler og styreled-ninger for offshorevirksomheten.
– Jeg er fra Skatval og gikk
ut fra Fysikalsk elektronikk på
NTH i 1975, kunne Kjell fortelle. Domenenavnet teknologi har
han søkt om fordi han driver en
teknologirettet business.
Men hva med idioti og vaskehjelp – hva har det med dittfirma å gjøre?

Litt motvillig innrømmer
Rønningen at dette er domenenavn han har hanket inn på vegne av kjente som trengte enregistrert firmakanal å søke
gjennom. Idiot.no skal han gi
bort uten vederlag.
Men hvis NTNU er interessert i teknologi.no, er Rønningenåpen for å diskutere det, og en
passende pris blir vi nok enig om,

mener han. Rønningen synes igrunnen at teknologi.no passer
vel så godt hos hans gamle almamater som hos Kreon Engineering...
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Nasjonalt ENØK-senter til Trondheim
Januar 2002 blir eit nasjonalt ENØK-senter oppretta i Trondheim. Senteret får
mellom 20 og 30 faste arbeidsplassar.
Oppgåvene til organet vil vera å fremja
investeringar i alternativ energiproduksjon
og å setja i verk tiltak som skal redusera
energibruken. Omorganiseringa gjev ei klarare arbeidsdeling og ei meir heilskapleg
styring av arbeidet enn i dag.
Det er tidlegare Noregs vassdrags- og

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gulenergidirektorat (NVE) og dei ulike straumleverandørane som har hatt ansvaret for
det nasjonale ENØK-arbeidet. Straumleverandørane vil også i framtida spele ei viktig rolle i ENØK-arbeidet, men no meir på
det operative planet. Det nye nasjonale
ENØK-senteret vil satse på å få lokale samarbeidparterar over heile landet.
Det er nedsett eit mellombels styre somvert leia av Ted Hanisch. Det er dette sty-

ret som i løpet av 2001 skal bestemme lokalisering i Trondheim, tilsetjingar og liknande.
– Det nye energiorganet vil gjennom ein
meir effektiv organisering gje ein meir målretta satsing i energipolitikken. Trondheim
er valt fordi byen har eit breitt energifagleg miljø, og det er særs viktig for at organet skal fungera godt, seier olje- og energiminister Olav Akselsen.

6nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

En stille korridor innblikk

Idrettsvitenskap hargått fra å være et institutt til å bli et program. En langvarig ogsvært bitter personkonflikt fikk sin fore-løpige
utløsning.

Med uleselig
fra NTNU– Som å gå inn i et minefelt.
Slik karakteriserer en av
kontorinnehaverne på Idrett
hvordan det har føltes å gå inn
i korridoren på egen arbeidsplass det siste halvåret.

Det skrevne
NTNU-ord er bareunntaksvis lett ålese. Hvor mange
henger egentlig
med i svingene?

Lettelse.

Stipendiat Lise
Estil er alene om å la seg intervjue under navn. Estil røper enviss lettelse over at instituttet
ble gjort om til et program.
– Jo, det har vært en lettelse. Nå kan i vi i det minste håpepå ro omkring vårt faglige
arbeid, sier hun. Estil legger
imidlertid til at man bør væreutstyrt med en god porsjon tålmodighet.
– Når man tar i betraktning
hvor dypt konfliktene her hargått, må man være forberedt påat det tar tid før ting går seg til,sier Estil.

Lukket. Lukkede dører og persienner som er godt lukket,
møter oss når vi vandrer nedover korridoren i tredje etasje i
Idrettsbygget på Dragvoll. Her
holder Program for idrettsvitenskap til. Fram til Kollegiets
siste møte 24. januar var detteet institutt. Etter en langvarig
faglig – og etter hvert bittert
personlig – konflikt, besluttet
NTNUs styre å omgjøre instituttet til program, samt å oppnevne en ekstern programlederog eksternt programstyre.
Universitetsavisa banker på
flere kontordører. Noen er lukket og låst, innehaverne er ikke
til stede. Årsakene varierer, noen
er sykemeldt mens andre jobber
hjemme. Andre dører åpner seg,og vi får komme inn mot å loveå la skrivesaker og kamera ligge
i sekken. Frustrasjonene er fremdeles til å ta og føle på. Likeså

STILLE KORRIDOR: Program for idrettsvitenskap februar 2001.

TÅLMODIGHET: Stipendiat Lise
Estil maner til tålmodighet.

resignasjonen. Man sier at nå
gjelder det å fokusere hundreprosent på det faglige. Spørsmålet om hvordan man skal kunne
greie å fungere sammen på etkollegialt plan, blir stående
åpent.

TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no– Faglige konflikter er sunt
Det sier Jan Tøssebro.
Han ledet «Program forsosialt arbeid» etter enlangvarig og bitter
instituttkonflikt.
Institutt for sosialt arbeid opplevde i 1995 samme skjebne som
Idrettsvitenskapelig institutt
gjorde i fjor: Etter lang tids stridigheter ble det gjort om til et«program». I dag er Sosialt
arbeid igjen et institutt.
– Den viktigste lærdommen
i en situasjon hvor instituttet er
satt under administrasjon på
grunn av interne konflikter, erhvor viktig det er å få inn noen
utenfra, særlig et eksternt styre.
Det gjør noe med folks måte å
kommunisere på. Når du tvinges til å føre dine argumenter
overfor folk som kommer utenfra
og som ikke kjenner konfliktens
anatomi, vil det virke disiplinerende. Det er større sjanse for åunngå at enhver argumentasjonlåser seg i konflikten, sier Tøs-

sebro. Han peker dessuten på atdet i slike situasjoner som regel
finnes folk som ikke er en del av
konflikten.
– De som ikke har deltatt i
konfliktene, i vårt tilfelle stortsett folk tilsatt etter at gjenetableringen var i gang, var ikke såinteressert i hvem som haddesagt hva, når og på hvilken måte.
De ga rett og slett blaffen i alt
det der. Dette bidro til at denne
diskursen mistet status og ikke
ble like lett eller interessant åholde ved like, sier Tøssebro.
I situasjoner hvor et institutt
blir satt under administrasjon,
bidrar dette også til å samle miljøet.
– Når det oppstår en trussel
om nedleggelse får man en fellesinteresse av å vedlikeholde det
man har sammen. Holdningen
blir noe i retning av at «jeg liker
deg ikke, men jeg har ikke tenktå la det føre til at stedet og faget
går dukken,» sier Tøssebro, og
legger til: I vårt tilfelle var det
nok også viktig at det var en vissutskifting av personer.

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gul

Jan Tøssebro er ikke så lysten på å gi Idrett så mange goderåd.
– Man skal være forsiktig
med slikt, så lenge man ikke
kjenner situasjonen ut og inn.
Men jeg vil si at akkurat nå er
nok det beste rådet jeg kan gi, atman bør bestrebe seg på å lakonflikttemaet ligge en tid, og
ikke la det prege arbeidsdagen,sier instituttlederen ved Sosialt
arbeid, og legger til:– Så må man ikke glemme
at faglig konflikt kan være sunt.
Målet er ikke harmoni i ett og
alt.
Prodekanus ved SVT-fakultetet, Olav Fagerlid, har fått til
oppgave å lede Program for
idrettsvitenskap ut året. Fagerlid synes Tøssebros ord er innsiktsfulle. Men prodekanen
finner det ikke riktig å kommentere situasjonen ved Idrett
akkurat nå.

Det er antakelig meningen at
søkende ungdom i startgropa pået mulig studium skal gå til
NTNUs nettsider for å bli kloke.
Og ingen skal si at ikke informasjonen finnes. Men hjelper det
når teksten nittenåringene klikker seg fram til, har samme vanskelighetsgrad som vitenskapelig faglitteratur? Når lesbarhetsindeksen – «liksen» – påinformasjon om arkitektstudiet
er på 55? Og når samme indeks
for ex.phil., modul 1, er på svimlende 67?
Det betyr i klarspråk at teksten oppleves som nærmest uleselig.

God pekepinn. Liksen er
ikke den eneste målestokken
på om en tekst er lett tilgjengelig eller ikke. Det er en rent
mekanisk målemetode som tar
utgangspunkt i hvor mange
lange ord og lange setninger
som finnes i en viss mengde
tekst. Men den gir en god pekepinn på om teksten er skrevet
slik at flere enn et fåtall i dethele tatt orker å lese den.
Universitetsavisa har foretatt en litt tilfeldig reise på
NTNU-nettet. Der finnes en uendelighet av informasjon: Studieinformasjon, annonsetekster,sakspapirer, pressemeldinger,
avisartikler osv. osv. Noe erberegnet på oss som er innenforsystemet, annet på førstegangsbesøkende. Noe er skrevet for defå, annet for de mange.
Vi søkte tekster som i prinsippet er ment å nå mange. Felles for nesten alt vi likset, var at
det havnet i kategoriene «van-skelig» eller «svært vanskelig».
Og når liksen sier «vanskelig»,
betyr det vanligvis også at folk
flest oppfatter teksten som vanskelig.

Fra medium til ille. Denaller høyeste liksen fant vi på
nettsider som henvender seg til
ungdom uten studieerfaring.
Innledende informasjon om
ex.phil. begynner noenlunde
pent med en liks på 43 (middels), men går du videre til
informasjonen om Modul 1,
hopper liksen altså opp på deomtalte 67.
Teksten om opptaksregler til
studier ved NTNU har en liks
på 51 (vanskelig). Informasjonom arkitektstudiet har liks 55(svært vanskelig). Av introduksjonene til de ulike studiene er
det bare lærerutdanningen og
allmennfagene som kan rose seg
av å ha «middels vanskelig»
tekst.
Nettsiden «Studentkontakt
ved NTNU» kan derimot skilte
med en liks på 37 (middels). Og
artiklene i Aperitif (blad for nye
studenter) holder seg pentmellom 35 og 45 – så er da ogsådisse skrevet av studentene selv.

Tilfeldig utvalg. Andre tekster vi likset:
Sammendrag av doktorgrad
i litteraturvitenskap: 62 (svært
vanskelig).
Informasjon til næringslivet
om Origo-oppdraget: 56 (svært
vanskelig).
Pressemelding om Innovasjonssenter Gløshaugen: 53 (vanskelig).
Stillingsannonse fra Seksjon
for fakultetsservice: 46 (vanskelig).
Nyhetssak om Perleporten:
43 (middels).
Brukerveiledning for Innsida: 40 (middels).
Dataguiden 2000/2001: 38(middels).
Rutiner for varemottak, MAavdelingen: 36 (middels).

Slik beregnes lesbarhetsindeksen
Liksing egner seg bare forløpende tekst. Ta ut 15 fulle
setninger. Tell alle ordene (A),alle setningene (B) og alle ord
med sju bokstaver eller mer(C). A delt på B gir gjennomsnittlig periodelengde (PL).
C ganger 100 delt på A gir
prosenttallet for lange ord(LO). Legg sammen PL og LO,og rund av tilnærmeste hele tall.
Dermed har du liksen.
Vanskelighetsgraden
beregnes slik:
Under 25: svært lett (barneog ungdomslitteratur)
25-34: lett (skjønnlitteraturfor voksne)
35-44: middels(aviser, tidsskrifter, ukeblad)
45-54: vanskelig(aviskommentarer, sakprosa,
populærvitenskap)
Mer enn 55: svært vanskelig(faglitteratur)På nettadressen
http://www.responsmarkedskomm.no/(klikk videre på «Test din
tekst») kan du sjekke liksenpå en hvilken som tekst. Klipp
ut, lim inn, ferdig. Kjapt
gjort, og du slipper å regne
selv. Det kan være en nyttig
rutine å ha.

7

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

– Ganske lesbar innenfor sin sjanger, er språkviternes dom over strategidokumentet «Kreativ, konstruktiv, kritisk». Fra venstre: Ellen
Andenæs, Gøril Thomassen, Nancy Eik-Nes og
Heidi Gilstad.
FOTO: LISA OLSTAD

hilsenFra høyeste hold. Hvordan ligger
det så an med budskap fra høyeste hold?
Av de sju siste rektor-kommentarene påside 2 i Universitetavisa har fire en liks
på 46 eller mer (vanskelig).
Samtlige av et tilfeldig utvalg notater
til Kollegiet havnet i kategoriene «vanskelig» eller «svært vanskelig».
Vil du lese den offisielle informasjonen om tverrfaglighet ved NTNU, må duklare en liks på 54.
Og vil du lojalt prøve å sette deg inn i
NTNUs strategidokument, så vit at liksen
der – for både kort og lang versjon – er påhele 59.
Hvor mange henger egentlig med isvingene?
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no– Lån deg en leser før du skriver ferdig– Tenk på hvem duskriver for og hva du vil
fortelle. Vit hvilken
sjanger du er i. Og fånoen til å kommentere
teksten din underveis.
Dette er råd fire ansatte ved Institutt foranvendt språkvitenskap gir til alle somskal produsere en tekst. Førsteamanuensis Ellen Andenæs og universitetslektorene Heidi Gilstad, Gøril Thomassen og
Nancy Eik-Nes arbeider på heltid medspråk og kommunikasjon. De har stor forståelse for at skriving ikke faller like lettfor alle, men mener bestemt at det går anå oppøve ferdigheten.

Vær bevisst. Det aller viktigste, er deenige om, er å ha en bevissthet om mottakeren av teksten. Hvem er leseren?
Hva vet hun fra før – og hva trenger hun
å vite nå? Og hva er det du selv egentlig
har på hjertet?
– Tenk på deg selv som en reiseleder,
foreslår de. – Hvor har vi vært? Hvor ervi nå? Og hvor skal vi hen?
Manglende bevissthet om mottaker,
mener språkviterne, er kanskje det som
mest kjennetegner mye av informasjonen

NTNU legger ut på nettet. Og manglendebevissthet om sjanger. Man skriver sånnfordi man alltid har skrevet sånn i dette
miljøet, for å si det enkelt.
Det beste rådet de fire har til alle som
skriver, er å få respons underveis. – Låndeg en leser, helst en som ikke tilhører
ditt nærmeste miljø. Det blir det bedre
tekst av. Garantert, lover de.

eller kontekster.
– Dette med at alle ord på mer enn
sju bokstaver, er lange og vanskelige, erbare tøys. Ingen har problemer med ordsom «nistemat » eller «drittunge». Om
ordene oppfattes som vanskelige, har førstog fremst å gjøre med hvor fremmede deer, og hvordan de opptrer i konteksten,sier de fire språkviterne.

Liks har begrenset verdi. Språkviterne har ingen ting imot liksing, men
advarer mot å tro at indekstallet sier alt.
Det sier for eksempel ingen ting om hvor
god flyt det er i teksten. Eller om hvor
interessert leseren er. Den kan heller
ikke operere på tvers av alle sjangere

Og den NTNU-avdeling som gjerne vil
bruke litt ressurser på å forbedre språkbruken, kan godt ringe Anvendt språk og
forhøre seg om mulighetene for et lite prosjekt.

Hvem husker å tenke på mottakeren?
Universitetsavisa ba de fire språkviterne om å om å kommentere
like mange tilfeldige tekster, hentet fra nettet. Her er deres dom.
Stillingsannonse, Nettopp.
Liks 46

Rektorkommentar, UA 18/00.
Liks 46

NTNUs strategidokument.
Liks 59

Studentinformasjon, ex.phil.
Liks 67

Tett og byråkratisk

Umulig å dekode

Konkret og lesbar

Helt utilgjengelig

Teksten mangler helt mottakerbevissthet. Typisk for framstillinger skrevet etteren bestemt mal og sannsynligvis med kort
tidsfrist. Den er tettpakket av ord og forutsetter at man kjenner malen. Ingen tingher tyder på at man er interessert i eksterne søkere. Språket er til dels gammelmodig og byråkratisk, med mange passive konstruksjoner. Opplysningene om hva
jobben består i, hvilke krav man stiller
til søkeren, og praktisk informasjon, kommer ikke i logisk rekkefølge. Leseren detter fort av lasset. Det er på høy tid å forandre malen for stillingsannonser.

Hva er det egentlig han sier? Vil han oss
noe, og i så fall hva? Vi har lest teksten
flere ganger fordi vi skulle kommentere
den, men skjønner fortsatt like lite. Dener umulig å dekode, full av fine ord, menogså av logiske brudd og manglendesammenhenger. Men hvis man skriver forde vitenskapelig ansatte og kanskje særlig for de andre lederne, og ingen av dem
skal bli sinte, så må det kanskje bare blitåkeprat? Vil han være så arrogant ogbelærende som han virker? Rektor burdelånt seg en leser utenfor sin egen krets til
å se på slike tekster. Dette var tungt leserarbeid.

På tross av høy liks: Ganske lesbar innenfor sin sjanger, denne type dokumentermå være omtrent sånn. Her er det gjort
gode forsøk på å organisere teksten. Dener luftig, og satt oversiktlig opp med kulepunkter. Mange verb, det er bra – selv om
de er av Pompel&Pilt-typen (prioritere,evaluere, mobilisere, koordinere…). Men
noen padder må man kunne svelge. Lange
ord må noen ganger bare få være lange.
Teksten er konkret på et overordnet strateginivå, virker motiverende, og gir viktigog nyttig informasjon. Vi har vanskelig
for å se at den kunne vært gjort særlig
annerledes.

Teksten tyder på at det har vært masse
diskusjoner om hva som skulle med, og
at man har funnet et minste felles multiplum: Her skulle ingen etterpå skulle
komme og klage over at deres område ikke
var nevnt. Dette er en tekst for fagfellerog byråkrater, ikke for studenter. Hvorfor ikke heller ha en peker til pensum?
Her er ingen aktører (du, jeg, vi), nesten
ingen verb, nesten ingen punktum, en
fryktelig mengde fremmedord. Denne teksten er like vanskelig for en nordmann
som for en utlending. Den er forferdelig
forvirrende og helt utilgjengelig. Det er
utrolig at noen i det hele tatt begynner på
ex.phil. etter å ha lest noe sånt.

http://innsidaUT.ntnu.no/?kat=A_DA
GSORD

http://www.ntnu.no/strategi/

https://innsida.ntnu.no/nettopp_index.php?kat=N_JOBB

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

http://www.exphil.ntnu.no/modul1/

8

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

Vaktbikkje uten tenner
Oslo: Kven skal sikre
kvaliteten i utdanninga
på høgskule- og
universitetsnivå?
I dag er Norgesnettrådet
nærast til å ha denne
funksjonen. Men rådet
har ikkje mandat til annaenn det – å gje råd.
Norgesnettrådet er eigentleg to ulike
institusjonar. Leiaren for sjølve rådet, professor Magnus Rindal, er til dagleg sjef i
NOVA – Norsk institutt for forskning om
oppvekst, velferd og aldring. Rindal held
til i stilige lokaler på beste vestkant vis á
vis Frognerparken.
Professor Rindal er oppteken av korleis ein kan styrke autoriteten til rådet.
– Vi er inne i ei utvikling som vil føre
til ein diskusjon om det bør bli oppretta eit
eige organ for akkreditering, tilsyn og evaluering av høgare utdanning, seier han.

