Nettsider
mednavlelo
Side 9Finner tonen

Mistet ordene

Dirigent og førsteamanuensisØyvind Gimse drar snart på turné
sammen med alle studentene ved
Musikkonservatoriet.

Språkforsker Ingebjørg Seip opplevde å miste språket. Sakte vanthun evnen tilbake ved hjelp av
Feldenkrais-metoden.

Side 7

Side 12 og 13

NTNUs
internavis
nr. 1
25.01.2001

Færre fakultet?
NTNUs organisasjonskart kan bli endret iløpet av våren. Ulike
forslag legges framden 7. februar.
Side 3

Mer muggsopp

Idrett legges ned
Kollegiet ved NTNU har vedtattå legge ned Idrettsvitenskapelig
institutt med umiddelbar
virkning. Instituttets faglige
aktiviteter vil bli dekket av etprogram. De ansatte blir lagt
direkte under fakultetet.

Det er en langvarig og bitter
strid mellom enkeltpersoner ved
instituttet, som har foranlediget
vedtaket. Det var styret ved
Fakultet for samfunnsvitenskap
og teknologiledelse som tilrådde
nedlegging. Instituttledelsen

har gått sterkt imot at instituttet skal legges ned.
– Vi har lært at det er makta
som rår, sier den nå forhenværende instituttleder Rolf
Ingvaldsen.
Side 5

Konkurranse om vaskejobbene?
Kollegiemedlem Karl Glad vil ha diskusjon om
konkurranseutsetting (outsourcing) av enkelte
tjenester ved NTNU. En spørrerunde viser at et forslag om outsourcing kan få flertall i Kollegiet.
Erfaringen fra andre offentlige virksomheter tilsier
at vasking og andre tekniske tjenester først blir sendt
ut på anbud.
Side 2

Ikke før er Idrettsbygget på Dragvoll friskmeldt for muggsopp, sådukker den helsefarlige organismen opp
på Gløshaugen. Nå
flytter fagforeningene
ut av Gamle Kjemi.

Norges beste internavis!

Side 3Mer læring
Enkelte sivilingeniører
sendes ut på arbeidsmarkedet med katastrofalt dårlige fagkunnskaper, hevder
Vidar Gynnild.
Side 4

Innovasjon
Tirsdag åpnet
Innovasjonssenter
Gløshaugen.
Side 6

Eksperter i lek
Fremtidens sivilingeniører skal lære å
bli «eksperter i team».
For noen av dem
startet læringen med
lekestue i Oasen.

UT PÅ ANBUD? Vil NTNUs 170 renholdere snart bli tvunget til å konkurrereom universitetets gunst på det åpne arbeidsmarkedet?

Side 14 og 15

FOTO: THOR NIELSEN

I konkurranse med 72 andre
aviser og blad er «nye»
Universitetsavisa kåret til
Norges beste internavis i 2000.
Det er Kommunikasjonsforeningen som står bak den
prestisjefylte konkurransen.
Det var (nr. 12 og 15)
Universitetsavisa fra i fjor
høst som ble vurdert. Om
disse skriver juryen blant
annet:«Det er en meget innholdsrik og velredigert avis som
speiler et pulserende liv ved institusjonen.
Bladet tar opp kontroversielt stoff. Dette forventes, men
er ingen selvfølge i internblader...»Men avisa må også tåle noen kritiske kommentarer.
«Bladet kan fortone seg litt traust og saksorientert,heter det i begrunnelsen til journalist Normann Kirkeide i Bergens Tidende og informasjonsrådgiver Harald
Queseth i Argument Bergen, som utgjorde juryen.
Universitetsavisas redaktør Jan Erik Kaarø og
ansvarlig redaktør Anne Katharine Dahl mottok prisen
av leder Hans Wilhelm Gullestad i Kommunikasjonsforeningen under et arrangement torsdag.
Kommunikasjonsforeningen organiserer over 2000
kommunikasjons- og informasjonsmedarbeidere fra
offentlig og privat sektor.

Les daglige nyheter på http://innsidaUT.ntnu.no/ Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

2

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

på dagsorden«Man kunne latt NTNU overta området.....
Det ville gitt en langt høyere bruksfrekvens enn et fotballanlegg»
Hans Skotte ønsker seg et nytt lag på Lerkendal stadion (Adresseavisen)