Bråk om doktorgradstildelingar.
Norgesnettrådet vart oppretta for to og
eit halvt år sidan. Oppgåvene dei steller
med, kunne godt vore meir kjend ute påuniversiteta og høgskulane, det er noko
Rindal ikkje har problem med å sjå. Menom rådet si verksemd skapar lite merksemd, tyder ikkje det at det ligg på latsida. Årsmeldinga frå 1999 viser at rådet
gav 32 tilrådingar dette året. Det var
vurderingane av søknadene frå høgskulane i Agder, Bodø og Stavanger om retttil å tildele doktorgraden, som vekte
mest åtgaum i media. Spesielt saka somomhandla Høgskulen i Bodø, gjorde oppstyr. Norgesnettrådet råda KUF til åvenda tommelen ned for at høgskulenskulle få denne retten. Men statsråden
ville det ikkje slik. Konsekvensen vart
mellom anna at Universitetsrådet for ei
tid braut samarbeidet med KUF
gjennom å trekkje sine medlemmer frå
deira plassar i rådet.
Slik stoda er nå, har ikkje Norgesnettrådet noko tilsynsrett. Oppgåva er å vera
ein rådgjevande instans for departementet. Men det er ikkje sikkert det er nok iframtida, seier Rindal.

Akkreditering og evaluering. –Det skjer raske endringar innan detteområdet. Eit av dei viktigaste utviklingstrekka er desentraliseringa av høgare utdanning. I dette systemet vil institusjonane ha større autonomi, og vil isterkare grad kunne etablera og styra
studietilboda sine. Denne utviklinga vil
føra til ein diskusjon om eit organ for
akkreditering og evaluering av høgare
utdanning. Eit slikt nytt organ vil kunne
føre tilsyn med institusjonane, seier
Rindal. Eit slikt organ må ifølgje leiaren
for Norgesnettrådet få fullmakter til å
godkjenne dei faglege programma ved
institusjonane. Og ha moglegheit til å
gripe inn dersom ein opplever svikt ikvaliteten. Det gjeld både offentlege og
private institusjonar.
– Tilsynsorganet må vera sjølvstendig
i tilhøve til både institusjonane og departementet, presiserer Rindal.
Norgesnettrådet kan i den formen det
har i dag, ikkje fylle denne rolla. Men alt
tyder på at KUF også i framtida vil trengegode råd i desse sakene, meiner Rindal.
Derfor vil ein trenge rådet i åra som kjem:
Men altså i ein sterkare og meir profilert
form.
– Det spesielle med Norgesnettrådet er
at det ikkje er noko konsensusorgan og
dermed ikkje er avhengig av at alle er
einige, slik tilfellet er når det gjeld Universitets- og høgskulerådet. Vi kan kome
fram til tilrådingar basert på simpelt fleirtal, seier Rindal.
Side 8 — Svart Cyan Magenta Gul

ILLUSTRASJON: ELIN HORN

Norgesnettrådet si oppretting er nær
knyta til utviklinga av det såkalla Norgesnettet. Eit nytt rådgjevande organ må
bli meir sektorovergripande enn kva det
noverande rådet har mandat til å vera.
Dermed vil rådet og sekretariatet antakeleg måtte skilje lag.

Mandatet

Eige sekretariat. Norgesnettrådet
har eit eige sekretariat som er organisatorisk skilt i frå rådet. Rådet og sekretariatet er også fysisk skilde. Sekretariatsleiar Oddvar Haugland har kontor ved
Nationalteateret, saman med sine omlag
førti medarbeidarar.
Sekretariatsleiar Oddvar Hauglander godt nøgd med arbeidet i den korte tida
det har eksistert. På same måte som Magnus Rindal meiner Haugland at dereguleringa av området høgare utdanning gjer
kvalitetsikring viktigare enn nokon gong.
I tråd med det er ein i gong med evaluering av dei fire universiteta i landet. Tromsø vart evaluert i fjor, medan NTNU etter
eige ønske kjem sist.
Haugland meiner dessutan at denpågåande globaliseringa gjer kvalitets-

Oddvar Haugland

Magnus Rindal

sikring enno viktigare.
– Studentar kan ta utdanninga si vedlærestader kor som helst på kloden utan
å flytte på seg. Dette er ein situasjon som
er komen for å bli. Sektoren høgare
utdanning er ikkje lenger nokon skjerma
nasjonal sektor. Dette gjev oss mange
spennande oppgåver i tida som kjem, seier Haugland.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no– Kan bli lagt ned
Prorektor Kathrine Skretting er medlem
av Norgesnettrådet. Hun tror et utvidet
ansvar som inkluderer evaluering og
akkreditering, vil føre til at rådet blir lagt
ned.
Norgesnettrådet er et frittstående råd
med anledning til å ta opp saker på eget
initiativ, et råd bestående av representanter fra både den offentlige og den private delen av sektoren høyere utdanning,
samt «samfunnsrepresentanter» – fra
andre deler av offentlig sektor og næringslivet. Denne dobbeltheten, frittstående og
departementsavhengig, kan skape noen
spenninger i arbeidet i NNR, sier Skretting.
– Hvis rådet skal tillegges et økt ansvar for evaluering og akkreditering, er
det lite trolig at det vil ha den karakteren
det har i dag. Jeg vil tro at sekretariatet
fristilles og får et økt ansvar for disse oppgavene, mens selve Norgesnettrådet nedlegges – med mindre myndighetene menerat de fortsatt har behov for et sektorovergripende organ å rådføre seg med i
viktige spørsmål innen høyere utdanning.
Skretting ser Norgesnettrådets styrke
i den brede sammensetningen; private og

offentlige høyskoler, universiteter, samt
samfunnsrepresentanter.
– Et slikt bredt og godt samkjørt råd,hvor representantene, selv om de kommer fra ulike institusjonstyper, er oppnevnt på selvstendig grunnlag og ikke
representerer andre enn seg selv, er påmange måter i en unik posisjon i forhold
til det å gi råd i vanskelige saker. Ikke
minst har vi sett dette i spørsmålet om
rett til å gi doktorgradsutdanning ved
enkelte statlige høgskoler, sier Skretting.
Mjøsutvalget reiste spørsmålet om
hvorvidt det var behov for Norgesnettrådet.
– Det landet trenger var, ifølge Mjøs,
et nytt akkrediterings- og evalueringsorgan for høyere utdanning. På NTNUs
lederseminar på Røros inntok statsråd
Giske det motsatte standpunkt. Han så
ikke behovet for et nytt organ til å ta seg
at slike kvalitetssikringsoppgaver, menville heller bygge på det som finnes, og
nevnte eksplisitt Norgesnettrådet. Densiste tiden har da også Norgesnettrådet
arbeidet mye med evalueringer og rådet
er i ferd med å bygge opp kompetansen sin
på dette feltet, sier Kathrine Skretting.

Stortinget vedtok å oppretta
Norgesnettrådet i mars 1997. Rådet
ble oppnemnt i statsråd 17. april
1998.
Institusjonene i Norgesnettet har etsjølvstendig ansvar for å samarbeida
og utfylla kvarandre i sine faglege
aktivitetar. Slikt samarbeid er organisert gjennom Det norske universitetsråd og Det norske høgskolerådet.
Norgesnettrådet, Universitetsrådet
og Høgskolerådet må i fellesskap
utvikle arbeidsformer som sikrar eiformålstenleg arbeidsdeling.
Norgesnettrådet skal• vera et rådgjevande organ for
Kyrkje-, utdannings- og forskingsdepartementet i saker som gjeld denlangsiktige utviklinga av høgre
utdanning i Norge, særleg når det
gjelder sektorovergripande og nasjonale tilhøve• gje tilråding om problemstillingar
knytta til Norgesnettet, basert på
samordning på tvers av institusjonsgrenser, og der Lov om universitetetog høgskular og privathøgskuleloven
legg styringsansvar til departementet• trekkja opp retningslinjer forarbeidet med kvalitetssikring innan
høgre utdanning• sørga for fagleg vurdering av søknader om eksamensrett etter lova
om private høgskular.
Det er KUF som oppnemner rådet
sine 13 medlemmer. Ni av desse kjem
frå ulike deler av universitets- og
høgskulesektoren medan fire er oppnemnt på fritt grunnlag.

Til Trondheim
Den årlege Norgesnettkonferansenvert i år halden i Trondheim.
Konferansen går av stabelen 10. maiog har som tema «kvalitet i høgare
utdanning.» Det vert utdeling av
Utdanningskvalitetsprisen 2001.
Statsråd Trond Giske held åpningsforedraget med tittelen«Kvalitetsutvikling av norsk høgare
utdanning – forventninger og ramme
betingelser.»UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

9

innblikk

Merketfor livet
av ISFiT
Kay Gastinger fra Tyskland deltok under
ISFiT i 1992. Han ble aldri den samme
etterpå. Nå bor han på Valentinlyst, leser
Adresseavisen hver dag og har tre barnsom sier «sjø».

Kay Gastinger (til høyre) er mannen som tapte sitt hjerte til Trondheim
etter å ha deltatt på ISFiT-arrangementet i 1992. Her står han i kø under deninternasjonale ISFiT-lunchen sammen med sin ghanesiske gjest og venn,
Tonny Gadagbui.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN– Jeg har kort hår, forklarer Kay
Gastinger over telefon når vi
avtales å møtes. Han kunne likegjerne ha sagt helskjegg og etfornøyd smil om munnen, der vi
møtes for å spise supper fra hele
verden under den internasjonale lunsjen på årets ISFiT. For
Gastinger smiler når han ser allemenneskene som stiller seg i deninternasjonale suppekøen, påjakt etter smaker fra andre verdener. For årets ISFiT-utgave,synes Kay, er noe for seg selv.
Som alle de foregående også harvært.

Forandret alt. Noen ganger
kan en reise forandre alt. Som
student bak muren i Øst-Tyskland var ikke Kay Gastinger
vant til å møte mange studenter fra andre land. Men så falt
muren og veiene åpnet seg forreiselystne, unge østtyskere. I
1991 deltok Kay som 22-åring
på et internasjonalt studentmøte i Eindhoven. Der kom han ikontakt med noen som haddevært i Norge på en internasjonal studentfestival året før. Kay
bestemte seg for å oppsøke
denne byen som arrangerte festival året etter med vignetten«BreakingCommunication
Barriers».
– Det var en helt fantastisk
uke. Vi sov nesten ikke, og jeg
ble helt fascinert av Trondheim,
minnes Kay Gastinger. Han var
med på alt, diskuterte «Students
and Universities» i gruppearbeidet, gikk på konserter på Sam-fundet, fikk mange nye vennerog ble rett og slett forelsket ibyen og arrangementet. Han dro
tilbake til hjemlandet og til tekniske studier. Sammen med enannen kompis, som også hadde
opplevd ISFiT-eventyret, prøvde
de å sette i gang noe tilsvarendei hjembyen hvor han studerte.
– Jeg fikk høre at det ikke
gikk an i en by med bare 3 000
studenter, men det var bare enda
mer motiverende for å lage etslikt arrangement, forteller Kay.
Etter å ha etablert en gruppe på
30-40 mennesker, og hatt jevnlig kontakt med arrangørene av
ISFiT, fikk han i 1993 i stand et
ISWI (International Student
Week Inmenau). Et arrangement
med over 350 deltakere fra 60
land. Drømmen om å lage en studentfestival hjemme ble virkelighet.

Ville tilbake. Men et eller
annet sted i bakhodet sangordene han hørte den sistedagen fra sin vert i Trondheim,om at han jo kunne studere i
Trondheim. Byen som, utoverdet å gi ham kjære studentminner, også passet for friluftsmennesket Kay. Våren 1994
bestemte han seg og reiste tilbake til Norge. Planen var åvære utvekslingsstudent i et
halvt år, men månedene gikk
fort og oppholdet ble forlenget
med ytterligere seks nye måneder. Det samme året var detogså naturlig å delta på ISFiT94. Denne gangen deltok Kay

Side 9 — Svart Cyan Magenta Gul

på arrangørsiden, hvor han var
med i pr-gjengen med hovedansvar for internasjonal presse.
– Det var ikke så enkelt å få
solgt ISFiT ut i verden. Selv om
Dalai Lama og andre kjente personligheter var her. Vi lyktes ihvert fall med noen aviser ognyhetsbyråer. Men det som var
stort med å jobbe for ISFiT, var
å bli kjent med 500 personer iorganisasjonskomiteen, og å sehvordan ett år med hard jobbing
ble belønnet med glade deltakere.
I 1997 var han ferdigutdannet diplomingeniør og begynte åsøke jobber. Han ville til Norge,men var skeptisk til Oslo etter åha vært der et par uker. Etter åha ordnet seg flere jobbintervjuer, reiste han opp til Trondheim
for en måned.
– Den siste uka klaffet alt.
På mandag fikk jeg jobb, tirsdag
og onsdag skole og barnehageplass og fredag en leilighet, sierKay. Det var bare å pakke å reise.

Viktigst å møtes. Rundt osssamles folk tett-i-tett. Internasjonale mager skal mettes.
Hender varmes rundt koppene
og det blåses på suppa.
– Det viktigste med ISFiT er
at folk møtes og diskuterer,
understreker Kay og trekker
fram eksempelet med den serbiske og den bosniske studenten
som møttes og ble gode venner, tiltross for krigen hjemme.
– Men det ISFiT ikke er klar

over, er at det også er muligheter
for en kjempemarkedsføring forå trekke til seg folk senere,mener Gastinger. I dag jobber
han som materialteknologi-forsker ved Sintef, og skal etter planen begynne på doktorgrad til
høsten. Han mener at man
gjennom ISFiT har et større
potensial for å markedsføre
Trondheim og NTNU, enn hva
man er klar over. ISFiT gir oss
like mye anseelse og goodwill
som vitenskapelige publikasjoner og konferanser.
– Norge har behov for utenlandske forskere. Arbeidsmarked
er trangt, og det er vanskelig åfinne kvalifiserte medarbeidere.
Vi på avdelingen for anvendt
fysikk ved Sintef har for eksempel vært på jakt etter en medarbeider i over ett halv år uten ålykkes.
Slik sett kan ISFiT også fungere som arena for langsiktig
rekruttering til forskningsmiljøet i Trondheim.

Frykter kommers. Selv om
Kay er fryktelig glad i ISFiT, er
han litt bekymret for enkelte
utviklingstrekk. Det gjelder
blant annet den gryende kommersialiseringen:– Under åpningen syntes jeg
at hovedsponsorene var veldig
tydelige under seremonien. Jeg
synes det er viktig å ikke la seg
kommersialisere. Men på den
annen side er ikke lenger ISFiT
noe nytt, og det er kanskje vanskelig å skape interesse for å få

penger. Dette er en utfordring,
mener Gastinger. Han tror ogsådet er viktig å fortsette å samle
aktivitetene i det røde, runde
huset i Elgeseter gate. Dette bygget er unikt for byen, mener han.
Under arrangementet i 1992 var
det ikke vanlig med reisestøtte.
Kay synes det er viktig at de som
ikke har så mye penger, også kan
komme. Et annen nyvinning ved
ISFiT-organisasjonen er opprettelsen av den internasjonale studentfredsprisen, som første gangble delt ut i 1997.

Både norsk og tysk. Varm
suppe fortsetter å mettemagene i Elektrobygget. Kay
møter sin ghanesiske venn og
gjest Tonny Gadagbui, som studerer statsvitenskap hovedfag iTromsø, Tonny bor hos Kay, somalltid vil ha dørene åpne for
ISFiT-gjester. På hjemmebane
har han også sin kone, Almuth
Gastinger, som jobber på Universitetsbiblioteket, og barna
Sarah (4), Jakob (7) og Miriam(11).
– De er mer trønderske enn
jeg, sier Kay med glimt i øyet.
Men du er vel blitt såpass
patriot at du holder med det lokale fotballaget Rosenborg?
– Jo, men ikke når de spiller
mot Bayern München, avslører
Kay Gastinger, som ellers i livet
føler seg litt mer norsk enn tysk.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no10

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

11

innb

NR. 3
UNIVERSIT

innb

10

likk

– 22.

FEBRUARETSAVISA

sjode internaNorge
blant er hvor
være
områd
skal
ene
aping.
dette
områd
ig er
verdisk
disse
Samtid å øke sin
er at
jøer.
r for
på. Målet e fagmil tninge
ledend forutse
lenalt
har spesiel

jøet
d mil
i me
part

er forområsområd
tsatsing
av disse
spesielhvert
iet firee Kolleg til. Undervil bli satset
utpekt et femte
r det
mråde
ber 1999 kom
I desemI april 2000 t to fokuso
NTNU. det vedtat
er
dene

a
Inform u– 22.

FEBRUARETSAVISA

en
nger
Solfa

for,

. Det

sand
Fra lceller
til soum
silisier
nes men til
e Hest flinkere
e Gret må bli ninger
Ann
ne
.
giløs
ekte
arkit rere ener er et bygg av
enå integ planlegg
n er
nfor
når derofessore
tektp
ste inne solenergi
Arki
av
ens frempå bruk
verd
ning
forsk inger.
man
er at
i bygnmest

likk

Si skal av
ngriet Helio stilli
rato på fram
labo
e
rien.
nye
forsk
dust
I det
ntef
llein
U/Si
NTN
for solce

2001
NR. 3
UNIVERSIT
2001

er

er segutmerkav
Norgeå være
ved
land
ikke
solrike nårde mest . Men
å forskei verdensoldet gjelder lse av
produpå utnytteog åfor detteenergianlegg vi blantsere
et, erElformål aktive.
verde mest en av
ere produ- ,kemledenddens
av silisium
brusenter alet somrpanelemateriav
solcelle
ning
kes i

lmateria å
r forskapesomdan til elekskal
kommg sampå
for
Institut pådrivesom
det jegg skal
ved
rgi
del –
vært å forskeøsning bør det
BedrifHagenjemi hartilsolenesatsin landre
en bygninenergil.
for allI dag
strøm. afer islik tekno
brukes paneler ASPHJELL
or Georgog– Men helhet når det er én
gen ogbehov.
trisk
skal
r en
e- Profess gi og elektrok
bygninsom for solcelle FOTO: ARNE
ScanW
løsslik at
tenkerkreve næringsliv
har uliketen
bygg hvilke behovde riktige og
idig
lengersilisium
ord produs og teknolo e ovnen
dokartikler sarere
ikke , for ulikeneranskaff ling av
Samt
Glomfjbåde iljøer.
itetsaviipå femer 100 tusolfangogsolcell sterkt. framstil
samme
ora.
r.
serie
vi studere
med
Univers
brukes
rer
I en
årene
fagss
umper, under ett
ererområdeslik atderer
og settert og arbeid
av
ndustriale fagmnog miljø».
present satsingsvære ne har,varmepekspansjonenspred
asjon de tre siste600 hoved rådet
d kan virke samme
har
NTNUsute er «Energi
omProduk
ngsom postkjepp
Solcellei
bruker e. Derme
vært
og
av
interner
år, ogFørst
er øker t per
harrenrodukt Hestnes.
støttetI løpet udenter ert. Satsidiat- og
ningentil sine rådet
den
er ikke irsolcellene
energip
veks har etablertav ren
30 prosen med
gsom komadsst. Det
miljø kronene
amin
leve
andre tak, fortellefor dette
trent at silisium
land
sjon
skal
satsin
torgr
rende
nings
uteks 30 nye stipen
resn.
til
brukesdet har
Flere
samme
t
forsk
pet om bak pp å samle U til denter
ført
utforder som i dag gen – arki-–
for produk r, og
starteen knappsmelad som
sig
tildelav solenmå har kjem
netiltak fra solcelleutvikleblitt
hetsgrfått
rodukt bak bygnin bruker
ntnu.nonmes
til å
sjonenved NTN
Tank » er netto
reduer siden
et, erhar hittil
lodenelekenergi at produk
ild@adm.
energipstårDesigflinkereafer
et bestraskt.
» fraformålspro- hester. og miljø fagmiljøer
og selvefor å fag- har tilling
jordk
som
til
ulike
vi er bruke den. JENS SØRAA
øker
tone.kvenrrer
stiktype
ScanW
der
ført
doc-s
gi
rrene
å skapebare
FOTO:
ke. De bygghet at renovasjon le i
er et
tverr
mener er til å
surs. «silisiumskrap
i verdenuliker,til denn for at bygghe
rer,
skjøn
e
Hestnes hva viceller aftig energi som er gragte områ n er kilde tilv omtaskje. «Ener se fra
et samvir«miljøsamme
tet om industrien
i solcelleingeniø
i enn
Grete
alle
KVENILDgi
ttend
fortelle rgi» og
forfra20
petan på utval Forskninge
som, SOGBærekr solener
Anne eknolog
arbeide s kan
tekter,omfa oke få positi
uten
tronikk som brukesnoe
ved g, TONE
eretfor«lavenenoe må mi- lagspillogså
Vi harsilisium ut proenergit
pene.
Hestne ordene
r energi n som går
egen
kord
spekt
sjoner,skal
om en tidsep ker. For
upper
grade
nå
silisium
d-kom
bygg.
logifautslip r hele
esifika i hennes
det
solar
gjenn
vår riebøtis, fornyba Energie et anlegg
dtlan
mulig oftere bruker kravsp
niKyotosere
38 faggr tekno
fer bygger sin tilsåkalt
ing.
hjem
skal
i
ere
nnet
sess idas histo har Brunollen og uten at lig og dekke. Hele vert, fra og huma
urensn å produs
siteten trenge 600
stadig het» i sine gått helt
av hvaSi. Scanwa
gjenvu
et
til
,
har
fag
nskapavil
år.
ruker er involå
opptatt er det
med
gi, errotok
vennlig
titallframt
dette
duksjo belte, og
drift.
neste
miske
rre ikkedannessluttbog her Stubedre
er veldig
siste
real-p ed om
erpar års
for solenerning
dessvesilisiumtene
Det
femdobfor- institutter g, økono
av etn gasshar gjort, visste. til å
forbrenet anlegg
solcellen, Montklar beskj så mye getstuden
dem
løpet
på
leir.
Ved
millio2
nnsfa
hvordaut
før
miljøbe
tonn
en
ut
21
sjone
av CO
minvi vestli på vår samfu– Arkitek tenevært tur, og serstilleer blittme
Levetid år.
en gittog butan.
å finne gingenden
for detarkitek som har
80 00030
tilfreds et,
ktram
ut på
avtal akkurat kje forditil å endre fordi
propanarkitek til hinder
innfan gjør med
er det hovedminst
de store mange
etan, arbeid går å gjøre
Prosje å kunne ingsråd et
lagre
man
seg stor vil væresåI Norge anlegg,
For
lufta inn. Kans villige
er å
det
ds
for
hva
metan,
Japan
aje også
ikke e ønsker
startet /ner. t har Forskn
uk. I
lite
ut. For gje. Bollan
bygges spørsmålet løsningene av karbon
afer
til energi
lyst
CO 2
puste re er så Og kansk
dre solcellehyttebr
50 000dentendeav
rk børbehove og ScanW ved NTNUilskala
blirforhensyndet ser vunnettsomkraftve mulig. Så fanget. En er som består i stor
saklig år bli bygget anleggrd.
tro atbruke
har
likevelElkem prosjekin satgjort
er de er,
på fremstsilitanda
harsolcelle av huset.
blittmakvifer
lettestede somvil detårene,
ndustriete.
s mener
forske
leves

i på
Energ

ren
ange
CO 2-f

ivrer

t for

med
man
felles for å
grade soløsningdeldype Dette har
Petroleu
sen atehovenenergi-i
Hestneseinere energil
solar
til
CO 2en i såkalte
nye hus integrert et er grasarkipå at n British Og nettopp
ein.
e de
re
Sintef såkalt
energib av matnde
sand
er tenden
en
sier
m.
NTNU.
1997. alle desomsandstav
tprisen å integre
markedCO 2ensomt nå,
spenne For det
til
førstete tegnenetet
er bedrifteSI. «Fra
til
siden
ling
Petroleugen vedtil å forporøs
ff, tørking ogsåarkitek greid– Dette nde akkura av
SOG,å skape teknologi. energi
prosjek Hagenten
ter ogbrukes drivsto
r-feltetde tydeligsr energi, Beyondforsknin
står
veste
har
ren
sium,
kan
som
Et av fornyba navn tilomog faktisk
heter or Georgbare
har greid i slikfå mulighevegg,på Sleipne assen oppvarming, glass,r solcellesat spenne h, gründeåpner
at noeikke
alteknogskursogså
ser på endretceller» professer vil solcellespunktr og
1. julihartet
ov framsom
Naturgsom
i sommeseg:materiav
PETROLEUM
som
Alf Bjørset
men med utgangetterutdannin har forstått
asog studentstørste
fôr-behfer som fabrikken tiltt for
tenke g av metalle dyr.
ledes
Prosjek er
BEYONDI
BP sponsetog
erNorgeshun
FOTO:ter, som
Instituenormtkjemi. million
en kan
ScanWa se av
forskereav naturg
tektursker
eten. ie påvedsmeltinfå et
i prinBåde
holderarkitek
e begynnog elektro på 21 har som
ved hjelp ass, ogvarer, både menne ingen vil
en utvidel le kapasitScanCell
bruandre etablertemessigd.
ske nærmergen.
på seg.
logi
miljøennellertile løses fra naturg r Bollan
røreår og ing av
design arkittsnær
en rammepå Gløshau
mat
vil femdob Bjørset
ager,
samme
for godt med å
firer forsker som
atkanskj
har
eres
r.
åpner
sette
fortelle
overvinterd– Oppdre kan
etablerngsr
utenfo øsninger oppdager på sliskal
legg
produs ere fett,et.
er i ferd
panelekroner bidra til
somkan
forskni en
Norgeog dette, snakkepå iskaldei hjemm– Mangeå
ansatte siden.
einer
over,
se energilstudentene- og
Narvik ne» til solcelle r kan
produs
selv
assen
ng av
må
orskere » – samehov
mål
vis å
Bioprot man ogsånår
invarmeå sende litt til
isnings utvikli
naturgoljen
ksen.
«waferner
fra solcelledentydelig ende. Og
de oss andre energibandre energif funnet
brusolcelle underv basis forbegynt e å skjele
kan
av «hight av
omdan
Energi t for elektriser av
t. Mens assen
sippetenn
utfordr torene har begynn
opptatt energi og
kes til så mange «hydrogensamlceller
messig silisiumbasert ngssamjø99 prosentil ekspor naturgtenebehove 2 milliard bor
utslipp som
forskni
Som
kan
løse
s om
s.
tektkon vil de nok tstuden om å gjøregårel brense andre
ngsmil is. Helenorsk, initiere
til enfor dering,
ing som ligilder,
Hestne utenHestne eksemp – uten
r vel
forskni industr
assen godosess.
Fraktehenter opp, raffine
energi befolkn
ke kurs,vis er arkitek
sier
både
også
energik selv om
dustri; mellom
s
sitet
ting
sert
i
handlenaturgder forlingsprili avsides
han
norsk
Og
felt samfun
for disse
sto
årlig
trinn
verden øyer og
Heldig g», så det dette nivået, er å skje
selges her en veldigr vedfunnet en til elektri dette trengs aft.
r etarbeid NTNU og t til framst av
m kompli behand
seg har . Felles sområde.
til
r. Nestegasskrologien blirSolBakarbeide netivt på Det begynn
innenfogjennopå små
en enkelenergi-innhold selger
tech-tind.
NTNU satsinghydrog mp. Men vann- og
eller
er vedr knytte g og bruk solområde jede blird, som Selv om
attrakt
Norge r Bollan
at solteknass somå jobbeperråd og ass som
på en gashver
kes etter
gende
sett
miljø for det tredje:
oljen,
Bollanartig
bølge-,
vanndaaft.
på område eriserin illing av uths fabrikk
oppfra Jens– Regnetpris enn pris, fortelle skal også fraktes
av avskulle det er naturger.
i. Mens nabodet erOgvind-,
naturgss tilkaraktfor, sier og vannkr dødsstøt
Bjørseter;framstinfrasol-,
bruk
ling,
teres
lav
DerfornaturgaTONE KVENILD– Klart er bruk energi
for
hun
aler.
t bekymlaveres gjerne. I dagr energ i sittfremov isk på
system ater,
ved
sitt
det
ekspor andene
veldig
mye
FOTO:
k
det
fått
for Norge.
i tidapå.
gassakkura
Hestne bruk, trorskape
rgihusfor dyrt.
silisiumog solcelle kandid
av dengjøre erbør brukesomosesser nelle materiatoritil en
5.
-fri»
kilde
nsen
noe
til
ikke
net siertt for termis gging harsom et lavene er med å,se økonom
vare
assen
hvis
lingspr funksjo«CO 2
til kjøperl blir dettenaturgassen neddag
klar lscelleness-labor rt enceller fem dr.ing.lse i EU’s til
Norge
på
nger
har
nemlig bruker i til å bruke
Naturg fraktes
aftutby førsteamanueså dyktige
Institum økt
gii Norge å frakte i (flytendemenerkeanserte nye renrom installe, som
Bygni kan pekerfå problemne er
brense
må vi
danne
måte
vannkr er ikke
deltake medvirmen
ass
gjennone Norgesomsolenerenn
Bolland
I det er det nå
om
topp
ilbud
knolog
måter
– Her
annen
m rør,
danske, ellerm;naturg som vi komme da vil
Olavdanske vi nordm
hun.
tts framtid
.
berg,
i
menn,
søke
et.
er kronerren,
til at energiressurse
gjenno på andre på LNG-te– men ilde, sierprogra nye studiet rodirektenvilnypå proStolten sitt institu aktivit
varming
HelioSgien
fransk
sen
,
har
byget
lag,
funn»
det
struktu teknolo
studiep
ramme ng av, entenforske solcel3,3. million. Årsake l på desatserenergik ennlige
ta i bruktyskere for alvor vi
glige ialteknoret forrpa ogen viktig
for å
er.
orbrukav
forskes -miljøenetil å
framovn til
samme mange
samme «hydrogensam
ere
som
Mens
utviklien viktig energiv de to områnøyer
illingbrukesflinkei jordskok matevedeti energif og tjenestvi
de tverrfa «Materkraft
vi langt
ren.
italien ming,d.
NTNU
is bliOgskallandetsl sater så
Smarte ett av
vi fårinnen ene formiljø» aløkning av varer
ligger I dag kan
for fremst
randø menn og oppvar råvaren.
overflo vi ikke
ass finnes
entligv logi.
spesiel godet.
i og
av organissser, somikkesessen
av
har i
eleve
om
r:
som
forhåp tekno
til lands,
er altsåNaturggramm «Energ til materi tingass tild.
forbruk
som
t har
t
umsga
– SelvogmrådeRåvar ndere, engelsk
gi her utvikle område gertgass? sk nedbry
naturg leverandører Bollan
nå erGass),
mvand
oppSmart (SmartBygg) har utpektområde , spesiellogi» , relateråpetroleeknolobygnin akkurat
to fokuso
ass tilnederle å ta i bruk å være være, mener
biologidette
eter naturuere
ulike
og miljøass (Miljøtradiog energio
energit det gjelder
sjonaltsklasninger
t av
men
NTNU
utpektHva
naturg nemlig
lderuttillings mener interna i verden
Energitil denoss medgrad også bruke
begynter konstr ming,sresulta inneho
av naturgme nårsubstiteog miljøennådene. Vi har foruren
fremste seg
er eti forholdproblem til oppvar
brukene
Og Hestneenergi20
nordm det i stor begynner
GassenEnergifra
av CO 2marker e har forsker
uten
s.
sing.
områd
rt og
av de ennlig
energi er for dyre
riale.
bør
for å
utslipp elektrisitet
slik mange
har også
Hestne i løpet
Norge
slik
apingsMiljøv
alleredbæreretrenger e løsning
kull
ene,
sier
sjanserpå
teknolonds transpo
gien– Hvis vi få større
verdiskeller
gien,
energimiljøetig vilsområdmed
teknolosamtlig teknolo
g, vil ystem basert ikke olje
fordi
vil kunbruke
til innenla nnlige
åSamtidsatsing
e
og
,
denne
gene
ger
på
m.
varmin mingss
fire
brua. Gass til miljøve kraft
sjonell tror atse.
i biler,
aftverk
lønnso at bygnin faktisk
bygninfagområdene
klimamå satse som
Hunde øvrige
oppvar ie vannkr
de
tive
han.
vil bli så langtb. Gass til CO 2-fri ent for
og holSom
hva
sier
heller og diesel, av kontitåreneieffekmellomInstituthar,ningsfr
c. Gass til hydrog
Norge
olje
tekvedneste ha komme energi enn kan lagres
energ samspill
land
tid resten bådee og
dabrukerOwren
ergienandre
d menerd. Gass til mat
det), med livsstilgien
ere merter
Smartor Geir
Bollan der vi i dag ligger imidlerdet gjelder finnes
tBygg
og
produs overskuddsen
geraktivitee. Gass Profess
når
stane
ass
ItaliaHerde(Smarkulturer,
foran, and og
bensin går
naturg og ferjer.
ve bygnin
følgenLedereknikkker. Dennenrgihesten I Nederla. Energi effekti
antallne hører
stortsolenebusser med hele
lusjone reinten)og kuldet
et:b. Energi else av
mråderuktur. per på eterbilrevor
nentetsområd e og hydrog
store «eksosen»
enbitil fokuso
og infrast asspumc. Utnytt pumpesatsing d (solcell
for den, dernologi e naturghydrog ilde
I tillegge undereruddet
d. Varme nsel
drive
er
idéfon systemanalysetenergik gi?
allered og startsk hydrogenbilenFor å
løsninghjemm slivets
on.
e. Biobre rte løsningkniskevil
tid enInstitut
Energivedsjoner, 2004. Da
oduksj imidler eller soleneri dag– Næringområde
erougif. Integre le klimate
i serieprtrengs det
vindssystem Ascheha, men tiltrolig– Hoved,ikke
settesg. Fleksib styring Øyvind
er framtid av god
lsceller hvorfor
or
vann,
ilder
h. Elkraft Profess
grunn
brense ass. Så. Teknoologi
er
lens
energik unna på
dukter kan gå
naturgLeder
gsteknsomumspro til at vi– som
og vind a et stykke
for bygnin
er konpetrole
nok
– Sol
og
framtid pris påt langt
før denlav
komme flere tiår teknologier,er denneighet og
nær
ta
d.
rende
gjengel på langt Det kan
Bollangiske
ereksistelogien sol og vind. andre
mener
teknolo folkspåvente, , er at deav
ig medrett
opp
miljøet motløs
sedyktspiseskurran kan ikke meg littstraksså lenge som gjør gjøres,
som
– Det
ingenenyvinndanhvor
er på CO2 fra
nd forsk e opp – slik
Bolla
s
fang
kan naturgas
Olav
best
s» unnaman
ing avrenn «gjemme
forbkanngsforskni
at denen.
Norges har utpektsfæringen, de alle
atmo
atRegjertre erog
EnergiMiljø

I en serie artikler presenterer Universitetsavisa NTNUs satsingsområder. Serien startet i forrige avis
med «Energi og Miljø». Denne gang
ser vi nærmere på forskningen
innenfor «Medisinsk teknologi».

NTNU har vedtatt fem satsingsområder som
hvert har to fokusområder. Målet er at disseområdene skal være blant de internasjonalt

ledende fagmiljøer. Samtidig er dette områder
hvor Norge har spesielle forutsetninger for åøke sin verdiskaping.

Et bilde på vårt indre
Metodene for å få innblikk i kroppens
tilstand uten å bruke skalpell, harutviklet seg kraftig de seinere åra. I dag
kan prosesser i kroppens vev, celler,
atomer og gener visualiseres i form av
lett forståelige fargebilder.
Det viktigste er likevel at den nye
teknologien tar større hensyn til pasientene og deres individuelle forskjeller.

Dermed er det mulig å stille mer presise
diagnoser og gi den mest optimale
behandling og medisinering for hver og
en av oss. Samtidig utsettes vi formindre belastning under undersøkelser,
kirurgiske inngrep for å diagnostisere vil
minke betraktelig. I framtida vil bareetikken sette grenser.
Satsingsområdet Medisinsk teknologi

ved NTNU har pekt ut to fokusområder;«Medisinsk bioteknologi» og«Avbildningsbasert diagnostikk og
intervensjon med ultralyd og MR».
Hele 72 doktorgradsstipendiater fra seks
fakulteter er i arbeid innenfor satsingsområdet. Doktorgradsproduksjonen er
stadig økende, med 17 avlagte doktorgrader i år 2000.

Holder genene under oppsikt

Denne roboten på Medisinsk teknisk forskningssenter harfått utvidede funksjoner takket være teknologimiljøer påGløshaugen.
FOTO: TONE KVENILD

stadig nye og bedre funksjoner.
– Det nære samarbeidet med teknologene har ogsåført til at vi leverer originale, vitenskapelige bidrag som
blir godt mottatt i internasjonale fagmiljøer, fortellerLægreid.
Ut fra fargekoder kan Astrid Lægreid holde oppsikt med genenes aktivitet.

Over 180 000 nordmenn er bærere
av genvarianter som kan gi
cystisk fibrose hvis en sykdomsassosiert utgave finnes hos bådemor og far.
Cystisk fibrose er en alvorlig sykdom der kjertlene ikke
fungerer normalt. Den vanligste genvarianten stammer
fra ett og samme menneske, som utviklet denne mutasjonen for mange generasjoner siden.
– Når én person har gitt denne genmutasjonen videre
til så mange folk, kan ikke genvarianten bare bety sykdom. Det må være koplet til en eller annen biologisk fordel for å få en slik spredning, forteller Astrid Lægreid,
førsteamanuensis ved Det medisinske fakultet.
Og her er vi allerede ved sakens kjerne. Dagens forskning har kommet til det punkt at det ikke handler om åkople ett gen til en type sykdom. Nå handler det om å
forstå samspillet mellom genene, som for eksempel å
forstå hvorfor et gen hos ett menneske fører til sykdom,
mens samme type gen hos et annet menneske kan hagunstige funksjoner. Forskningen på samspillet mellom
gener og proteiner kalles «funksjonell genomforskning».