Vil sette bort tjenester

ledelsenhar ordet

Rektor Emil
Spjøtvoll

Tverrfaglighet
I de to siste numrene av Universitetsavisa har det vært en livlig diskusjon
om tverrfaglighetens farer eller velsignelser. De som initierte debatten,skal ha stor takk, for dette er en relevant og viktig diskusjon. Spesielt for
NTNU, da annen del av vår visjon gårpå samspillet mellom disipliner i kunnskapsutviklingen. Riktignok kunne
man ønske seg at debattantene holdt
seg til saken, og ikke gjorde det til en
akademisk øvelse å angripe hverandre. Kanskje er vi alle grepet av medienes tendens til å personifisere enhver
sak.
Denne spalten egner seg ikke foren dyptgående diskusjon av tverrfaglighet. Men likevel, noen refleksjoner.
Tverrfaglighet har et internt perspektiv og et eksternt perspektiv, som begge er direkte relevante for universitetenes rolle og oppgave. Siden Humboldt-universitetets tid har universitetene beveget seg i retning en stadig
større fragmentering i disipliner. Denne kunnskapsutviklingen har blitt
betraktet som en verdi i seg selv, og
det kan gis eksempler på at samfunnet
i et langsiktig perspektiv hadde nytte
av denne spesialiserte og frie kunnskapssøken. Vi opplever likevel et sterkere krav fra samfunnet om at universitetene skal utvikle kunnskap som
er av umiddelbar nytte i forhold til viktige problemområder i samfunnet:
sosiale problemer, miljøproblemer,nyskaping, etiske problemstillinger.
I dette spenningsfeltet mellom fragmentering i stadig flere spesialiteterog kravet fra samfunnet om relevant
kunnskap, må universitetene finne sin
nye rolle. Fra et kunnskapsteoretisk
synspunkt kan det stilles spørsmål om
fragmenteringen har gått for langt. Vi
har beveget oss i en retning hvor stadig mindre byggeklosser blir betraktet som vårt viktigste bidrag til kunnskapsbyggingen: Jo flere artikler publisert, desto bedre. Vi har en enormøkning i vitenskapelige publikasjoner
svarende til økning i antall forskere
og antall universiteter. I fremtiden bør
universitetene, etter mitt syn, legge
mer vekt på å integrere kunnskapsfragmentene. Kunnskap bør gi innsikt
i vår verden, den fysiske, psykiske og
sosiale. Det krever at man er i stand tilå samle fragmentene i større byggverk
Dette vil også bidra til å møte eksterne krav og forventninger til universitetene.
Vår oppgave er likevel ikke å løse
samfunnets problemer, men ved vår
kunnskap belyse dem og vise kompleksiteten. Vi kan ikke gi endelige svar,
det finnes ikke noe kunnskapens presteskap og ortodoksi. Forskjellige
angrepsvinkler og vektlegging av fakta kan ofte føre til ulike vurderinger.
Evnen til mangfold i faglige vinklinger og gjensidig respekt for ulike ståsteder er universitetets styrke. Det vilvære et viktig bidrag til samfunnets
selvforståelse og samfunnsdebatten.
Gjør ikke vi dette, vil samfunnsdebatten bli overlatt til mediefolk og interessegrupper.

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul

ILLUSTRASJON: ELIN HORN

– Må NTNU gjøre absolutt alt
selv, eller er det lurt å sette
enkelte tjenester ut til private
firma? Det er tidligere NHO-president og ekstern representant i
Kollegiet, Karl Glad, som spør.
En ringerunde viser at et flertall i Kollegiet er åpne for slik «outsourcing» (konkurranseutsetting) hvis NTNU kan tjene
på det.
Karl Glad ønsker at Kollegiet skal ta
stilling til outsourcing på prinsipielt grunnlag, og har bedt om at det fremmes enkollegiesak om dette i løpet av våren. Glads
utgangspunkt er at man svært ofte oppnår
bedre resultater når man skiller ut støttefunksjoner og konsentrerer seg om kjerneområdene.

– Omstilling må til. De som ikke ervillige til å ta denne omstillingen, vil tapei det lange løp, hevder Glad. Det harnæringslivstoppen sett mange eksempler
på, både gjennom sitt arbeid i NHO og
som styremedlem i ulike private og
offentlige virksomheter. Karl Glad vil
imidlertid ikke mene noe bestemt om
hvilke deler av NTNU som eventuelt bør
skilles ut. Han ønsker i første omgang at
Kollegiet tar prinsipiell stilling til saken.
Hvis Kollegiet konkluderer med at universitetet kan være tjent med å sette ut
deler av virksomheten, forventer han atdette følges opp av en mer detaljert
gjennomgang av hvilke områder det kanvære lønnsomt å skille ut. Glad er klar
over at outsourcing er kontroversielt,
men håper likevel at Kollegiet vil væremed på å diskutere saken.
– Jeg håper i det minste på en fordomsfri debatt, sier Karl Glad til Universitetsavisa.