Når genene endrer aktivitet. Overgangen fra åbare kunne studere noen få gener, til å kunne studeresamspillet mellom flere titusener, har selvfølgelig med
avansert datateknologi å gjøre. Metoden DNA mikroarray, eller mikromatriser, betyr at tusenvis av bittesmå
DNA-prøver avsettes ved hjelp av en høypresisrobot påSide 10 — Svart Cyan Magenta Gul

FOTO: TONE KVENILD

ei lita glassplate. Prøvene tilsettes fluoriserende stoff,
og genenes lysintensitet overføres så til et kunstig fargebilde. Bildet forteller om genene er «på» eller «av».
Grønn farge betyr at genet har redusert aktiviteten,
gult betyr at genet ikke har endret seg, mens rødt betyr
at genet har forhøyet sin aktivitet.
– Denne teknologien gjør at vi tidlig kan se om pasienten er i ferd med å utvikle en sykdom, og hvor raskt
denne sykdommen utvikler seg. Ikke minst vil dataene
kunne gi grunnlag for å velge riktig behandling. Nå erlegene ofte usikre på hvor mye som må skjæres bort av
vev rundt en kreftsvulst. Mikroarray-analyser kan gi
grunnlag for å vite mye mer presist hvor mye som må fjernes, forteller Lægreid.

Etikkproblematikk. Det er ikke bare samarbeidet
med teknologene Lægreid trives med.
– Filosofene har ikke presentert oss for nye etiske problemstillinger, men de gir oss et bedre grunnlag for å vurdere konsekvensene av våre forskningsresultater når
samfunnet skal ta dem i bruk. De hjelper oss med å sortere hva som er viktige etiske problemer og hva som er
mindre vesentlig, forteller Lægreid. Hun mener det er lettere å ta ansvar for det hun forsker fram, når hun harinngående kjennskap til mulige konsekvenser.
– Satsingsområdet er ikke noe NTNU-ledelsen harpresset ned over oss. Dette har vært en «bottom up»-prosess med støtte til et fagområde som kommer til å gi store gevinster for pasienter, helsevesen og næringsliv, sierLægreid.
TONE KVENILD
tone.kvenild@adm.ntnu.no

Tverrfaglig samarbeid. Å måle endringer i titusenvis av gener og alle deres varianter er en komplisert prosess. Molekylærbiologen Lægreid rister påhodet av tanken på å skulle analysere dataene på egenhånd. Derimot lyser hun opp når hun forteller om samarbeidet med teknologene på Gløshaugen.
– Fordi fagfeltet internasjonalt bare har eksistert iomtrent fire år, finnes det nesten ingen etablerte metoder. Her har vi som driver med funksjonell genomforskning ved NTNU, en klar fordel når vi skal utvikle området. Vi kan nemlig sette sammen forskergrupper på tvers
av fagmiljøene for å utvikle både de instrumentene og dedataprogrammene vi trenger, forteller Lægreid.
Hun mener teknologikompetansen ved NTNU harvært avgjørende for å utvikle høypresisjonsroboten som
brukes for å plassere DNA-prøvene og laserskanneren
som måler genenes lysintensitet. I løpet av de to årene
samarbeidet har vart, har dette avanserte utstyret fåttMedisinsk teknologi
Som NTNUs fire andre satsingsområder, har Medisinsk teknolog
Medisinsk bioteknologi med prosjekter
innenfora. Molekylærgenetikkb. Skadelige immunreaksjoner
Avbildningsbasert diagnostikk og
intervensjon med ultralyd og MR medområdenea. Ultralyd
b. MR avbildning og spektroskopi

I tillegg til de to f
gende områder stsatsingsområdet:Funksjonelle mate
Medisinsk optikk,merBioelektronikk fo
Medisinsk IKTUNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

Fra bølge til bilde
Den unge mannen klager over synsforstyrrelser og lammelse iansiktet. På sykehuset legges han raskt i en maskin somskanner hodet. Etter få minutter sitter legen med et godt fargebilde av pasientens hjerne. På bildet ser han et «dødt»område på høyre side.
Pasienten får diagnosen hjerneslag. Legen analyserer bildet
og finner fram til de riktige skadereduserende medikamentene
for de ulike typene vev det gjelder. Fordi behandlingen har
kommet i gang mindre enn seks
timer etter hendelsen, har legengode prognoser for å redde viktig
vev rundt slagområdet. Mannen
unngikk i siste liten å bli svaksynt.

Ultralyd. Haraldseth ivrer forsitt fagområde, men snakker
mer enn gjerne om det nærtbeslektede fagområdet ultralyd. MR og ultralyd kan komplettere hverandre i diagnostiseringen, og det er også utviklet
prosedyrer der disse to metodene kombineres for å få mest
mulig informasjon om et sykdomstilfelle.
– Ultralyd og MR er enkelt
og påfører pasienten minimal

erialer og implantater
fotonikk og mikrosyster nevrovitenskap

To høyblokker betraktet gjennom
kikkert. Lyset i det ene vinduet i
18. etasje, som burde vært av, et annet
vindu i tredje som er mørkt, men som
ikke burde være det: Det menneskeligearvestoffet i periskop.

FUGE. Alle genene i arvestoffet– Vi har jobbet tverrfaglig i 15 år,sier Olav Haraldseth.
FOTO: TONE KVENILD

belastning sett i forhold til alternative undersøkelsesmetoder –som innebærer stråling eller
større kirurgiske inngrep. Pasienten utsettes også for færre
undersøkelser, og pasienthensynet teller klart positivt for denne teknologien, mener Haraldseth.

Tar

med

ingeniørene.

Ultralyd og MR er ett av fokusområdene innenfor NTNUs satsingsområde «Medisinsk teknologi». Satsingsområdene skal
fremme tverrfaglig samarbeid,
men dette er ikke nye ord i
Haraldseths ører.
– Vi har jobbet tverrfaglig isnart 15 år, MR-senteret ble faktisk bygd ut fra tanken om tverrfaglighet. Denne arbeidsmåten
har rett og slett vært nødvendig
for å komme dit vi er i dag, sierhan.
Og «dit» er MR-senterets status som Marie Curie Training
Site i EUs femte rammeprogram,
samt status som nasjonalt kompetansesenter for MR-spektroskopi. Nå søker MR- og ultralydmiljøet Norges forskningsråd om
status som «Senter for fremragende forskning». Det som spesielt trekkes fram som positivt
for miljøet, er at ultralyd- og MRmiljøene begge driver klinisk

i to fokusområder:okusområdene er følaket ut som viktige for

Genforskningi startgropa

For første gang har hele forsknings-Norge samlet seg om et felles framstøt overfor regjering og
storting. Budskapet er dette: Det
humane genom er nettopp kartlagt. Over hele den vestlige verden satses det tungt i forskningog kommersiell utnytting av det
enorme potensialet som ligger idette. Toget går nå. Togbilletten– på turistklasse – er foreløpig
satt til 300 millioner kroner årlig,
over fem - ti år, fordelt på de ulike forskingsmiljøene i landet.
Her er det bare plass til betalende reisende. Norge kan ikke
lure seg med som blindpassasjer.

Mer presis diagnose. Det
ligger mange dramatiske historier fra virkeligheten bak det
professor Olav Haraldseth jobber for å realisere. Som forsker
ved Institutt for anestesi og bildediagnostikk arbeider han forå utvikle MR som diagnosemetode. MR betyr «magnetisk
resonans». Som navnet antyder,
innebærer dette måling av den
informasjonen atomer i kroppen sender tilbake når debefinner seg i et magnetfelt ogpåvirkes av høyfrekvente radiobølger. Ved hjelp av matematiske metoder er det mulig åskape et bilde som gjør aktiviteten i kroppsdelen godt synlig
for øyet. Men høres ikke dette
mistenkelig likt røntgen?
– MR har flere klare fordeler. For eksempel kan en svulst
kan være svært lik det vevet denutgår fra. Med MR er det mulig
å skille svulsten fra det øvrige
vevet, og dermed kan vi oppdage svulsten tidligere. Generelt er
MR klart best når det gjelder
anatomiske detaljer og lokalisering av sykdom, forteller Haraldseth.
Like viktig for MR-teknologiens utbredelse er et EU-direktiv om at røntgenstråling skal
reduseres kraftig: Koste hva det
koste vil – hvis det finnes andre
metoder som gir like god eller
bedre diagnostisering, skal disse
foretrekkes. Til sammen har disse argumentene ført til at MR
har fått en eksplosiv utbredelsede seinere årene.

11

innblikk

Regionsykehuset i Trondheim og Sintef
Unimed er sterkt involvert i satsingen.
Forskningsinnsatsen inkluderer også metaperspektiver på medisinsk teknologi, somfor eksempel etiske problemstillinger.
Lederen for satsingsområdet er professor
Gunnar Bovim, dekanus ved Det medisinske fakultet

Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

Denne pasienten hadde en svulst
på venstre side av hjernen der funksjonen for formulering av språk
normalt ligger. Kirurgen engstet seg
for å operere fordi denne viktige
funksjonen lett kunne bli skadet
under inngrepet. MR-skanningavslørte derimot at pasienten hadde språkfunksjonen på høyre side.
Kirurgen kunne dermed operereuten å skade denne funksjonen.

forskning og teknologisk utvikling av hardware og software.
Dette hadde vært umulig uten
nær tilknytning til spesielt
fysikk-, matematikk- og elektronikkmiljøene på Gløshaugen.
– Vi tar så å si ingeniørene
med oss i operasjonsstua slik at
de ser både begrensningene og
mulighetene i det vi jobber med,sier Haraldseth.
Et eksempel han trekker
fram, er at ingeniørene må få forståelse for pasientenes begrensninger. Det er en grense for hvor
lenge en pasient bør ligge i MRundersøkelse før han eller hun
blir sliten, og pasienthensyn er
noe av det Haraldseth mener
ingeniørene må kjenne til.
– Samarbeidet vi har, er
tverrfaglighet på sitt beste, men
det tar forferdelig lang tid. Det
handler om å finne de rette folkene, de som er gode innenfor
sitt fagområde, men som ogsåevner å sette seg inn i andre fagområder.
TONE KVENILD
tone.kvenild@adm.ntnu.no

kalles genomer, og forskningenpå disse kalles genomforskning.
Genene i arvestoffet er kartlagt
hos mennesker og en del dyr,planter og mikroorganismer. Ny
teknologi har gjort det mulig å
studere titusenvis av gener
samtidig. Funksjonell genomforskning – FUGE – er her etnytt felt som har oppstått som
et resultat av disse framskrittene. Funksjonell genomforskning studerer sammenhengen
mellom gener og egenskaper
hos mennesker, dyr, planter og
mikroorganismer. Hvilke gener
er aktive ved ulike tilstander?
Hvilke forandringer i geneneforårsaker sykdom, og hvilke
endringer skaper god helse?
Dette er de helt sentrale spørsmålene når det gjelder den
medisinske delen av denne
forskninga.
– Funksjonell genomforskning vil få stor betydning for
praktisk talt all biologisk forskning. Medisinsk kunnskap vil bli
radikalt forandret, sier prodekanus Ole-Jan Iversen ved Det
medisinske fakultet. Han er
NTNUs representant i en nasjonal arbeidsgruppe som har til
oppgave å fremme budskapet
overfor rikspolitikerne.
I løpet av de neste tiårene vil
store deler av næringslivet bygge på en eller annen form for bioteknologi. Funksjonell genomforskning vil være fundament for
farmasøytisk industri, matvareproduksjon, finkjemikalieproduksjon og prosessindustrien. –Land som vil hevde seg i dennenye økonomien,er avhengig av
høy kompetanse innen disseområdene, sier Iversen.
Misbruk? Dette dreier seg om
en svært potent teknologi. Mulighetene er voldsomme – og skremmende, innser Iversen.– Nettopp
derfor er det helt avgjørende at vi
får muligheten til å forske på dette. Ellers vil vi ikke engang vite
hva som bør forbys. Utviklingapå området går så raskt at vi vet
ikke hva vi bør bekymre oss overom bare måneder. Faremomentene må ikke skremme oss bort.
Det vil være etisk mer betenkelig ikke å forske, fordi man daikke får innsikt i hva dette er fornoe.

Enorme muligheter. Innen
medisinsk forskning vil man få
anledning til å stille sikker
diagnose på et langt tidligere
tidspunkt. Dermed blir mulighetene betraktelig bedre til å
forebygge. Nye medisiner og
genterapi vil gi mer effektiv
behandling, og mindre bivirkninger og nytt håp for uhelbredelige sykdommer. Genterapi
for immunsviktsykdommer, cystisk fibrose, kreft og etter hvert
hjertesykdommer, vil komme.
Men medisinen er ikke aleneom å se store muligheter innen
funksjonell genomforskning. Innen marin sektor vil oppdrettsnæringa få merke resultatene
ganske snart. Det vil bli satset
tungt på utvikling av fôr, og
utnytting av de kommersielt
interessante delene av laksens
genom. Her kan norsk oppdrettsnæring bli hektet helt av
om man ikke passer på.
Området bioprosjektering
generelt vil få stor økonomisk
betydning. Jakten på kommersielt interessante molekyler i naturen, hardner til. Det er et faktumat 99 prosent av marine arter eruoppdaget.
Betenkt. Snart skal FUGE på
regjeringas dagsorden. Men
Ole-Jan Iversen er betenkt.
– Jeg føler meg ikke trygg.
For tenk om politikerne ikke
kjenner sin besøkelsestid – tenkom de ikke går for dette? Hva
skal vi gjøre da? Det kan ta
svært langt tid før et tilsvarende
felles forskerinitiativ som FUGE
blir lansert igjen, dersom dette
ikke lykkes. Allerede i dag
befinner Norge seg i andredivisjon når det gjelder bioforskning.
Men vi har ressursene til å rykke opp, om pengene kommer.
Hva som skjer dersom pengene
ikke kommer, vil jeg ikke tenkepå.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no12

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

Et (arbeids)liv
uten pc og internett
Over 80 prosent av NTNUs ansatte har en personlig
datamaskin på arbeidsplassen, men alle er ikke likeflittige brukere. Mange opplever slett ikke elektronisk
databehandling, internett og e-post som en velsignelse.

Det kreative og menneskelige skrivemiljø kontra det teknologibaserte og fremmedgjorte.

Side 12 — Svart Cyan Magenta Gul

ILLUSTRASJON: SIGMUND KVALØY SETRENG

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

13

innblikk

Professor Reidar Edvald Stølevik foretrekker å gjøre skrivearbeidet for hånd, men bruker gjerne pc-en som stereoanlegg.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

D

e aller fleste pc-innehavere ved
NTNU har skaffet seg, eller er blitt
motvillig påtvunget, internettilkopling og elektronisk postkasse. De mest
standhaftige nekter å ta det i bruk. Noen
benytter til nød pc som skrivemaskin,mens andre fortsatt sverger til å skrive forhånd. Begrunnelsen for pc-vegringen er
forskjellig. Universitetsavisa erfarer atflere føler seg sterkt presset og at temaet
føles vanskelig å snakke om. Etter mange
forsøk fant vi omsider tre som var villige
til å stå fram og fortelle om sitt ugreie
forhold til datamaskiner:

PC som stereoanlegg. Professor
Reidar Edvald Stølevik, kjempet lengefor å beholde et pc-fritt kontor. I oktoberi fjor måtte han gi seg, – MEN HAN
LIKTE DET IKKE. Litt mer forsonlig
ble han da han oppdaget en liten luke forå putte inn CD-plater. Vederkvegelse!
Siden har kontoret vært fylt av klassisk
musikk. Oppdagelsen av at det går an ålaste ned vitenskapelige artikler og
annet interessant lesestoff, var ogsåsvært hyggelig. – Jeg kom akkurat overen som handler om menneskenes gener.
Før trodde man at mennesket hadde
hundre tusen, – nå har man funnet ut at
vi bare har rundt 30 000. Det gjør oss
mer og mer lik slimålen, – den har rundt
20 000!

Mas og støy. Dette var hyggeaspektene. PC som arbeidsredskap kan han
imidlertid være foruten. Og e-post er etmasete herk! Hva er problemet?
– Den støyer og distraherer. Informasjonsmengden som kommer inn, er langt
større enn jeg har bruk for. En dag kom
samme beskjed sju ganger! Mange meldinger er små beskjeder som føles lite viktige, men alle krever de den samme oppmerksomheten. Og de fordrer svar med
en gang. Jeg liker å ha tid til å tenke meg
om, sier han, og foretrekker «gammeldagse» kommunikasjonskanaler som lapper i posthylla, brev, og telefon. – De viktige beskjedene kommer alltid i skriftlig
form i posthylla, poengterer han.

Avansert databruker. Stølevik er
professor i fysikalsk kjemi og ble utdannet ved Universitetet i Oslo på 60-tallet.
Da var han en tidlig og svært avansert
bruker av elektronisk databehandling.
Han ble en kløpper i programmering, på
en skjerm som var tilknyttet regneanlegget ved NTH. Han ble med på løpetogså da den første generasjonen av pc-er
kom, men brukte dem fortrinnsvis som
en skrivemaskin.
– Men jeg hadde ingen glede av det.
Jeg foretrakk da, som nå, å skrive forhånd. Jeg syntes pc-en var, og er, ubehagelig: Skjermen har et ubehagelig lys, sittestillingen er vond, den skaper stress og
uheldige arbeidsstillinger. Nå merker jeg

Side 13 — Svart Cyan Magenta Guli tillegg at det er vanskelig å se hva somstår på skjermen.
– Jeg registrerer at folk er begeistretog mener at alt går så mye fortere ved
hjelp av datateknologi. Jeg betviler detteog mener at jeg jobber meget effektivt
uten.

Misterkontroll. Professor Ivar
Bjørgen ved Psykologisk institutt ertet
på seg mange da han skrev en kritisk
kronikk om IT i Adresseavisa for en tid
siden. Hovedpoenget hans var at datamaskinene gjør vanlige brukere hjelpeløse og avhengig av teknisk ekspertise.
Han belyste dette ved å sammenligne
pc-en med en Remington skrivemaskin,hvor alle funksjoner var forståelige, og
hvor en selv kunne gjøre de «reparasjoner» som var nødvendige.
Bjørgen måtte tåle masse pepper fra
folk som syns han var håpløst gammeldags. Han har fortsatt sine betenkeligheter i behold, men tilføyer at han slett ikke
er ensidig negativ.
– Jeg opplever også mye positivt, foreksempel at jeg kan boltre meg underutskriving, redigere og bearbeide teksten
i større grad enn jeg gjorde tidligere. Selve skriveprosessen har blitt annerledes.
Om det er til det bedre, er jeg usikker på.
Fordi det er så lett å redigere, opplever jeg
at jeg skriver om artikler i det uendelige.
Dette kan tyde på at jeg slurver mer i deførste utkastene fordi det er så lett å rette opp. Men fortsatt må jeg skrive ut påpapir for virkelig å kunne se hva jeg har
skrevet!
– Et annet ankepunkt er at pc-en haruendelig mange funksjoner som jeg ikke
har bruk for. Jeg ønsker meg et verktøy
som er tilpasset mine behov og vil slippeå kaste bort tid på ting jeg synes er uinteressante. IT-utstyr utdateres så fort og skiftes ut lenge før jeg har rukket å venne
meg til nye programmer. Stablene av gamle pc-er må utgjøre et vesentlig og unødvendig bidrag til søppelberget.

Ødelegger kreativiteten. Bonde ogøkofilosof Sigmund Kvaløy Setreng erstatsstipendiat og forsker II på tredjeåret ved Historisk-filosofisk fakultet, derhan deltar i et tverrfaglig prosjekt om
improvisasjon. På kontoret sitt på
Dragvoll har han to skrivemaskiner og
en pc. Han forteller at sistnevnte ertvangsplassert. Dette skjedde nylig, med
beskjed om at han ikke lenger får leverehåndskrevne manus.
Kvaløy Setreng bedyrer at han på ingen måte er redd for maskina, han skjønner godt hvordan den fungerer, men har
ikke behov for å bruke den. Han mener at
det kun blir aktuelt å bruke pc til skriving,og har ingen forventninger til at elektronisk tekstbehandling skal gjøre skrivearbeidet verken bedre eller lettere.
– Jeg har erfart at pc er et dårlig skri-

Bonde og økofilosof Sigmund Kvaløy Setreng er nettopp påtvunget pc, men har ingen
forventninger om at elektronisk tekstbehandling skal gjøre skrivearbeidet bedre eller lettere.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

veredskap som gjør meg mindre kreativ.
Det går så alt for lett. Mennesket trenger motstand fra materien, sier han, og
viser til en undersøkelse av en gruppe
studenter som fikk i oppgave å skrive etessay med valgfritt skriveredskap. Tendensen var klar: PC-tekstene var de ordfattigste og fulle av klisjeer. De som skrev
for hånd, var mest oppfinnsomme, mensde maskinskrevne lå midt i mellom.

Etterlyser kritisk debatt. Kvaløy
Setreng er skeptisk til datateknologien
og beviser daglig at han klarer seg uten,
men føler seg verken sidrumpa eller
bakstreversk av den grunn.
– Jeg opplever tvert imot at jeg har
tenkt lenger enn de fleste, særlig angående samfunnsmessige konsekvenser, sierhan. Han synes det er betenkelig at datateknologien får stadig større innpass i
Norge uten at det blir reist motforestillinger.
– Jeg har virkelig prøvd, men harnærmest gitt opp å få i stand en offentlig
debatt. Samtidig understreker han atskepsisen ikke er forankret i en generell

motvilje mot teknologi. Før han begynte
filosofistudiene på 60-tallet, jobbet hannoen år som flytekniker. Den gang var
han glødende interessert i både data- og
romfartsteknologi. Han har beholdt interessen for avansert elektronikk, men
mener utviklingen innen data er på villeveier. Dette drøfter han utførlig i en artikkel med tittelen «Gaia versus Servoglobe», som kan skaffes ved Institutt for filosofi. Ett hovedpoeng i artikkelen er atavhengigheten av datateknologi skaper
en global sårbarhet som kan føre til fullstendig sammenbrudd.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

14

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

innblikk

Ny utfordrer i IT-krigen
I 80-årene var det Mac
og pc som kjempet om
datahegemoniet. De
siste årene har Linuxkommet som en sterk
utfordrer til Microsoftmonopolet. Ved Seksjon
for fysikalsk kjemi har
Linux vunnet slaget.
Vi mennesker er konservative av natur.
Det er kanskje årsaken til at vi har fåttdet vi kan kalle religionskriger innen ITfeltet. Slagmarkene finnes også ved
NTNU.

Apple var først. De første datamaskinenen som invaderte Gløshaugen,hadde eple-logo. Apple II var velegnet
for målinger i laboratoriet, og det medførte at Apple og Mac fikk godt fotfeste i
tekniske miljø. Derfor var det til langt ut
på nittitallet en sterk tautrekking
mellom Mac og pc. Selv om det fortsatt
finner noen små enklaver med Macutstyr (blant annet Arkitekt, Elektro og
Infoenheten), har pc og Microsoft-produktene nå gjennomsyret hele NTNUsystemet. Men for mange er det med enviss uvilje at man har overgitt seg i Bill
Gates’ vold.

I Linux-reiret. Med en viss skadefryd
registrerer vi at en ny outsider nå ypper
seg mot Microsoft-dominansen – finskfødte Linux, en av Unix-avleggerne. Vi
har besøkt Linux-reiret ved Seksjon forfysikalsk kjemi, Institutt for kjemi, for åorientere oss om revolusjonen som er pågang.
Lars Nummedal og Martin Høy var
ferske kjemistudenter med en sterkt
utviklet interesse for data i studieåret
1992/93. Derfor satt de mye på kjemistudentenes datasal, Alkymi, der de bl.a. gjorde seg kjent med operativsystemet Unix.
Unix har stor utbredelse i tekniske miljø, og har vært innfallsporten til Unixavleggeren Linux for mange.
Lars hadde venner blant informatikerne ved Universitetet i Oslo, og gjennom
dem kom han i 1994 i kontakt med operativsystemet Linux. Hos Runit lastet
Lars ned Linux fra nettet og installerte på
sin hjemmedatamaskin. Han brukte sinbærbare maskin med 20 MB masselager
for å flytte over det nærmere 300 MB store Linux-systemet bitvis, omtrent som
man bærer bøtter med vann.

Misjonærer. Kameraten Martin bleogså dratt med i Linux-dragsuget. Det
skjedde i 1996. Etter endt studium gikk
de begge over i doktorgradsstudium, og
det var i denne rollen de startet som
Linux-misjonærer i sitt lokale miljø.
Gruppen hadde lenge hatt behov for en
felles, stabil print- og filserver, og med
støtte fra daværende seksjonsleder Terje
Bruvoll, kjøpte de inn en pc til dette formålet høsten 1997. Dermed var brohodet
for Linux-invasjonen etablert. Senere har
flere av kollegene til de to Linux-pionerene valgt å gå over til Linux-baserte pcer.
Kjemifolk har ofte bruk for å skrive
kjemiske og matematiske formler i sine
vitenskapelige dokumenter, og LaTeX er
den foretrukne tekstbehandler for detteformålet. LaTeX trives best på et Unix
eller Linux operativsystem.
– Vi har ikke «prakket» Linux på noen
av våre kolleger, presiserer Lars, somsammen med Martin har driften av
Linux-tjenerne i dette miljøet som en delav sin pålagte arbeidsplikt som doktorgradsstipendiat. – Alle har av fri vilje
valgt å satse på Linux eller en løsning
med både Linux og Windows, fortsetterhan. Medregnet studentene består miljø-Side 14 — Svart Cyan Magenta Gul

Knut Lambrigt Vik hos ITEA er mannen som dyrker tre IT-religioner samtidig: Maskinen til venstre er en Mac, den bærbare midt på skrivebordet
kjører Windows, og til høyre står en Unix-maskin. – Jeg trenger alle tre for å kunne yte god brukerservice, forklarer Vik.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Fakta:
Mer om Linux-miljøet ved Seksjon forfysikalsk kjemi finner du på nettet:
http://kikj.chembio.ntnu.no/fysikalsk/server/Lars og Martin opptrer også i ITEAs foredragsserie: 5. april kl. 12.15 i auditorium
Kjel 1 kan du høre fra deres egen munnhvordan Linux-livet på Kjemi arter seg.

et ved Seksjon for fysikalsk kjemi av nærmere 30 personer.
– Men vi har fått litt pepper fra sentralt hold, legger han til. Det nå nedlagte IT-utvalget ved Kjemiavdelingen var
skeptisk til Linux-veksten ved Institutt
for kjemi. – Men nå er vi over den kritiske fasen, og vi er akseptert i miljøet, sierLars. – Nå hender det til og med at den
sentrale datatjenesten ved Kjemi ringer
og spør oss om råd.

Stabilt og gratis. – Stabilitet er enviktig grunn til å skifte til Linux, påpeker han. Med Word og Microsoft kan duoppleve at systemet krasjer mange
ganger i løpet av en arbeidsdag. Med
Linux er slike problemer så godt som
ikke-eksisterende.
– Vi vil presisere at vi ikke bruker
Linux for å delta i den såkalte religionskrigen, understreker Lars og Martin. –Linux er et naturlig valg – det er gratis,
men kan likevel konkurrere med andre
operativsystemer når det gjelder ytelse
og funksjonalitet.
Hos Fysikalsk kjemi ligger ressursene
på felles tjenere der alle brukerne kan
utnytte regnekraften. Denne løsningen er
mye billigere og enklere å vedlikeholde– Har du først fått smaken på Linux, blir det
en livsstil, sier doktorstudentene Lars Nummedal (t.v.) og Martin Høy ved Institutt forkjemi. Haugevis med tom dataemballasjebærer bud om et dynamisk miljø.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Linux-pingvinen på
Fysikalsk kjemi harfått rød topplue,strikket av professor
Signe Kjelstrup, somogså er blitt Linuxfan.
FOTO: ARNE ASPHJELL

enn pc’er med individuelle ressurser,
mener de to Linux-entusiastene.

Invers ingeniørkunst. – Hvis vi
skulle hatt Windows på alle maskinene
ved instituttet, ville det blitt både dyrtog tungvint, mener Martin. Feilsøking i
Windows er invers ingeniørkunst, hevder de. Microsofts politikk er at dyre,eksterne eksperter skal kalles inn når
du har problemer. Med Linux kan man istedet løse problemene selv ved hjelp av
for eksempel news-grupper på nettet og
mulighet for omfattende logging.
Samtidig har man tilgang til kildekoden.
– I Linux har du en frihet du aldri får
i Windows, hevder Lars. Windows levnes
ikke mye ære hos disse karene: Windows

er ikke et flerbrukersystem, og det er heller ikke meningen at du skal skjønne
hvordan systemet fungerer. Det vanskeliggjør feilsøking og vedlikehold, sier de.
Det er nå et godt tilbud av gratis programvare under Linux-paraplyen, førstog fremst Star-Office som dekker stortsett de samme behov som Microsofts Office-pakke. Linux-miljøet er nå over den
kritiske massen og er kommet for å bli,mener Lars og Martin.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no– Krig er lite konstruktivt– Han styrket Mac-miljøet dahan kom, er den diplomatiske kommentar IT-sjef Roar
Aspli har til sin forgjengers
Mac-preferanse.
Den forrige IT-sjefen ved NTNU, Stig Ole
Johnsen, hadde en viss forkjærlighet forMac. Hans forsøk på å la Mac og pc-kulturen blomstre side om side i universitetsmiljøet, skapte kanskje mer ufred enn
harmoni.

Mac er ikke lenger en plattform som
støttes av IT-avdelingen. Som en del av
Orgut ble det gjennomført et IT-standardiseringsprosjekt, og i dag er Microsoft
og Unix de plattformer som støttes av ITseksjonen. IT-sjef Roar Aspli presiserer
at det er lov å bruke andre systemer, men
ettersom disse ikke får sentral støtte, velger de fleste å holde seg til standarden.
– Vi prøver å styre utenom plattformkrigene – som er lite konstruktive, sierAspli. Han er opptatt av at det skal væreet fåtall plattformer å velge blant. – Det
er applikasjonene som skal kjøres, sommå være bestemmende, mener han, – ikke
religionen.
IT-avdelingen har mange filtjenere isin maskinstall. De fleste av disse er Sunmaskiner som kjører Solaris operativsystem. Aspli er kjent med at Linux og Intelmaskiner øker sterkt i denne sektoren,og sier at ITEA nå vil vurdere Linux for
web-tjenere. Sikkerheten og den modulære utbyggbarheten ved Linux-systemene ser han som en fordel, men er litt
tvilende til om tilbudet av program på
denne plattformen er stort nok.

15

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

debattSi din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes via e-post:
medieseksjonen@adm.ntnu.no. Innsendte manus kan bli forkortet.
Fortsett gjerne diskusjonene på nettet: ntnu.fritt-forum (tilgjengelig fra «Innsida»).

Et levende strategidokument for NTNU?
Erik Lerdahl vil hellervære leken, utfordrende og ansvarsfull enn kreativ, konstruktiv og kritisk.

Det kan ligge makt og kraft ivalg av ord. Det ser jeg gjennom
undervisningen og forskningensom vi har foretatt i innovasjonskurset her på NTNU, der vi
blant annet bruker stikkord som
hjelpemiddel i utviklingen av
nye produktkonsepter. Kraften ivalg av slike ord ligger i at degjerne utfordrer litt den allmenne tankegang, vekker assosiasjoner og skaper bevegelse.
Et godt valg av ord kan væremed å sette en ny agenda og
skape reell dialog og diskusjon.

Mangel på kreativitet? I
strategidokumentet mot år 2010
har NTNU valgt følgende stikkord: «Kreativ», «konstruktiv» og«kritisk». Valget av disse ordene
har plaget meg fra den første
dag jeg så dem. Bedre ble det
ikke da de stod nedskrevet på
halvstygge musmatter. Mon tro
om ledelsen i sin tid ble mest
opptatt av at alle ordene skulle
starte på K og at de i tillegg ikke
skulle støte noen? Jeg føler ikke
det er ord som skaper bevegelseog som viser at man har levende
visjoner. Jeg vil til og med påstå
at selve valget av ordene vitnerom mangel på kreativitet og
mangel på forståelse for hva
som kreves for å få til mer kreativitet, samhandling og til
syvende og sist gode resultater ien institusjon. På mange måter
fremstår disse stikkordene, særlig ordet «kreativ» som klisjeer
som ikke utfordrer de ansattepå NTNU til å tenke nytt. Tvert
imot, jeg vil for eksempel si atvalget av ordet «kreativ» fort

heller virker mot sin hensikt.
Ordet sier ingen ting om prosessen som leder til kreativitet. Jegvil videre påstå at ordet «kritisk» ikke er så nødvendig å ha
med i en strategi for universitetet, da universitetet i utgangspunktet har en sterk tradisjonfor å være kritisk og konserverende. Gjaldt det tabloidpressen
eller New Age-bevegelse, hadde
et slikt ord vært meget på sinplass. Det betyr ikke at en kritisk holdning ikke er viktig i
forskningen, jeg synes bare det
er feil valg av ord i denne
sammenhengen.

Leken. Nå som jeg har kritisert de valgte ord, vil jeg selv
komme med forslag til andre
ord. Disse stikkordene er:«Leken»,«utfordrende»og«ansvarsfull». Slike ord tror jeg
ville skapt langt mer bevegelse itankene og holdningene til deansatte ved NTNU. Noen villefor eksempel fort si at «det er
ikke lek dette her, det er rammealvor». Men når man studererkreativitet, ser man at det ikke
finnes kreativitet uten lek, selv
om meget lek også ikke er kreativ. Lek og fabulering som er
fokusert og «voksen», er nettopp
kilden til nye oppdagelser, hvor
man våger å bryte og snu opp
ned på etablerte sannheter. Ved
å velge et ord som «leken», indikerer man at man vil ha etlevende, sprudlende og utforskende universitet. Ordet «leken»
ville således erstattet ordet«kreativ», som jeg misliker idenne sammenheng.

Utfordrende. Det andre ordet
jeg vil foreslå, er «utfordrende» istedet for «konstruktiv». Ordet«konstruktiv» har også noe
bevarende og litt feigt over seg.
Etter min mening inviterer det
ikke til et levende og aktivt universitet. Man kan da sitte på
sitt kontor og unngå å gå i tettsamhandling med andre. Ordet

Einar J. Aas er professor ved
Institutt for fysikalsk
elektronikk«utfordrende» innbyr til langt
mer samhandling, og kan stimulere en del ansatte til å riste av
seg «støvet» og blir mer engasjert og deltakende. Jeg pleier å
si at «den som bryr seg, utfordrer». Det er viktig at når man
utfordrer, så vil man dypest settvel til den man utfordrer. Manmå således også være ansvarsfull i sin utfordring. Men dette
er som oftest ikke problemet.
Jeg vil derimot påstå at svært
mange ansatte på NTNU er for
likegyldige og ikke flinke nok tilå utfordre sine kolleger, verken
innenfor samme disiplin eller
innenfor andre disipliner. Man
blir så opptatt og ensrettet på
egen forskning at man ikke
engasjerer seg i andres.
Dessuten er man så redd for å
ikke støte at man ikke engangvåger å si sin oppriktig mening.
Men det er nettopp ofte gjennom
den utfordrende og åpne diskur-

sen at nye ideer og tanker oppstår. Det er nettopp ofte i koblingen av kunnskap fra ulike
disipliner at nye, revolusjonerende ideer ser dagens lys.

Ansvarsfull. Det tredje ordet
jeg vil foreslå, er «ansvarsfull» istedet for «kritisk». I en tid med
store økologiske og globale
utfordringer mener jeg det er
viktig at vi som forskere er vårteget ansvar bevisst. Jeg tror athvis vi som forskere kom mer ikontakt med vår egen dypere
følelse av ansvar, og så at hvertvårt bidrag virkelig påvirket,
ville mange av oss også få etstørre engasjement og følelse av
mening i arbeidet. Jeg tror ogsåat den som virkelig er ansvarsfull, vil være kritisk. Men da er
ikke det å være kritisk selvemålet, men heller en konsekvens av at man er ansvarsfull.
Jeg tror også at ordet «ansvars-

full» ville skapt en god del diskusjon blant ansatte på NTNU,
nettopp fordi ulike mennesker
har ulike oppfatninger av hva
det innebærer å være ansvarsfull. Jeg tror at en slik diskusjon
i seg selv kunne ført til et dypere
perspektiv i forskningen, somigjen på sikt kunne ledet til
bedre forskning. I den sammenhengen vil jeg nevne at forskning på kreativitet og nyskapingpåpeker nettopp viktigheten av
motivasjon og engasjement iarbeidet. Det er nettopp de motiverte forskere som føler etdypere «kall» og ansvar i sinearbeid, som ofte kommer med dekreative og revolusjonerende
løsninger.
Erik Lerdahl
Stipendiat
Institutt for ProduktdesignÅpent brev om Kina og Tibet
Chinese Students Union (CSU)
in Trondheim, on behalf of all Chinese students and scholars, would
like to express our anger and protest over the thematic session at
ISFiT «Tibet—in need of global
attention» on 5th March.
As we all know, it is an irrefutable fact that China has its
sovereignty over Tibet. Chinese
sovereignty, including that overTibet, should be equally respected, just as Norwegian sovereignty is esteemed by Norwegians and people from all othercountries. We do think that it isunacceptable to take the sovereignty of a country, which hasformal diplomatic relation with
Norway, as a topic in ISFiT—oneof the world’s largest student festivals. Chinese government has
exercised its sovereignty overTibet since 13th century. We therefore query the legitimacy ofmaking such a topic in ISFiT andstrongly demand a cancellationof that session.

Moreover, some words in thesession description are ridiculous
and therefore totally unbelievable. After Tibet was peacefully
liberated from serf system in
1950, Tibetan population was
only 1,15 million. Today, according to the national population
census in 1990, Tibetan population within China is over 4,59 million. Then, how does the so-called ‘1,2 million death’ come out?
It is not a difficult mathematic
calculation to rule out the possibility of this «1,2 million death».
We are in a Science and Technology university, aren’t we? Lies
will never become truth eventhough they are repeated thousands of times. We know how to
discover the truth and we arealways educated to do it in
NTNU.
We feel that it is quite necessary, instead of only listening toDalai Lama’s representative, togive more holistic information
about Tibet to the participants.