Lite populært. Hovedtillitsvalgt for
Norsk Tjenestemannslag (NTL) ved
NTNU, Sturla Søpstad, er svært skeptisk
til outsourcing ved NTNU. Han kjenner
ikke til noen undersøkelser som dokumenterer at outsourcing er besparendepå lang sikt.
Søpstad er bekymret for hva som skjer
med de ansatte hvis de blir tvangsflyttet

over til en liten bedrift som må presse priser for å være konkurransedyktig. Dettekan føre til at de ansatte presses til å yte
mer på samme tid, for eksempel ved at en
renholder forventes å vaske flere kvadratmeter per time. Søpstad tror dette vilgå ut over kvaliteten på arbeidet. I tillegg
vil det forverre arbeidstakernes kår, noe
som naturlig opptar ham som fagforeningsleder.
Søpstad er videre bekymret fordi private bedrifter har en tendens til å skru
opp prisene når oppdragsgiverne har blitt
avhengige av dem. Dette skjer når det ikke
lenger finnes reelle konkurrenter. Den reelle konkurransen forsvinner fordi den private bedriften ofte blir sittende med spesialkunnskap som gjør konkurrentene uaktuelle for oppdragsgiveren. I tillegg er detsvært kostnadskrevende å utvikle nye
samarbeidsrutiner med en ny tilbyder, noe
som ytterligere høyner terskelen for å skifte. Når man har solgt ut all kompetansen
og utstyret, er det ingen vei tilbake, hevder han. Som eksempel på det siste viser
Søpstad til at det enkelte steder i landet
har blitt god butikk å leie ut sykepleiere til
det offentlige helsevesenet til dobbel pris.
Dette er sykepleiere som tidligere jobbet i
det offentlige helsevesenet, men som ble
lokket over i det private med høyere lønn.
– Dette er ikke god bruk av offentlige
midler, fastslår NTL-leder Sturla Søpstad.

Kan få flertall. En ringerunde viser at
et flertall i Kollegiet kan komme til å
støtte outsourcing av deler av NTNUs
virksomhet. Det er kun representantene
Kjell Evjen, Bente Rasmussen og Trond
Andresen som i utgangspunktet er motstandere. Andresen er sågar tilhenger av«insourcing» av blant annet parkeringskontrollen på universitetet som i dag
utføres av Trondheim kommune. - Allesom gjør en jobb som er nødvendig fordriften av NTNU bør være ansatte ved
universitetet, mener Andresen.
Resten av representantene er avventende, og ønsker seg først en grundig
utredning som tar for seg innsparingsmulighetene sektor for sektor, for deretter å komme med en anbefaling.
Flertallet avviser ikke at de kommer til å
følge en slik anbefaling. Hvilke deler det
kan bli aktuelt å sette ut på anbud, er det

Dette er outsourcing
Konkurranseutsettning, eller såkalt «outsourcing» har vært en trend i næringslivet i over ti år. Tanken er at enhver virksomhet er best tjent med å konsentrere
seg om sine kjerneområder. Alle støttefunksjoner som ikke er direkte knyttet tilprimærvirksomheten, er det best å la eteksternt firma ta seg av. På denne måten
kan oppdragsgiveren konsentrere seg om
å stille krav til sluttproduktet, og man
slipper å bry seg med hvordan det har
blitt framstilt. Dette skal føre til en mer
lønnsom og rasjonell drift. Dette trekkes
sterkt, i tvil av fagforeningene i offentlig
sektor og av den politiske venstresida,
som er de sterkeste motstanderne av
utviklingen.

for tidlig å si noe om. Erfaring fra andre
steder viser imidlertid at det ofte er renhold og vaktmestertjenester som blir
skilt ut først.
EVEN GRAN
even.gran@adm.ntnu.noFærre i sentraladministrasjonen
I 1998 bestemte NTNU at sentraladministrasjonen måtte kvitte seg med ti prosent av sine ansatte i løpet av to år. Etter
nesten tre år er staben redusert med
3,2 prosent (omtrent ni årsverk). Hovedårsaken til at reduksjonen ikke har værtstørre, er at Økonomiavdelingen harvært nødt til å øke sin stab med tretten
personer på grunn av problemene med
det nye økonomisystemet. De andre
avdelingene har redusert bemanningen
med mer enn 3,2 prosent, men ingen av
dem er i nærheten av å oppfylle målet
om 10 prosents reduksjon. OU-direktør
Trond Singsaas lover imidlertid at målet
vil bli nådd i inneværende år.

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

3

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
http://innsidaUT.ntnu.no/

Fakultetsdebatt i tre akter
Synes du januarmåned har vært langog innholdsløs? Hold ut
til 7. februar. Da begynner for alvor Den Store
Fakultets- og
Instituttdebatten ved
NTNU.
Våren 2001 kan bli den hetestepå lenge ved universitetet. Daskal nemlig nye tanker om fakultets- og instituttstrukturen luftes og ristes. Spørsmålene
omkring dette er mange: Hvor
mange
fakultetertrenger
NTNU? Hvor skal instituttene
plasseres? Hvor stor er viljen til
forandringer? Eller er det kanskje slik at de fleste ansatte bryrseg lite om hvilket fakultet eller
institutt de hører til, så lenge defår være i fred med seg og sitt?

Flere modeller. Ulike organisasjonsmodeller har alleredevært diskutert på flere møter
med alle de valgte fakultetslederne ved NTNU (dekanene).
Modellene har det til felles atde konkluderer med at NTNU
bør redusere antall fakulteter.
Organisasjonen er i dag inndelt
i elleve slike enheter. Det er tre
flere enn Universitetet i Oslo,som har nesten dobbelt såmange studenter å holde styrpå.
Det store spørsmålet er selvfølgelig hvordan et eventuelt nytt
organisasjonskart for NTNU vil
se ut. De modellene som har værtlagt fram så langt, kan deles i tokategorier, avhengig av hvilken
metode som foreslåes for å krympe organisasjonen. Enten foreslåes det å fusjonere nåværende
fakulteter, eller å foreta en mer
dyptgripende reorganisering.
Samtidig finnes det også NTNUere som mener at det er gode
grunner for å beholde dagens
struktur uendret.
Foreløpig er ingenting avklart. Den Store Debatten begynner først 7. februar når det offisielle høringsutkastet sendes ut
fra dekanene. Sannsynligvis vil
utkastet inneholde en rekke ulike modeller som organisasjonen
blir bedt om å uttale seg om.

Ledelsen håper på bred debattom forslagene.Den videre prosessen i saken er planlagt slik:

Første akt:
Presentasjonen.
NTNUs dekaner fungerer som
styringsgruppe i prosessen. Deskal behandle saken på et nytt
møte den 2. februar. På basis av
diskusjonen her, vil det bli skrevet et høringsnotat som blir lagt
fram på et møte på Røros 7.
februar. På dette årlige Rørosseminaret samles hele NTNUs
ledelse; kollegiet, rektorat, universitetsdirektør, stabsdirektører, dekaner, fakultetsdirektører
og instituttledere. Til sammenom lag 150 personer. For denne
forsamlingen skal altså dekanenes forslag legges fram, og
saken skal diskuteres i plenum.

Andre akt: Høringsrunde.
7. februar vil også notatet i sin
helhet bli lagt ut på NTNUs
nettsider. Dermed går startskuddet for en høringsprosess
der alle studenter og ansatte vil
bli invitert til å komme med
synspunkter og forslag. Parallelt med høringen skal det foretas en nærmere utredning av
konsekvensene av de ulike

modellene som er lagt fram.
Både høringsrunden og utredningen skal være ferdig til 1.
mai.

Tredje akt:
Vedtak og godkjenningI denne delen av utredningsprosessen skal høringsforslagene
oppsummeres og legges fram fordekanmøtet. Etter en gjennomgang her, vil fakultetene bli bedtom å drøfte et revidert forslag til
fakultets- og instituttstruktur.
Denne drøftingen skal foregå i
fakultetenes ledergrupper.
Dekanmøtet skal ta endelig
stilling til saken i et møte 25.
juni.
Kollegiet skal etter planen
behandle forslaget til ny fakultets- og instituttstruktur iaugust, men det er også mulig
at saken kommer opp allerede ijuni.
Det som kan påvirke prosessen, er stortingsmeldingen basert på Mjøs-utvalgets innstillingsom vil foreligge i løpet av våren.
Samtidig er det også klart at Kollegiets vedtak til sjuende og sistmå godkjennes av Kirke-, utdannings-, og forskningsdepartementet (KUF). Det er viktig åfå alle nødvendige vedtak og

godkjenninger på plass før høstens NTNU-valg.

– Feil tidspunkt. Flere dekaner mener at prosessen med
omorganisering settes i verk påfeil tidspunkt. Det viser en
spørrerunde som Universitetsavisa har foretatt.
Frustrasjonen over tidsvalget henger sammen med atmange fakulteter og institutter
fremdeles slikker sår etter tidligere omkalfatringer. I tillegg
mener kritikerne at det akkuratnå er mest behov for å bruke
krefter på oppgaver som føles
mer presserende. Det gjelder foreksempel strategisk planlegging,nye studieplaner og rekrutteringsarbeid. Flere stiller spørsmål om hva som er hensikten
med omorganisering. Men de vil
gjerne at saken blir utredet, –forutsatt at det blir gjort grundig
og at alle betenkeligheter og motforestillinger kommer tydelig
fram.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.noSYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Muggsopp i Gamle Kjemi– Ikke aktuelt å hakontor her noen gangmer, sier NTL-leder
Sturla Søpstad.
Om det var lite sopp i skogen ihøst, vokser den i rikt monn ved
NTNU. Ikke før er muggsoppen
ute av Idrettsbygget på Dragvoll,så dukker den opp på Gløshaugen.