And we would like to do so during
ISFiT. We urge ISFiT committee
re-think the suitability of this session and not hold a biased view
over China’s Tibet.
As in many other developing
countries, China does have environmental problems today. But
we can not agree with those who
see China’s problem with a magnifier, particularly the environmental problem in Tibet. We areglad that people pay attention to
the environmental problem in
China. We appreciate all goodsuggestion from you to help China to resolve the problem and not
to repeat the suffering that many
developed countries had suffered
before. And we think that is oneof the reasons that we would liketo study in and learn from Norway. But, please be noticed thatenvironmental problems are definitely not correlative to the sovereignty of Tibet.
Chinese Student Union, NTNU

Sivilingeniørutdanningen går jo av seg selv...

i det akademiske glasshuset

Sivilingeniørutdanningen er etikke-tema for
Kollegiet, skriver
EINAR AAS.

90 prosent av deuteksaminerte ved
NTNU med profesjonsgrad kommer
frasivilingeniørstudiet. Inkluderer vi
høyere grad innen deallmennvitenskapelige studier, utgjør
sivilingeniørene 70
prosent av det totale
antall med høyere
grad. NTNUs strategi mot 2010, første
punkt, lyder: «NTNU
skal aktivt videreutvikle sin teknisknaturvitenskapelige
hovedprofil.» Dette
bekrefter det vi allevet: sivilingeniørutdanningen er NTNUs
hovedprodukt.
Viutdanner knapt 80
prosent av Norges

Side 15 — Svart Cyan Magenta Gul

sivilingeniører, og har det nasjonale
hovedansvar for denne profesjonsutdanningen.
Sivilingeniørutdanningen ble i tiden
1992-1993 gjenstand for omfattende analyse og redesign. Virksomhetskomiteen forsivilingeniørstudiet ved NTH la i 1993
fram sin innstilling Vilje til forbedring.
Den presenterte visjoner og planer om etnytt sivilingeniørstudium. Det overordnete mål ble formulert slik: «Utdanningen skal gi studentene kunnskaper, ferdigheter og holdninger som gir relevant handlingskompetanse til å møte behov og utfordringer i privat og offentlig virksomhet».
Situasjonsbeskrivelsen bygget blant annet
på undersøkelser utført av Norsk Gallup
Institutt i mai 1993, med 1464 intervjuobjekter. De første sivilingeniørstudentermed ny femårig studieplan begynte høsten 1997. I mai år 2002 er de første «nye»
sivilingeniører på jobbmarkedet.
Den nye studiestrukturen inneholder
mange nye elementer som «Eksperter iTeam», ikke-teknologiske emner, fordyp-ningsemne, samt lengre hovedoppgave.
Faglærerne har jobbet med omfattende fornyelsesprosesser, utviklet nye
emner, og modernisert gamle. Studentene
har vært pionerer og prøvekaniner.
Jeg har fortrøstet meg på at Kollegiet
har fulgt grundig opp i utviklingsarbeidet
med sivilingeniørutdanningen, og værtaktivt med i diskusjon, evaluering og
oppmuntring til offiserer og soldater i denne store og viktige manøveren.
Der tok jeg grundig feil! Det viser seg
at sivilingeniørutdanningen er et ikketema for Kollegiet! (Det må være omtrent
som om styret i Nokia skulle slutte å drøfte mobiltelefonen, og i stedet begynte åprate om gummistøvler...) Jeg observererat møter i GUS – Gradsutvalget for sivilingeniørutdanningen ved NTNU kun er
oppført under Referatsaker på Kollegiets
sakskart i hele fjor. Selv årsrapporten fra
GUS var referatsak, uten at GUS-ledervar invitert.
Jeg kan ikke forstå at Kollegiet vil fraskrive seg førstehånds kunnskap om

sivilingeniørutdanningen, slik at det kan
delta heftig og begeistret i dialog med
GUS-leder om utviklingen av hovedproduktet. På toppen av det hele var GUSleder ikke blant de 130 ledere som ble
invitert til Ledersamlingen på Røros i
januar. I år som i fjor...
Jeg må virkelig spørre: Hvorfor blir
sivilingeniørutdanningen så nonsjalantbehandlet av Kollegiet og Rektor? Mange
universiteter har en egen dekan for ingeniørutdanning, gjerne med 4-5 visedekaner knyttet til seg. Dekanen for ingeniørutdanning deltar selvsagt i Rektors ledergruppe. Nå er det på høy tid at NTNU
gjør noe med dette.
Rektor: Jeg foreslår følgende strakstiltak: Opprett en posisjon som heter
dekan for sivilingeniørutdanningen ved
NTNU, og inkluder denne posisjonen idekanmøtet. Dette kan enkelt gjøres hvis
du utpeker en dekan uten portefølje.
«Where there is a will, there is a way».
Er der en vilje?

16

debatt

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

Sant og usant om universitetspedagogikk
Vidar Gynnilds forslag til organisering
av universitetspedagogikken
minner om modellflyging, mener Ove
Kr. Haugaløkken.

Vidar Gynnild foreslår i Universitetsavisa nr 3 i år å oppretteen ny faglig enhet, direkte underlagt NTNUs ledelse, som skal haansvar for universitetspedagogikken. I samme innlegg slår han
fast at det er lite eller ingen tingå hente for universitetspedagogikken innen lærerutdanningsmiljøet eller det Gynnild omtaler
som den etablerte pedagogikken,
men at et samarbeid med fagmiljøer som arbeider med organisasjonsteori, sosiologi og psykologi vil virke styrkende.
Jeg tror også at nærmere tilknytning til slike miljøer kunne
tilføre universitetspedagogikken
vesentlige faglige perspektiver,selv om jeg ikke vil fraskrive deetablerte pedagogiske miljøene
all ære også når det gjelder universitetspedagogiske spørsmål.
Spørsmålet ble reist allerede i
1996, da jeg ledet utvalget som lafram innstillingen om Program
for lærerutdanning ved NTNU.
På det tidspunktet var det lite
aktuelt å legge universitetspedagogikken inn under SVT-fakultetet, som altså huser de fagområdene som Gynnild nevner.
Årsaken til dette var ikke manglende interesse for universitetspedagogikken som fagområde fra
SVT-fakultetes side, men snarere
hensynet til at den universitetspedagogiske virksomheten burdeledes av et tverrfakultært styre
med direkte linje til Kollegiet,
noe en ville oppnå ved å gjøre det
til del av Program for lærerutdannings virksomhet. Dette varfor øvrig i samsvar med anbefalingene i NOU 1995:28, somomhandlet forslag til framtidig
faglig organisasjon av NTNU.

Les innstillingen! Når Gynnild i sitt innlegg hevder at begrepet universitetspedagogikk
tradisjonelt har gitt assosiasjoner til pedagogiske kurs fornytilsatte lærere og annen opplæringsvirksomhet, og at dette
er tydelig i «Haugaløkkenutvalgets» innstilling, er det
grunn til å henlede oppmerksomheten på hva som faktisk
står der. Hadde Gynnild tattseg tid til å lese innstillingen
før han uttalte seg om den, villehan ha sett at utvalget legger
fram en rekke forslag til tiltak
som omhandler ulike former forstudiekvalitetsarbeid og strategiske tiltak. Utvalget anbefalte
nemlig at NTNU, utover det å
arrangere universitetspedagogiske kurs for nytilsatte, ogsåskulle ivareta og prioritere sterkere andre tiltak for å forbedre
studiekvalitet, som• faglig støtte til studiekvalitets• arbeid utover tradisjonell• undervisning (konsultasjons• bistand)• utvikling av ulike former for• universitetspedagogiske• møteplasser• (side 13 og side 80)

Kompetanseoppbygging.
I tillegg anbefalte utvalget at
NTNU måtte legge til rette forkompetanseoppbygging gjennom forskning og rekrutteringsstilling(er) med karriereprospekt. Som en straksløsning
foreslo utvalget at det for 1997
ble opprettet en ny faglig stilling og engasjert en professor IIi stilling for en periode på 5 år,
for å utvikle universitets- og
veiledningspedagogikk som fagområde ved NTNU. Flere av
disse anbefalingene er blitt
fulgt opp av Programstyret forlærerutdanning, og av Kollegiet. Professor Gunnar Handal
ble kallet til professor II-stillingtilknyttet fagområdet, og seksjonen for universitetspedagogikk omfatter nå to medarbeidere med doktorgrad innen
relevante områder.
Gynnild nevner videre at det
fra «… tidligere NTH-fakulteter,
fra Studenttinget og i en eksternuttalelse fra Universitetet i Osloble […] fremmet motforestillinger mot å organisere universitetspedagogikken under ALS», og at«Seksjon for universitetspedagogikk på Gløshaugen fremmet forslag om å opprette en faglig selvstendig universitetspedagogisk
enhet med rapporteringsansvar
for universitetets ledelse».
De prosessene som har værtført etter at utvalgsinnstillingen forelå, med tanke på en eventuell annen organisering av universitetspedagogikken enn det
som ligger i utvalgets forslag, har
jeg lite kjennskap til. Men i forbindelse med det arbeidet som
ble gjort i 1996, kan det være av
interesse å få presisert noen faktiske forhold knyttet til de ulike
synsmåtene som den gang ble
drøftet:Et mindretall, de to representantene fra Fakultet forfysikk og matematikk, gikk inn
for en modell der universitetspedagogikken ved NTNU skulle
legges faglig og administrativt
til en enhet ved siden av ALS i en
utvidet avdelings- /senterenhet• kurs i veiledning• kurs for kollokvieledere/• studentassistenter• forbedringer i arbeidet med• studieplanutvikling• utvikling av hensiktsmessige• evalueringsopplegg og tilrette• legging for implementering• forskning knyttet til• studentenes faglige utvikling

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul(side 81). Mindretallsforslaget
ble selvsagt lagt fram for Kollegiet sammen med flertallsforslaget.
Utvalget bestod i utgangspunktet av i alt 11 medlemmer.
Av disse var en oppnevnt representant for Studentalltinget.
Grunnet arbeidspress ble studentrepresentasjonen utvidet til
to slik at de kunne avløse hverandre. Begge disse gikk for øvrig
inn for flertallets forslag.
Det ble ikke innhentet noen
ekstern uttalelse fra Universitetet i Oslo til utvalgets arbeid,
men professor Gunnar Handal
ble – i kraft av sin faglige kompetanse innen feltet – invitert tilå holde et innlegg om universitetspedagogikk på ett av utvalgets møter. Dette skjedde den 2.
september 1996. Han anbefalteen organiseringsform som låutenom linjene, det vil si utenom
fakultetene. På det tidspunktet
var det lite aktuelt å opprette
frittstående faglige enheter påsiden av fakultetene. Seksjon for
universitetspedagogikk på Gløshaugen var underlagt en administrativ enhet – Studieadministrasjonen. Det var full enighet i utvalget om at NTNU skulle ha ett universitetspedagogisk
tilbud, underlagt et faglig styrepå fakultetsnivå slik prinsippet
er for all faglig virksomhet ved
denne institusjonen.

Andre steder. Gynnild mener at ønsket fra de ansatte ved
Seksjon for universitetspedagogikk på Gløshaugen om å opprette en faglig enhet direkte
under universitetets ledelse,
har «… vist seg å være en fremtidsrettet vurdering». I den forbindelsen kan det være av
interesse å se på hvordan det
universitetspedagogiske tilbudet er organisert ved de tre
andre universitetene i Norge:
Ved Universitetet i Oslo er
universitetspedagogikken organisatorisk lagt til Pedagogisk
forskningsinstitutt under Det
utdanningsvitenskapelige fakultet. Her finnes en faglig solid
gruppe som utgjør Fagområdet
for universitetspedagogikk. De
utgjør altså ikke en egen seksjon,
slik tilfellet er ved NTNU. Blant
arbeidsoppgavene hører vanlige
universitetspedagogiske kurs foransatte, veiledning og konsultasjon overfor ledelsen, i tillegg til

forskning innen høyere utdanning.
Ved Universitetet i Bergen er
universitetspedagogikken organisert i enheten Program forlæringsforskning, under Det
psykologiske fakultet. Også her
finnes en gruppe fagansatte medinteressant sammensetning,bestående av blant andre spesialister innen språk, skriving,kommunikasjon og psykologi, og
som tar seg av universitetspedagogisk skolering av ansatte.
Ved Universitetet i Tromsøer det universitetspedagogiske
tilbudet en del av Program forlæring og praktisk pedagogikk(PLP). Program for læring og
praktisk pedagogikk er en faglig grunnenhet organisert direkte under universitetsstyret. Universitetet i Tromsø har bygd opp
et universitetspedagogisk kursprogram i samarbeid mellom
fakultetene og PLP. Ved fakultetene er det oppnevnt faglige veiledere som har et hovedansvar
for undervisningspåhør og veiledning av sine respektive deltakere. Programmet koordineres
av PLP som også er tillagt det
faglige ansvaret for det universitetspedagogiske utdanningstilbudet.
Når en ved Universitetet i
Tromsø planlegger og gjennomfører det universitetspedagogiske tilbudet i et nært samarbeid
med fakultetene, reflekterer dette en tenkning som også komklart til uttrykk i det utvalget
jeg var leder for i 1996. Der ble
det nemlig framhevet som imperativt at de viktigste delene av
studiekvalitetsarbeidet må foregå innenfor de respektive fakultetene. I denne sammenhengenble det pekt på at studieplanarbeid, som også innbefatter arbeidet med å finne fram til mer tjenlige evalueringsformer samt evaluering av undervisningen, varvirksomhet som fakultetene stadig var opptatt av, og som en var
best tjent med foregikk innenfor
fakultetene. Det utelukker ikke
at enkelte fakulteter til tider kan
ha behov for ekstern konsulentbistand, og her så en for seg at
det universitetspedagogiske fagmiljøet som del av et større(fag-)didaktisk miljø kunne hanoe å tilføre.

med løpende kontakt med […]prorektor og universitetsdirektør» er vanskelig å forstå, hvis
han da ikke tenker nettopp påde eksisterende fakultetene.
Det er også vanskelig å se forseg at Kollegiet, i en tid der entilstreber færre faglige enheterpå fakultetsnivå og arbeider forå inkorporere eksisterende programmer og sentra inn i fakultetsstrukturen, vil opprette ennyuniversitetspedagogisk
enhet direkte knyttet til «… etsentralt politisk og administrativt beslutningsnivå». Det erheller ikke lett å forestille seg
hvordan et samarbeid med fagmiljøer innen organisasjonsteori, sosiologi og psykologi vil forenkles ved en fristilling fra
dagens organiseringsmodell.
Fagmiljøene som her etterlyses,
finnes som kjent ved SVT-fakultetet, og SVT-fakultetet er i dag
representert i det tverrfaglige
styret for Program for lærerutdanning hvor Gynnild er
ansatt. Mest problematisk er
det å forstå hvorfor det eventuelt skulle være så vanskelig forden faglige og politiske ledelsen
ved NTNU å benytte seg av den
universitetspedagogiske kompetansen som finnes ved institusjonen slik den i dag er organisert, når liknende modeller
vitterlig ser ut til å fungere ved
de tre øvrige universitetene.
For meg ser den mest strategiske organiseringen av utviklingsarbeid innen det universitetspedagogiske feltet ut til åvære nær tilknytning til et veletablert relevant fagmiljø, medde muligheter for samarbeid og
med den faglige legitimitet som
slike miljøer gir. Å tro at en skulle oppnå liknende muligheter
med en frittstående enhet direkte underlagt den politiske eller
administrative ledelsen er – med
all respekt for de saksområder
disse skal betjene – pedagogisk
modellflyging. Dette forhindrer
selvsagt ikke at rektor eller universitetsdirektør kan knytte til
seg personer med høy kompetanse innen bestemte fagfelt pårådgiver- eller konsulentbasis,
dersom en skulle ha behov fordet. Men det er en helt annen og
rent administrativ sak.
Ove Kr. Haugaløkken

Merkelig

konstruksjon.

Hva
slags
konstruksjon
Gynnild ser for seg med et « …
drøftings- og beslutningsorgan«No need to be Memorized»
Imagine… a long time ago; a bigtime politician from a «developed» country, finally receiving«good» news…:
Subordinate:«Nowweknow boss! How to entertain students for many hours.»
Boss: «GREAT! HOW?»
Subordinate: «Algebra!»
Boss: «But I told you we need tokeep them busy, for thousandsof hours.»
Sub: «That’s right boss!
With algebra we can keep themgoing for many many hours.»
Boss: «Perfect! Send a letter tothe ministers of education of ourfriendly countries, telling them
about my magnificent discovery.»Now, imagine half a century
later:
Dad: «As you see, my deardaughter, this old new paperchanged our history. In the olddays, they made students learn
by heart, lots of data that inpractice, they could always lookup in books and computers. Of
course a while after the exam,
they forgot all of those specifications. What a waste of time,effort and money.»
Daughter: «Poor students! But
WHY did they keep going withall this none sense during decades dad?»
Dad: «Well… you see, in thosedays people thought they had togo with the flow, thinking it was

impossible to change the system;and not many would dare try tochange how things were established. But I’m glad that I ama teacher now.
Daughter: «And I am sure glad
to be a student now.»The Internet Phantom(It is not important who saidit, but what was said.)

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

VG-journalistikk i
Universitetsavisa?
Det er blodig urettferdig mot nystarterne i Perleporten å
hevde at det er «lite
liv» i Innovasjonssenteret, mener
gründer RobertMæhlum.
For de av oss som vet hva
som skjer i Innovasjonssenteret (IG), så var forrige nummers forsideoppslag «Mørkt
og stille i Perleporten» et oppslag uten rot i virkeligheten.
Når i tillegg Universitetsavisa beskriver beboerne som«knapt tjueårige guttevalperi Perleporten på Gløshaugen»i samme utgave, blir jeg ensmule forbanna.
Undertegnede har lagt
ned rundt 75 timer arbeid
per uke i de siste fem ukene
nettopp på Innovasjonssenteret og har sett journalistenhele to ganger. Mitt svar på
journalistens spørsmål om
hvor mye jeg jobbet på IG,
gikk fra sitatet «hele døgnet
i fem uker» til «en del kvelder» publisert i NTNUs nettavis. Da er det kanskje ikke
så rart at journalisten ikke
har registrert at det har værtfolk på IG, og konkluderer
med at det er «lite fart i
gründervirksomheten i Perleporten»?
For å avkrefte Universitetsavisas konklusjon – det
har etter åpningen vært høy
aktivitet i alle kontorene som
er «bebodd» i fjerde etasje,
men som journalisten så flittig har observert, følger vi
ikke standard arbeidstid slikde fleste gjør. Når halvpar-

17

debatt/innblikk

ten av bedriftene består av
studenter som studerer på
dagtid og prøver å stable etfirma på beina på kveldstid,er ikke 8-16-dager noe ideelt
utgangspunkt.
Og for å få klarlagt det
først som sist – hvor stor fartdet er i gründervirksomheten, bestemmes ikke av
antall timer inne på IG-kontoret. Noen har vært på fullpakkede møtedager i Oslo,andre har hatt kundemøter
her oppe på IG til langt på
kvelden. Så at journalisten
ikke har fått med seg at det
skjer ting her oppe, forteller
mer om journalistens evne tilå innhente informasjon, enn
om farten på gründervirksomheten blant bedriftene iIG.
Det blir derfor blodig
urettferdig mot de som jobber hardt for å slippe å følge
den tradisjonelle veien som
arbeidstaker, at en journalistskal stikke innom et par
ganger og konkludere med«lite liv». Hva med å spørre
oss her oppe om hva som
skjer – ta en skikkelig prat
med beboerne i stedet for å
kikke etter om det er lys ivinduene i de to øverste etasjene før det er lyst om morran.
Om det er en kaffekopp
journalisten er ute etter, skalvi nok klare det også –guttevalper godt over tjuesju
med siv.ing-utdannelse fikser det meste :)Robert Mæhlum,
Falanx Microsystems

ISFiT på skinnerInternasjonal lunsj mettet magene på
mandag. Innimellom svelgene diskuterte man hvilken suppe som smakte
best.
En litt sliten,men veldig
fornøyd Swastika Shrestha
fra Katmandu,
etter å ha framført «Kumuri
Dance from
Nepal».
Samfundet var
tirsdag kveld
inndelt i
kontinenter
med Europa,
Asia, Afrika og
Amerika. Men
det var like
varmt overalt...