Helserisiko. Nå er det påvist
en såkalt termotolerant muggsopp, Aspergillus fumigatus, ikjelleren på Gamle Kjemi.
Denne soppen vokser ved 37
grader Celcius, og vil kunne
utgjøre en større belastning forhelsen enn muggsopper som
ikke vil vokse ved temperaturer
over 25 grader. Luftveisproblemer, allergier og infeksjoner
kan bli følgene av å oppholde
seg i nærheten av denne soppen, heter det i en rapport fra
Sintef Unimed som har tattmikrobiologiske prøver fra kjelleren.

Soppskadene er tydelige på kontoret til Sturla Søpstad.
FOTO: LISA OLSTADSide 3 — Svart Cyan Magenta Gul

Ubehag. Flere av NTNUs fagforeninger har kontor i kjelleren på Gamle Kjemi. Det var
Sturla Søpstad, leder av Norsk
tjenestemannslag (NTL), som inovember henvendte seg til
Sintef Unimed og til NTNUledelsen. Han og hans medarbeidere hadde lenge følt ubehag
ved inneklimaet, og etter hvert
oppdaget de at malingen på
ytterveggene bulet både her ogder. Og prøvene viste altså at detrolig hadde god grunn til å føle
seg dårlige – selv om det forelø-

pig ikke er gjort undersøkelser
av inneluften.

Utbedrer skadene. Seksjonsleder for vedlikeholdsområdet, Svein Bartholsen, tror at
problemene bare knytter seg til
ytterveggene.
– Det er for mange lag malingder, veggene får ikke puste. Någår vi inn og meisler bort malingen der vi ser at veggen buler,
kakker bort ødelagt puss og
reparerer med ny mørtel, sierhan. Men Bartholsen avviser
ikke at soppen også kan finnes
andre steder enn på ytterveggene, og lover en gjennomgang
av hele kjelleren.

NTL-leder Søpstad har imidlertid ingen tro på at litt oppussing her og der er tilstrekkelig. –At en skal få vekk muggsoppen
på den måten, høres litt lettvint
ut. Jeg tror det er for dårlig drenering rundt hele bygget. Uansett, vi betrakter ikke denne kjelleren som egnet til arbeidsplasser, og kommer ikke under noen
omstendighet til å flytte tilbake,sier han.
Nå flytter NTL og LUHF
midlertidig inn i det fraflyttede
bygget til Teoretisk fysikk. Der
får de bli fram til sommeren.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

Solens gang over Gløshaugen
Siden lyse vårdager ifjor og fram til vintersolverv har sola bokstavelig talt preget
skulpturen som stårreist utenfor kantina i
Realfagbygget. Skulpturen har ei rund glasskule på toppen som fungerer som et brennglass. Bak kula er det
montert ei tinnplate.
Når solstråler treffer
kula, blir de reflektert Det er sola som har risset det dekorative
til plata slik at de bren- mønsteret i plata øverst til venstre.
ner merker i den.
FOTO: ARNE ASPHJELL.
Brennmerkene danner
til slutt et mønster. Ved vintersolverv ble den første plata skiftet
ut. Nå henger den sammen med elleve ubrukte plater, i første
etasjen i B-fløya, ved nedgangen til vestre auditorietorg. Skulpturen er en del av den kunstneriske utsmykningen av Realfagbygget og er utført av Gunnar H. Gundersen.

4nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

Pedagogisk
livbøye til
siv.ing.-studiet
Enkelte sivilingeniører
sendes ut på arbeidsmarkedet med katastrofalt dårlige fagkunnskaper. Det er etsterkt behov for nyeeksamensformer oglæringsopplegg, mener
Vidar Gynnild.
Fredag (26. januar) disputerer
Vidar Gynnild med en avhandling om studieatferd og læring isivilingeniørstudiet ved NTNU. I
et omfattende forsknings- og
utviklingsarbeid i to fag ved
Fakultet for marin teknikk dokumenterer han hvordan et velment studieopplegg blir benyttet på høyst ulike vis av studentene. Det mest bekymringsfulle
er at enkelte studenter utvikler
en svært overflatisk og taktisk
læring, tilsynelatende med eksamen som eneste mål, sier Gynnild.

Behov for kulturendring.
Det er viktig å understreke at
Gynnild har gjennomført nærstudier av undervisning oglæring ved bare to institutter,men det er grunn til å tro atundersøkelsene viser trekk ved
kulturen som er fremtredendeogså i andre fag i sivilingeniørstudiet.
– Én av de største utfordringene er at mange av studentene blir hengende etter med
eget studiearbeid, slik at verken
forelesninger eller øvinger gir etønsket læringsresultat. I slike
situasjoner velger studenter ofte
defensive læringsstrategier som
resulterer i utilstrekkelig læring.
Dette er en situasjon neppe noen
er tjent med. Utviklingsarbeid
innen enkeltfag har verdi, mentrolig er det behov for mer omfattende kulturendringer for å oppnå større resultater.
– For å få til det, må det tas
et fastere og mer systematisk

grep om pedagogisk utviklingsarbeid på alle nivå ved universitetet, mener Gynnild. Faglærere og studenter må fordele
ansvar og roller ut fra bestemte
typer læring som mål. Undervisningen er kun et hjelpemiddel
i arbeidet. Det ville vært sterktønskelig om flere studenter brukte mer tid til virkelige studier
med dypere innsikt som mål. Åbestå eksamen er viktig nok,men dersom dette blir et mål iseg sjøl, er det fare på ferde. Virkelige problemstillinger er av en
mer sammensatt art enn eksamensoppgaver, med krav til en
mer helhetlig innsikt i, og dypere
forståelse av, fenomener og
sammenhenger.

Større vekt på læring. Å
endre uheldige trekk ved etablerte studiekulturer er ensvært krevende utfordring som
krever omfattende teoretisk og
praktisk innsikt. – Det handlerom å gripe grunnleggendemekanismer med betydning forindividuelle prioriteringer ogvalg, sier Gynnild. Uten strategier og tiltak på et slikt grunnlag, blir velmente initiativ
oftest utilstrekkelige for mer
omfattende endringer. Utviklingsarbeid innen undervisningbør være faglig meritterende,sier Gynnild. – Og kanskje er
det mulig å utvikle en finansieringsmodell for fag og institutter på et mer kvalitativt, ikkebare kvantitativt grunnlag?
Gynnild snakker også varmt
for en annerledes og mer læringsorientert bruk av sensorressursene.– Eksamensbesvarelser er«utstillingsvindu» for studentenes læring. I noen tilfelle vil
det være relativt lett å se hvor
skoen trykker. På et slikt grunnlag kan det være naturlig og
mulig å diskutere tiltak for forbedringer. Sensor blir dermed
utviklingsmedarbeider og «kontrollør» på samme tid. Sist, men
ikke minst, må det settes av ressurser til langsiktig utviklingsarbeid. Gynnild mener det er etTaktisk læring berger enkelte studenter gjennom eksamen, men det betyr ikke nødvendigvis at de kommer ut fra
NTNU som flytedyktige sivilingeniører.
FOTO: STÅLE ERIKSEN

paradoks at det ikke er mer
omfattende forskning og utviklingsarbeid innen undervisningog læring i studiekulturer med
relativt lett synlige utviklingsbehov.

Doktorgradsarbeidet begynte
som et utviklingsprosjekt ved
Seksjon for undervisningspedagogikk. Undersøkelsen er en avsvært få som er gjennomført med
vekt på problemstillinger knyttet

til undervisning og læring i sivilingeniørstudiet.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Fire av ti studenter strøk i matematikk
39 prosent av studentene strøk i
Matematikk 1 høsten
2000. Kurset er felles
for alle siv.ing.-linjene
ved NTNU og må tas
av alle studentene det
første semesteret.
Av 1457 siv.ing.-studenter som
tok det obligatoriske matematikk-kurset, strøk 573, eller nesten fire av ti studenter. Strykprosenten varierer sterkt fra
institutt til institutt. Verst er
situasjonen ved Institutt for geofag og petroleumsteknikk, hvor
hele 76 prosent, eller 38 av 50

studenter, fikk strykkarakter. I
motsatt ende finner vi Teknisk
design, med en strykprosent på13, eller to av 16 studenter.
Resultatet er markert dårligere enn tidligere. Strykprosenten på samme kurs var 22 i 1999
og 28 i 1998. – Det er selvsagt
vanskelig å gi en enkel forklaring, sier instituttleder ved Institutt for matematiske fag, Kristian Seip til NTNUs nettavis
InnsidaUt. Han mener variasjoner i eksamensoppgavene fra år
til år er en mulighet: – På grunn
av bruken av stadig mer avanserte kalkulatorer, har vi i år for
første gang gitt eksamen hvor
alle kalkulatortyper har vært tillatt. Det har ført til at oppgavetypene er blitt noe endret, og at
oppgavene kan ha framstått som

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul

Prosentvis karakterfordeling på kurset Matematikk 1 høsten 2000. 4,5eller dårligere karakter gir stryk.

mer krevende enn tidligere år.
Seip forteller at man nå vil
analysere både effekten av dette, og andre mulige årsaker. – Vier i ferd med å utarbeide spørreskjemaer som vil bli delt ut tilalle studenter for å kartlegge
problemet. Vi vil deretter gjøre
hva vi kan for å få skuta på rettkjøl igjen. Et konkret tiltak som
vi har hatt god erfaring med tidligere, er ekstraundervisning til
sommeren.
Medarbeiderne ved instituttet er nå opptatt av å yte omsorg
til studentene og hjelpe dem tilå holde motet oppe. Også på faglærernes hjemmesider er det
oppmuntring å finne: «Å begynne å tenke på å avbryte studiet
fordi du har strøket i et fag, hari hvert fall liten hensikt. Så opp
med nebbet og stå på videre, såkan du snart legge dette bakdeg», heter det på en av dissesidene.
ANNE KATHARINE DAHL
anne.dahl@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