Representanter fra den burmesiske studentorganisasjonen (ABFSU) kom
til Trondheim for å motta fredspris. De hadde en oppfordring om at Norge måtte innføre sanksjoner mot det burmesiske regimet. Thar Nyunt Oo(til venstre) og Bo Kyi representerer prisvinneren. ALLE FOTOS: TORE HUGUBAKKEN

Pressesjef Monica Svenskerud i
ISFiT kunne onsdag formiddag
berette om et arrangement som sålangt hadde gått på skinner. 437 deltakere fra 110 land er på plass, og det
er ny deltakerrekord. ISFiT-gjengen
har satt sitt preg både på universitetet og på byen den siste uka.

Tirsdag var Samfundet klin fullt
under internasjonal aften. Det harvært god oppslutning om de fleste av
ISFiT-arrangementene. Og ennå er
det noen dager igjen av festivalen.
Bildene her viser glimt fra noe av det
som skjedde de første dagene av
ISFiT.

Suksesshistorie som bør bli lederpensum
Jon Gulowsen
Bro mellom vitenskap
og teknologi.
SINTEF 1950 – 2000
Tapir Akademisk Forlag,
Trondheim 2000.

«Det er litt rart at Diana ikke er
nevnt i 50 årsjubileumsboken om
Sintef (...) kanskje den viktigste,
datahistoriske begivenhet i Norge»
Magne Lein i Computerworld 2. marsom Norges første elektroniske regnemaskin, Diana, som ble bygd på NTH i
1954.

bokanmeldelsegien mellom forskning og høyere undervisning ville gi bedre forskning. Med illustrerende eksempler fra forskningenbeskriver Gulowsen hvordan disse toforskningsinstitusjonene utviklet seg, og
hvordan Sintef kom til å bli den dominerende.

Den teknisk-naturvitenskapelige forskning i Norge i etterkrigstiden er blitt
belyst fra ulike synsvinkler etterhvert
som våre forskningsinstitutter har rundetår og fått skrevet sine historier. I denne
rekken utmerker «Bro mellom vitenskap
og teknologi» seg med sin dype innsikt ihva som har foregått innen forskning og
forskningspolitikk i denne perioden.
Forfatteren spør seg om Sintef og SI
har én eller flere historier, og hvilken mani så fall skal velge. Selvfølgelig kan den
skrives som en historie, selv om Sintef i
sin tid ble opprettet av NTH som et mottrekk mot opprettelsen av SI. Kanskje
spesielt derfor. Disse opprettelsene harfått et eget avsluttende kapittel skrevet av
Stig Kvål. Her beskrives den maktkamp
som pågikk mellom NTH og NTNF. Var
det noe mer enn en vanlig maktkamp om

Side 17 — Svart Cyan Magenta Gul

penger og posisjoner? Vi får inntrykk av
det. NTNFs syn var at den tekniske forskning måtte foregå nært (geografisk) tyngdepunktet av norsk industri. NTHs syn
var at undervisningen ved Norges eneste
høyere tekniske lærested trengte et aktivt
forskningsmiljø rundt seg. Dette ville gi
bedre kandidater til industrien, og syner-

Derimot gir boken i liten grad noen
analyse av Sintefs betydning for NTHs
undervisning. (Jeg hadde egentlig ventet
det ut fra forfatterens negative omtale av
sitt eget NTH-studium.) Fikk industrien
bedre kandidater? I alle fall fikk NTH en
mulighet til å kunne snu seg rundt med
større hastighet. Imponerende raskt kunne et studium i petroleumsteknikk etableres takket være tilgjengelig Sintefkompetanse, og mange er de eksemplerpå utvikling av nye fagmoduler med bakgrunn i et bredt Sintef-miljø.
Vi leser om sentrale NTH-professorer
som Jens Glad Balchen, John Ugelstad,

Gustav Lorentzen, Harald Øye, Øyvind
Bjørke, mmf, og deres betydning forSintefs forskningssuksesser. Men kan vi
lese et mønster mellom linjene? Er det deNTH-ledete Sintef-avdelinger som best
har utløst synergieffektene mellom Sintefog NTH?
Det er også mellom linjene jeg leser
konklusjonen, at det var det nære samarbeid med NTH som ga Sintef det konkurransemessige fortrinn i forhold til SI.
En beskrivelse og analyse av trenderi utviklingen av dette samarbeidet, hadde jeg ønsket meg. Hvorfor har det næreElab – NTH samarbeidet forvitret? Hvorfor ble det aldri noe nært samarbeid på
datasiden? Hvilken betydning har SIfusjonen hatt for samarbeidet med NTH?
Men disse ubesvarte spørsmål til tross:
Boken anbefales på det varmeste. Ikke
minst for Sintefs styre og ledelse. Når
man skal ut i Europa og bli stor, bør man
ha et bevisst forhold til sine gamle suksessoppskrifter. Boken egner seg også godt
som pensum for alle i ledende posisjoner
ved NTNU.
Men hvorfor heter boken «Bro mellom
vitenskap og teknologi»? Er ikke teknologi også vitenskap?
HANS HAAKON FAANES

18

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

nettoppnettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig via
NTNUs hjemmeside (www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Disputaser
Bachelor of Arts
Faith Gabrielle Gusshar til forsvar for graden doctor
artium innlevert avhandling med
tittelen: «Drama Performance inChildren’s Play-culture. The
Possibilities and Significance ofForm».Prøveforelesningen finnersted torsdag 8.mars 2001 kl.16.15
i Auditorium IV, Universitetssenteret på Dragvoll, over
oppgitt emne: «Ritual, performance and children’s play drama – A comparison of culturesfrom the perspective of family resemblance». Disputasen finnersted fredag 9.mars 2001 kl.12.15
i Auditorium III, Universitetssenteret på Dragvoll.
Cand.polit.
Hans Kjetil Lysgård
forsvarer fredag 9. mars offentlig for dr.polit.-graden i faget geografi avhandlingen «Produksjon
av rom og identitet i transnasjonale regioner – Et eksempel fra
det politiske samarbeidet i MidtNorden».Prøveforelesningen holdes torsdag 8. mars kl. 16.15 i
Auditorium III, bygg 2, nivå 3.
Disputasen finner sted fredag 9.
mars kl. 13.15 i Auditorium I,
bygg 2, nivå 3, Universitetssenteret på Dragvoll.

mere opplysninger om stillingen
kan fås ved henvendelse til instituttleder Tore C. Stiles, tlf. 73
59 78 98, e-post tore.stiles@
svt.ntnu.no eller klinikkleder
Arne Vikan, tlf. 73590257, e-postarne.vikan@svt.ntnu.no.
Førstefullmektig/sekretær
Ved Institutt for matematiske fag
er det ledig et 100 % vikariat som
førstefullmektig/sekretær på inntil to år. Stillingen er en del av
instituttadministrasjonen som er
lokalisert på Gløshaugen. Arbeidsoppgavene omfatter i hovedsak skrankebetjening med informasjon til studenter, skriving
av forelesningskompendier, eksamensoppgaver, manus, samt
postrutiner, journalføring, kopiering og arkivering.
Professor IIi organisasjonsteori
Ved Fakultet for samfunnsvitenskap og teknologiledelse er
det ledig stilling som professor IIi organisasjonsteori. Nærmere
opplysninger ved Per Morten
Schiefloe, tlf. 73 59 63 23, e-post
PerMS@svt.ntnu.no

Ledige stillinger

Førstekonsulent
Førstekonsulentstilling er ledig
ved Institutt for sosiologi og statsvitenskap.Nærmere opplysninger
om stillingen fås ved henvendelse
til Willy Martinussen, tlf. 73 59
17 92.

Førsteamanuensis i helsefag
Førsteamanuensis i helsefag søkes ved Institutt for sosialt arbeid. Nærmere opplysninger om
stillingen fås hos instituttstyrerv/Institutt for sosialt arbeid,Inger
Marii Tronvoll, tlf. 73591929 / epost inger.tronvoll@svt.ntnu.no.

Førsteamanuensis i helsefag
Førsteamanuensis i helsefag søkes ved Institutt for sosialt arbeid. Nærmere opplysninger om
stillingen fås hos instituttstyrerv/Institutt for sosialt arbeid,Inger
Marii Tronvoll, tlf. 73591929 / epost inger.tronvoll@svt.ntnu.no.

Stipendiat i bioteknologi
Ved Institutt for bioteknologi er
det ledig en stipendiatstillinginnen fagområdet næringsmiddelkjemi. Stillingen er finansiert
av EUs femte rammeprogram:Quality of Life and Managementof Living Resources, og er knyttet til prosjektet Utilization andStabilisation of By-products fromCod-species

Stipendiat i bioteknologi
Ved Institutt for bioteknologi er
det ledig en stipendiatstillinginnen fagområdet næringsmiddelkjemi. Stillingen er finansiert
av EUs femte rammeprogram:Quality of Life and Managementof Living Resources og er knyttet til prosjektet Utilization andStabilisation of By-products fromCod-species.

Professor II i materialteknologi og elektrokjemi
Ved Institutt for materialteknologi og elektrokjemi (IME) ved
Fakultet for kjemi og biologi er
det ledig et professorat II i ekstruderingsteknologi. Stillingen
er rettet mot undervisning og
forskning knyttet til de industrielle prosessene ekstrudering,smiing, valsing, profilforming og
plateforming, samt til utvikling
av et nytt og oppdatert formelaboratorium ved NTNU.

Rundskriv og
kunngjøringer

Forsker ved Institutt for
teknisk kybernetikk
Ved Institutt for teknisk kybernetikk er det ledig midlertidig stilling som forsker innen fagområdet «Ulinær tilstandsestimering og integrerte navigasjonssystemer». Stillingen er ledig for ett år, med mulighet forforlengelse. Arbeidet vil foregå isamarbeid med ABB Industri AS.
Søkere må ha doktorgrad innen
fagområdet.
Stipendiatstillinger
i psykologi
To stipendiatstillinger er ledig
innen i klinisk barnepsykologi og
klinisk voksenpsykologi. Nær-Stipender ved Norsk senterfor bygdeforskning
I forbindelse med oppstart av vårtstrategiske instituttprogram«Bygder mellom ruralt og urbant– et helhetlig perspektiv på endringsprosesser», finansiert av
Norges forskningsråd, utlyses
publiseringsstipender, ett doktorgradsstipend og to hovedfagsstipend. Nærmere informasjon om alle utlysningene kan fås
ved henvendelse til professor
Reidar Almås, Norsk senter for
bygdeforskning, tlf. 73 59 17 31/ 72 85 32 03 eller forskningsleder Karoline Daugstad 73 59 17
35.
IdékonkurranseNæringslivets Idéfond for NTNU
etterspør gode idéer. Fra 2002
skal det settes igang nye prosjekt,
derfor er idéfondet ute etter innspill fra alle fagmiljøer om kultur, samfunn, teknologi og naturvitenskap.Prosjektidéene skalvære tverrfaglige og åpne muligheter for samarbeid mellomnæringslivet og NTNU. Beste idé

Side 18 — Svart Cyan Magenta Gul

blir belønnet med 10 000 kroner.
Send inn forslag til Kari.
Bergheim@hf.ntnu.no innen 19.
mars 2001
Vidareutdanning ved NTNUEVID har lyst ut strategimidlar
for 2001.Formålet med utlysinga
er å auke vidareutdanningsaktiviteten ved NTNU. Kurs som
tar i bruk nye, fleksible læringsformer og/eller kurs som rettar
seg mot nye marknader vil bli
prioritert. Søknadsfrist er 28.
mars. Kontaktperson; Berit D.
Løvås, tlf. 95258, NTNU videreLegat til
Henrik Homans minne
Legatet deler ut reisestipend til
studenter immatrikulert ved sivilingeniør- og sivilarkitektutdanningen ved NTNU. Tilskudd
til reiser utenfor Skandinavia vil
bli prioritert.Søknadsskjema hentes ved Serviceseksjonen ved
Studieavdelingen, 1. etasje i
Hovedbygningen.Søknadene sendes Legat til Henrik Homans
minne, Økonomiavdelingen,
NTNU,Teknostallen innen 1.april
2001.

NTNU-kalenderen
Fredag9
mars

Mandag12
mars

Tirsdag

13
mars

Aluminiumdagen 2001
Aluminiumdagen 2001 avvikles
i Auditorium S8 fredag 9.mars.
Prøvelesning iklinisk farmakologi
Ph.D. Olav Spigset vil holde prøveforelesning for professorat i klinisk farmakologi over temaet:«Hvorfor virker ikke alle legemidler hos alle? Årsaker til variasjoner i legemiddelrespons og
bivirkningsfølsomhet.» Målgruppe: Medisinstudenter og leger. Tid: Mandag 12. mars 2001
kl. 10.30 Sted: Auditorium
UVA 1

Internasjonale
kunngjøringer
En kveld med
franske studenter
Lyst til å møte noen franske studenter som er 10 dager i
Trondheim? De snakker bådefransk og engelsk og er ivrig tilå komme i kontakt med norske
studenter. Så vær med! Sted:
Dickens.Dato:20.3.2001 Tid :Fra
19:30. Påmelding via: wolfgang.laschet@adm.ntnu.no
Summer Course in the USA
Up to four places are currently
available for NTNU students who
would like to participate in the
Image Processsing Applied toRemote Sensing Course being
held at West Virginia University,
USA from June 11-15, 2001 in
Morgantown,West Virginia. Mer
informasjon ved Dale Licata,Internasjonalt kontor.

Kurs Møter
Seminar
NTNU-forum for IKT
og læringFredag 9. mars 2001, kl. 12.1515.00 Kjel 1, Kjelhuset. Presentasjon av IKT-prosjekter ved
NTNU. Uformell diskusjon
Presentasjon av Outlook 2000
ITEA inviterer ansatte og studenter til en presentasjon av
Outlook 2000, torsdag 22. mars

Onsdag14
mars

Torsdag

15
mars

Multiscale modelling of new materials
and structures
Fredagskollokviene våren 2001 ved Inst. for fysikk,
fredag 9. mars, i Aud. R3 i Realfagbygget, kl. 14.15:
Acadamy Prof. Risto Nieminen, Helsinki Universityof Technology, Laboratory of Physics: «Multiscale modelling of new materials and structures».
Møt den sør-afrikanske forfatterenog filmskaperen Rayda Jacobs.
Auditorium 1 på Låven, Dragvoll,mandag 12. mars
kl. 10.15 - 14.00. Rayda Jacobs er en av de mest betydningsfulle skrivende kvinner i Sør-Afrika, en filmskaper med talent, og en muslimsk intellektuell. Som
skjønnlitterær forfatter med historisk materiale vil
hun fortelle om den litterære produksjonen, måten
hun skriver på og hvorfor hun skriver om afrikansk
historie og familieliv. Hun vil dessuten kommentere
dokumentarfilmene sine både når det gjelder form
og innhold, – og gjerne besvare spørsmål om afrikansk litteratur og film.
Religion og modernitet i Vitforum
Foredrag av Jan Olav Henriksen om rekonstruksjonen av religion. Lessing, Kierkegaard og Nietzsche.
Foredraget tar utgangspunkt i en engelskspråklig
bok under utgivelse, og spør etter muligheten for å
komme til rette med en forståelse av religion på modernitetens premisser,der både vektleggingen av subjektivitet og (moralsk) autonomi har vært viktige elementer. Aud. IX, Dragvoll, kl 18.15.
Karrieredagene på Dragvoll
Motivasjonsdagen. Karrieresenteret ved UiO holder
kurs om jobb og jobbsøking. Kurset avholdes i konferansjerommet ved siden av kantina på Dragvoll fra
klokken 10:15-13:00. Det kreves ingen påmelding, og
deltakelse er gratis.
Karrieredagene på Dragvoll
Karrieredagen. Rune Gerhardsen og Arnt Frøseth
holder foredrag i AudX klokken 10.15-11.45.
Bedriftpresentasjoner og stands i gata på Dragvoll
fra 12:15-16:00.

kl 12:15 - 14:00 i Auditorium Kjel
1, Kjelhuset, Gløshaugen. Foreleser: Brynjulf Mauring, ITEA/
DESK.Tema for presentasjonen:
Outlook 2000 med fokus på samarbeid og samspill med andre personer.