5

nyheter

Kollegiet legger ned Idrett
Kollegiet ved NTNU
vedtok onsdag mot énstemme å legge ned
Idrettsvitenskapelig
institutt.
Vedtaket ble gjort etter tilråding
fra fakultetsstyret ved SVT.
Instituttledelsen beklager vedtaket i sterke ordelag.
– Vi har lært at det er makta som rår. Jeg var ikke klar overat universitetssystemet er så føydalt som det faktisk viser seg åvære, sier – nå forhenværende –instituttleder Rolf Ingvaldsen,som bivånet kollegiebehandlingen fra sidelinja sammen med
professor Gertjan Ettema og førsteamanuensis Karin Roeleveld.

«Ikke fordele skyld.» Universitetsdirektør Vigdis Moe
Skarstein la i sin kommentar
til instillingen om nedlegging
vekt på at dette ikke innebart
noen form for stillingstaken til
hvem som har rett eller ikke
rett i denne saken: – Ingen har
mer skyld enn andre. Dette
handler om at ting ikke fungerer lenger og da må noe gjøres,blant annet for å skape trygge
arbeidsforhold ved instituttet.
Det er viktig å beskytte enkeltpersoner mot å komme i klemme, sa hun videre.
Kollegiemedlem Trond Andresen foreslo at kollegiet utsatte å fatte noe endelig vedtak nå.
I stedet burde man henstille tiluniversitetsdirektøren å stilleressurser til rådighet for å kjøre
intern konfliktløsing, mente han.
– Jeg oppfatter dette som etprokuratorknep i forhold til universitetsloven. Man legger ned
et institutt med den klare forutsetning at det senere skal gjenopprettes, og man gjør dette forå bli kvitt en uønsket instituttledelse, sa Andresen.
Personaldirektør Trond Singsaas kommenterte at man ikke
har planer om å gjenopprette
instituttet, og at nedleggelsen er
ment å vare inntil videre.
Karl Glad sa i sin kommentar

at universitetene tydeligvis lider
av en overdemokratisert styringsform.
– Dessuten må vi forholde oss
til at fakultetsstyret har tilrådd
nedlegging. Det skal meget
tungtveiende grunner til for osså overprøve en slik tilråding,bemerket Glad, som fikk støtte
fra forsamlingens øvrige eksterne representant, Siri Beate Hatlen.
Prorektor Katrine Skretting
sa i sin stemmeforklaring at hun
reserverte seg fra deler av fakultetets begrunnelse. – Jeg synes
ikke dokumentasjonen fra fakultetet gir en god nok begrunnelse
for hvorfor det skulle foreligge
noe tillitsbrudd, sa Skretting.
Når hun likevel landet på
støtte til vedtaket om nedlegging,
begrunnet hun det i at situasjonen syntes fullstendig fastlåst.
– Det er tydelig at konfliktene er så sterke at noe må gjøres fort, slik at istykkerkverninga av instituttet ikke kommer så langt at det går på liv og
helse løs, sa hun. Flere kollegiemedlemmer ga uttrykk for at dedelte Skrettings tvisyn.
Universitetsdirektørens innstilling ble med mindre endringer vedtatt mot Trond Andresens
stemme. Et forslag fra Andresen,der universitetsdirektøren ble
henstilt om å jobbe aktivt for
konfliktløsning, fikk bare støtte

Kan hende glipper Teknologirådet for NTNU, men likevel
er det ikke sikkert at universitetet vil gå helt uetisk inn i
fremtiden. En gruppe med ni
fagfolk har foreslått at NTNU
oppretter et eget Senter foranvendt etikk, underlagt Filosofisk institutt. Senteret skal,
ifølge forslaget, opprettes i høstog fungere som et nettverk for
etikkforskere som arbeider i deulike fagmiljøene ved universitetet. Eneste ansatte er i første omgang tenkt å være en
koordinator.

Internetthistorietil 1.5 mill kr.

Professorene (fra venstre) Rolf Ingvaldsen, Gertjan Ettema og førsteamanuensis Karin Roeleveld fulgte Kollegiets behandling av instituttet deres.
De konstaterte at instituttet, mot deres vilje, ble lagt ned.
FOTO: TORE OKSHOLEN

fra forslagsstilleren. Flertallet
syntes å mene at et slikt vedtak
ville framstå som at kollegiet ville detaljstyre universitetsdirektør og fakultet.
Rolf Ingvaldsens umiddelbare kommentar etter kollegie-behandligen var denne:– Nå trenger jeg noen hvileskjær.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

Ulike syn på virkeligheten
To svært ulike virkelighetsoppfatninger har stått mot hverandre i denne saken. På den ene
sida finner vi ledelsen ved SVTfakultetet, samt noen studenterog ansatte ved instituttet. På
den andre sida har instituttledelse og instituttstyre stått. De
fleste av de vitenskapelig ansatte ved instituttet har støttet
instituttledelsen.

fungerer svært utilfredsstillende, blant annet fordi de faglige aktivitetene er blitt skadelidende.»
Videre har det versert anklager mot instituttlederen om at
han skal ha drevet utilbørlig
press mot enkeltpersoner ved
instituttet. Dette førte til at
instituttledelsen mistet fakultetsledelsens tillit.