Advertisement inEnglishHouse in a row for rent
Because of sabbatical year we arelooking to rent out our house from
August 2001 to July 2002 (precise time can be discussed). Rent:
7500 NOK per month, electricity/warming extra.Address:Moltmyra 137 A, 7091 Tiller. Contact:
Mihhail Matskin.Tlf.: 73 590767(office), 91897334 (mobile),
72890128 (home), e-mail: mihhail.matskin@idi.ntnu.no

Kjøp og salgØnsker å kjøpe et modem på
56 k.
Jeg har modem på 28,8 k og synes det går tregt. Har du et raskere modem å selge? Jeg har PC
med 133 MHZ og må derfor antakelig ha et modem som er plassert utenfor PC-en.Telefon 72 56
02 65 eller 93208225 rudolfjo@
stud.ntnu.no
Kombivogn
Mørk blå og rød kombivogn, 95-

modell selges kr. 1000,-. Tlf. privat: 73525439 (41323802) Tlf.
jobb: 95131, e-post birgit.johnsen@ub.ntnu.no
Transportpulk ønskes
Ønsker å kjøpe transport-pulk
m/drag og belte og tre-manns fjelltelt i god stand. Tlf 73931940
Nissan Micra 87-modell selges
Kilometerstand ca.166000.Bilener i daglig bruk. Bra motor. Pris
kr. 5000 + årsavgift. Tlf. hjem:
73888639. Mobil: 99599774 Tlf.
arbeid: 73550371 kjetihe@marin.ntnu.no
Bokhylle og CD-stativ selges
Følgende selges: Bokhylle i bøkfolie, 25x70x170 cm, 200 kr. To
CD-stativ i oljet, massivt tre, ca.
15x15x110 cm (150 kr.) og
15x15x130 cm (200 kr). Kontakt
meg på e-mail eller telefon
73598841 (dagtid), 73936853(kveldstid).
Polo 2000 selges
Polo 2000 modell 1.4 comfort line.
Bilen har 4 dører, sølv metallic,aluminiums felger og er kjørt kun
9 000 km. Bilen er pent brukt og
ser helt ny ut! Selges kr. 149.000.
Tlf. e. kl. 17.00: 73936026
Flyttesalg
Okergul buesalong med mønster
kr 2900.Mørk lakkbeiset tv-benk
kr 500.Mørkt,lite (55x55cm) hjørnebord
kr
200.
Enkel

UNIVERSITETSAVISA NR. 4 – 8. MARS 2001

furureol/bokhylle liten kr 100,stor kr 150. + div. annet. Kan
kontaktes på 73596262 (a) og
73505584 fra 17.00 til 18.30 (P).
Harddisk ønskes kjøpt
Jeg har en harddisk på 1,2 Giga.
Ønsker å kjøpe en som er større. rudolfjo@stud.ntnu.no Tlf
93208225
Lastestativ/ skistativ
Lastestativ/ skistativ til Golf II
86-modell ønskes kjøpt. Helst
Thule, da jeg vet det er et bra
merke. rudolfjo@stud.ntnu.noTlf 93 208 225
Fax-maskin ønskes
Jeg ønsker å kjøpe meg en rimelig fax-maskin. Alderen spiller ingen rolle. Ta kontakt med:
Dawood Atrushi, tlf. 73594516(Arbeid), 73931664 (Privat),
91374379 (Mobil) E-mail: dawood.atrushi@bygg.ntnu.no0132582600.Fredrik (fredrhag@
stud.ntnu.no el. 93847346)
Fjellski/turski selges
Ski m/binding og skisko selges
samlet. Skiene er uten stålkant,men brede og stabile, gode tilbåde fjellbruk og markaturer.
Landsem m/honeycomb kjerne
lengde 205cm,NNN BC-binding(meget bra!),Asolo skisko (8 1/2)
(meget bra!). Utstyret er godt
brukt , men i meget god stand.
Pris: 400,- Ta kontakt på e-post:
erik.sigvaldsen@adm.ntnu.no
eller telefon 73596852.
EU-godkjent bil
1980 mod. Toyota Corolla, EUgodkjent januar 2000, selges kr
6000,-.Går som ei klokke og starter uansett. Bortsett fra hull ieksospotten,er bilen i topp stand.
Selges grunnet kjøp av nyere bil.
Magnus Nereng, tlf 91197334

Sofa selges
Sofa, 3+2+1 (sofa 3-seated,2-seated+ one chair) i lyst mønstretstoff + hjørnebord og salongbord(to tables) tilsalgs (for sale) kr
1800. Sunni Hegle tlf. 91910 epost: sunni.hegle@svt.ntnu.no

Reiseseng selges
Sammenleggbar reiseseng i bag,
meget pent brukt,selges kr 400,Kraftig nylonstoff på kortsidene,
nylonnetting på langsidene (girfint innsyn til barnet). Madrassi bunnen. Ring tlf. 50453, evt.
73967105 (privat), Sonja
Andersen.

Langrennski selgesÅsnes Classic Racing langrennski selges billig. Bindinger:
Rottefella NNN II (ikke montert). Lengde: 190 cm. Ubrukte(lotterigevinst). Tlf: Arbeid:
73550371. Hjem: 73888639

Platespiller kjøpesØnsker å kjøpe platespiller.Ring
Hanne på tlf:73932634 eller sende-mail: Hanne.Wold@medisin.ntnu.no.

Lego Mindstorms Invention
Systems
Settet er nesten ubrukt.Alle deler er med. Batterier medfølger.
Klart til bruk.Ta kontakt på 986
34 111 / 73 51 30 42.
Vaskemaskin selges
AEG turnamat selges billig.
Maskin med frontinnlegg.
Maskinen er brukt i noen år,
men virker meget godt fortsatt.
Pris: 400,-. knut.solem@geo.
ntnu.noElementary Linear Algebra
Kjøper Elementary Linear
Algebra (E&P) som brukes i
sif5010 Mate 3. ISBN:

Passat stasjonsvogn selges
1985 modell med 1,8 liter motor. Helt nye vinterdekk, ca
15.000,-. Tlf 73920964/mobil
99629782.
Symaskin ønskes
Jeg ønsker å kjøpe en pent brukt
elektrisk symaskin.Alt av interesse. Kontakt meg på mail: bakas@stud.ntnu.no eller telefon:
99604220.
PC-pult selges
Selger en helt grei PC-pult ibøklaminat. Den har tastaturhylle, uttrekkshylle, og brukbar
lagringsplass.Selges snarest kr.
200,-. Tlf 73905260.

Bolig
Hybel ledig på Singsakerfra 1.mars til 1 juli. Hybelen er
møblert, og du deler stort bad,wc og stue/kjøkken med 3 hyggelige studenter. Pris 2500+
strøm. Kontakt Hege mail: flati@stud.ntnu.no
telefon:97511623 eller Kai Frode mail:grythe@stud.ntnu.notlf:
99571865.
Hus til leiePå grunn av utenlandsopphold
tilbyr vi vårt hus komplett møblert til leie i perioden fra 1. juli
2001 til 31. juli 2002. Huset er
spesiell godt egnet for familie
med barn. Adresse: Schilling,
Borchgrevinks vei 3, 7020
Trondheim, tlf. 73594754 (a),73505635 (p), wolfgang.schilling@bygg.ntnu.no
Sokkelleilighet ledig
Leiligheten har egen inngang og
to rom pluss bad. Hvitevarer og
en del møbler følger med.
Leiligheten passer best for én
person.Leie kr 3000 pr mnd eksklusiv strøm, intet depositum.
Kontakt
Audun.Dybdahl@
sfm.ntnu.no, evt 72552070.
Møblert sokkelleilighet
ledig på Lohove fra 1. april.
Kontakt Oddbjørn Bruland,Institutt for vassbygging, tlf.
73594760, e-post Oddbjorn.
Bruland@bygg.ntnu.no
Hybel ledig
En hybel ledig i Elgsetergate 47.
Møblert, 3058 pr mnd inkludert
strøm. Må dele bad og kjøkken
med tre andre. To mnd depositum. Tlf 90613314
Rekkehusleilighet til leiePå grunn av utenlandsopphold
tilbyr vi vår rekkehusleilighet
til leie fra august 2001 til juli
2002 (tidspunktet kan diskuteres). Adresse: Moltmyra 137 A,
7091 Tiller. Husleie: 7500 pr.
mnd. uten strøm. Dep. Kontakt:
Mihhail Matskin.Tlf.:73590767(jobb), 91897334 (mobile),
72890128 (private), e-post: mihhail.matskin@idi.ntnu.no

En datapioner på kjemi
Seksjon for fysikalsk kjemi har lange
tradisjoner for banebrytende arbeid
innen elektronisk databehandling.

historisk tilbakeblikk
Et annet sted i dette nummeret av avisa finnerdu en artikkel om at dette datamiljøet nå er tidlig ute med å ta i bruk operativsystemet Linux.
En av pionerene i dette miljøet var avdøde
professor Odd Borgen. Allerede rundt 1960 bygde han en analogregnemaskin sammen med kollega Odd A. Asbjørnsen. Byggematerialet var
deler fra gamle jagerfly som de fikk tak i ved Forsvarets Forskningsinstitutt på Kjeller. Potensiometre (regulerbare motstander) er viktige byggeelementer i en analogregnemaskin, og slike
var det mange av i avlagte jagerfly.
Kjemikerne gjennomførte bl.a. røntgenstruktur-beregninger – noe som medfører summering av enorme Fourier-rekker – og en analogregnemaskin var god å ha for denne type oppgaver. Hensikten med slike beregninger var åfinne ut hvordan atomene sitter i en krystallstruktur.
I november 1962 kom den første digitale regnemaskinen til NTH, GIER, og Odd Borgen ble
en av de første registrerte brukerne av denne
med brukernummer 15.
Da de første såkalte minimaskiner kom påmarkedet, var Borgen raskt ute med å ta disse
i bruk på kjemilaboratoriet. PDP 11/20 fra Digi-

Side 19 — Svart Cyan Magenta Gul

19

nettopp

Stewart’s corner
Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Capitalization – the King or the
king? The West or the west?
All are possible. If you refer to a
specific person, then capitalize
king, queen, price, bishop, ambassador, professor and similar titles.
If you refer to the institution suchas the Crown and the Monarchy
these are capitalized. However,
if you mean a general group, uselower case, «all the kings of
Norway» and «all the professors
in the Department». A capitalizedreference to the Prime Ministermeans a known person (TonyBlair), but «just like a typicalprime minister» means like manyof them and is not capitalized.

when the reference is North
America and Europe. Otherwise,
west is lower case when the direction towards the setting sun isbeing referred to, «they moved
west». If a Norwegian referenceto «syden» is translated as «theSouth», this may mean different
things to different people: theSE part of the USA to many
Americans, the developing
countries to some and the southern hemisphere to others. So if
you are off to Ibiza, the Canaries
or Greece, be specific and state
your destination.

This is also the general pattern tofollow with parts of recognizedgeographicalunits.
Thus,
Northern Ireland is capitalized
but northern England is not, as
the latter refers to a general area,
not a defined geographical unit.
Capitalization is correct for theWest as a force in American History, the West Bank, the WestCountry in the UK and the West

Words that are derived from ageographical name where there
is only a distant connection withthe original place are written inlower case. Examples: arabic(meaning numerals), bohemian(meaning a lifestyle), italic (Norw.
kursiv), morocco (fine leather)and roman (numerals).
More on this, next time.

Tricky words
resort, re-sort
Resort (Norw. feriested, utvei,
gripe til) is both a holiday location as well as an expression
meaning a last effort: «As a lastresort, he started gamblingheavily».
Re-sort (Norw. sortere igjen/pånytt) means to sort something
once more: «He re-sorted thepapers on his desk, but they werestill not filed». This is hyphenated. The first syllable ispronounced with a long vowel –«ree».
endorsed by, supported by,financed by, sponsored by
When writing a report or a book,
it is always important to acknowledge the people and institutions
that assisted you during thework. Here are some suggestions
about terms to describe different
roles:
Endorsed by – means public
approval for some work,
encouragement for the task (butusually no financing): «The fieldwork was endorsed by the
National Parks Authority and
Earthwatch».
Supported by – is always
ambiguous as it can mean
encouragement and/or material
support such as money. If you
write «generously supported by»,this is likely to be the financing
interpretation: «The field work

was generously supported by the
XYZ family foundation».
Financed by – is only related tomoney. But if something is financed by a bank, this may meanthat the funds are loaned.
Sponsored by – has the idea ofa financial gift, usually related
to organizations and companies
etc. who give funds as a form ofadvertising.
contagious, infectious
Some topical terms to distinguishbetween in these times of footand-mouth disease:
Contagious (Norw: smittsom)
means diseases that are transmitted by direct physical contact
with a diseased person or
animal. Contagious is focusedon the person or animal that isdiseased. When used figuratively, contagious refers to bothpleasant and unpleasant things:«Contagious humour» and«contagious panic».
Infectious (Norw: infeksjonssykdom, smittsom) means diseases that are spread by germs orviruses in the air or water: «The
Asian flu is highly infectious».
Infectious is focused on theagent that carries the disease:«The drinking water was infectious». When used figuratively,
pleasant things are referred to, as
in: «Infectious laughter».

Professor Odd Borgen var en av datapionerene i kjemimiljøet på Gløshaugen. Minimaskinen PDP 11 ble
brukt til instrumentering av kjemiforsøk. Bildet er
tatt for tjue år siden.

Enlightening instructions

tal Equipment Corporation ble en av de mest
brukte maskiner for instrumentering og overvåkning av forsøk. Det er ikke så mange år siden
en PDP-11, programmert for bruk i forbindelse
med et viskosimeter, ble pensjonert.
– Odd Borgen var et oppkomme av ideer, sierde som arbeidet sammen med ham.

On a Swedish chainsaw:«Do not attempt to stop chain
with your hands».

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Do you ever read the instruction
labels on consumer goods?
Sometimes it is worth doing so...

On an American Airlines packetof nuts:«Instructions: open packet, eatnuts».

On Marks & Spencer BreadPudding:«Product will be hot after
heating».
On Tesco’s Tiramisu dessert(printed on bottom of the box):«Do not turn upside down».

baksida«Alt interessant ved Universitetet i Bergen
har skjedd ved sjølvtekt».
Professor Knut Fægri til Forskerforum 2/2001.

Flere adresserariteter
Vi fortsetter suksessen fra forrige avis og bringer her et nytt knippe klassiske adresserariteter

Noen fra Ålesund som har gått i kloster på Gløshaugen?

Leger blir ute
fra samlingen til Toril Nyheim ved NTNUs Postterminal.

Usikkerhet rundt turnustjenesten kan føre til at medisinstudenter i utlandet kan
la være å returnere til Norge etter endt utdanning. Det
hevder Eirik Bogsnes i
ANSA, Studentsamskipnaden for norske studenter iutlandet. – Med tanke på atstaten bruker millioner av
kroner på å utdanne leger iutlandet, samt at mengden
ubesatte legestillinger i Norge er stor, er det merkelig at
det ikke gjøres mer for å tilrettelegge for disse studentene, sier Bogsnes.

Neivel?

Bankfilial
legges ned

Det har vært mye krøll ved Idrettsvitenskap i det
siste. Det reflekteres også i adresseringen.

Handelsbyen Trondheim med eget institutt for tungindustri?

Stavangerinvasjon

I løpet av året vil SpareBank
1 legge ned sin bankfilial på
Gløshaugen. Banken skal i
alt legge ned åtte filialer iløpet av året. Årsaken er fallende etterspørsel etter tradisjonelle bankprodukter
som kassetjenester og manuell betalingsformidling. 80
prosent av bankens kunder
benytter seg i dag av automater og fjernbetjening via
telefon og internett.

Medisiner-revy

For fjerde år på rad stelte en rekke bedrifter fra Stavanger i stand minimesse i Elektrobygget på Gløshaugen. Hensikten var (selvfølgelig) å fange dyktige
kandidater til et næringsliv i vekst. Med
sine 190 000 innbyggere har «Stor-Stavanger» passert Trondheim i størrelse.
For å trekke deltakere til messen hadde arrangørene invitert med seg komikeren Per Inge Torkelsen – og spesiell
siddis-mat. På bildet ser vi Torkelsen
prøvesmake chili- og parma-pølse hos
FOTO: ARNE ASPHJELL Sigve Skretting.

Portal for utdanningI løpet av inneværende år vil det etter planen bli etablert en egenportal for utdanning. Portalen vil gjøre det lettere for utdanningsNorge å finne fram, sier informasjonsdirektør i KUF, Kathrine Kjelland, til bladet Kommunikasjon. Dette innebærer blant annet atsøknader til Lånekassa, samt til universiteter og høgskoler, kan
sendes og gis tilbakemelding via nettet.

Nå også i Uddevalla?
Utseendet på et større
parti kulepenner som
Studieavdelinga nylig
har anskaffet for utdeFOTO: NINA TVETER
ling til potensielle studenter, gir rom for (minst) to tolkninger. Enten så er det svenskene
som prøver å tilsnike seg æren for NTNU – 96 år etter unionsoppløsningen og ett år etter at Telianor-drømmen brast. Eller så
er det NTNU som har åpnet filial i Uddevalla.

Førti medisinerstudenter fra
alle kull har siden november
jobbet med å sette opp revyen«Mange dråper små». Revyenskal spilles i Arbeiderforeningen, og premieren er samme dag som denne avisa kommer ut (8. mars). Inntekten av
revyen går til et vannprosjekti Niger. På bildet ser vi det glade revystyret fotografert underen av prøvene.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Pris til Sundnes
Det Kongelige Norske Videnskabers
Selskabs (DKNVS)
høyeste utmerkelse,
Gunnerusmedaljen,
er tildelt professor
dr. philos. Gunnar
Sundnes, for hans
grunnleggende og
allsidige
fagligearbeid innen zoofysiologi. Det var
preses i Videnskabsselskabet,
Karsten Jakobsen,
som overrakte medaljen til den tidligere direktøren ved
Vitenskapsmuseet.
FOTO: ARNE ASPHJELL DKNVS’ høytidsdag feieres hvert årpå stifteren, biskop Johan Ernst Gunnerus’ fødselsdag, 26. februar. I denne forbindelse utdeles flere medaljer og priser.

Utgis av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Distribueres i 13 000 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.
REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 20 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)
TELEFON: 73 59 55 40

TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no

på sidenIntelligente
Mensa?
Det er en forening her på universitetet som heter Mensa.
Noen ganger organiserer deopptaksprøver. De står ute
blant folk og hanker deg inn til
en test. Hvis du er flink i testen, får du være med i klubben
deres. Testen avslører hvor høy
IQ-en din er. I testen gjelder
det å se hvilke figurer som passer inn i et slags mønster som
bare de aller smarteste kan se.
Mensa kjører omtrent det samme løpet som han der «verdens
mest intelligente mann» i Dagbla-Magasinet som psyker ut
folk hver lørdag. Den som ser
flest sammenhenger i slike tester, er liksom lurest, da.
OK. La oss nå forutsette at
Mensamedlemmene er veldig,
veldig intelligente. De sier selv
at de tilhører verdens to prosent smarteste, så da må vi vel
tro dem. Hva er det så de gjør
i den lille eksklusive foreningen sin? Bruker de sine gudommelige resonneringsevner til åløse opp innfløkte politiske blåknuter som f.eks. den mellom
israelere og palestinere? Setter de seg ned og tenker ut
revolusjonerende nye løsninger som ingen med folkelig hjerneutrustning hadde klart å
klekke ut? Neida. De fastearrangementene i «Mensa
Trondheim» er pizzakvelder på
Egon, utflukter til Nidar sjokoladefabrikk og ekskursjoner
til EC. Dahls bryggeri. Her fortæres det altså pizza, sjokolade og øl. At de mest intelligente også er de mest harry, var
nytt for meg. Men det vitner jo
om at det kan være intelligent
liv under enhver hockeysveis, imotsetning til hva mange tror.
På Mensas hjemmeside proklameres det stolt at «Mensa
er en forening uten religiøse
eller politiske mål». Så hva er
poenget da? Svaret er enkelt:
100 prosent brifing og blåsing
av pompøse fanfarer i egentrompet – med litt pizzamomsing og ølbæljing på kjøpet. Og
jeg som trodde intelligente
mennesker var mest opptatt
med å lese litteratur med stive
permer, gå på teater og diskutere filosofi på caféer... Nåvel,det gjør jo jeg, så... da får derebare dra tilbake til nerdehyblene med den der kjempevanskelige testen deres!