Fakultetets syn

Instituttledelsens syn

Dekanus Jan Morten Dyrstad
begrunner i et intervju i InnsidaUT (12. januar) ønsket om
nedlegging med at «...instituttet

Tidligere nestleder ved instituttet, professor emeritus John
Whiting, beskriver konflikten tili første rekke å være av faglig

art: Det dreier seg om hvorvidt
instituttet skal fortsette å væreen, essensielt sett, idrettshøgskole med tette bånd til toppidretten, eller om det skal videreutvikle seg i retning av (medisinsk orientert) bevegelsesvitenskap, for eksempel ved å forske på barn med motoriske vansker.
Instituttledelsen
menervidere at enkelte ansatte ved
instituttet har tatt seg til rette,både ved å bruke dyrt utstyr til
ekstern næringsvirksomhet,samt å smykke seg med akademiske titler de ikke har.

Ikke aktuelt med mer meldeplikt
NTNU akter ikke å
følge Universitetet i
Tromsø og kreve meldeplikt av sine forskere.
– Det anses ikke som aktuell problemstilling for oss, sier OUdirektør Trond Singsaas om rapporteringen som vitenskapelige
ansatte ved Det juridiske fakultetet i Tromsø nå er pålagt. Der
må forskerne fortelle arbeidsgiverne hvorfor de er borte fra jobben, og de må ha gyldig fravær.
Dessuten skal de til informere
om hva de holder på med. Hvisde for eksempel har skrevet artikler, deltatt på konferanser, faglige møter, bedrevet datainnsamling eller studert faglitteratur, så må det innrapporteres.

Begeistret rektor. Ordningen ved Det juridiske fakultetet
har begeistret Tove Bull, rektor
ved Universitetet i Tromsø.
Hun vurderer nå om dette noe

for resten av universitetet.
Spekulasjoner om at andre universiteter kommer til å følge
eksemplet, blir avvist av
Singsaas. Han sier at det ikke
er aktuelt å innføre nytt reglement sentralt, og at arbeidsplikten er noe som instituttene

skal ta seg av.
OgsåForskerforbundets
leder ved NTNU, Svein Kristiansen, er skeptisk til strammere
meldeplikt. Han er i tvil omgevinsten av en eventuell rapportføring, og frykter det vil ta
mer tid fra forskningen.

Universitetene i Oslo og Bergen har heller ingen planer om åstramme inn meldeplikten foransatte.

Rektor ved Universitetet i Tromsø, Tove Bull, har sagt til internavisa Tromsøflaket at det svekker universitetenes legitimitet
som samfunnsinstitusjon at deansatte ikke er å få tak i på
arbeidsplassen. Vi tok henne på
ordet og tok 24 telefoner til 24

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

forskjellige institutter innenforalle fakulteter mandag klokken
08.40-09.00 og klokken 13.4014.00. Vi tok ikke hensyn til forelesning eller forskningspermisjon. Hensikten var å finne ut
om det var noen som svarte i den
andre enden.
Det var bare fem telefoner
som ikke ble besvart. Seks telefoner ble besvart av personen vi
prøvde å få tak i. Ved 11 av henvendelsene ble vi enten satt overtil sentralbordet, eller til instituttets sentralbord med forklaring på hvor de befant seg. Som
regel var dette på møte, foreles-

Direktør Petter Kongshaug ved
Uninett har tatt initiativ til åfå skrevet Internetts historie i
Norge. Det er viktig å få gjort
dette før det går så lang tid at
det blir vanskelig å nøste opp
i de tidligste trådene. «De første initriativtakerne er allerede over i pensjonsitenes rekker», skriver Kongshaug i invitasjonsbrevet til mulige finansielle støttespillere til denne
oppgaven. 500 000 kroner perår i perioden 2001-2003 mener
han er det som skal til for å
hale et slikt prosjekt i land.
Prosjektet vil bli et «levende
nettsted» med løpende oppdateringer som skal være tilgjengelig – selvfølgelig på nettet – for alle interesserte.

Danmark
populært
Tallet på studerende fra andre
nordiske land i Danmark har
økt med nesten 50 prosent desiste fem årene, viser ny statistikk fra Undervisningsministeriet i Danmark. I 1995 ble
det opptatt 1013 søkere fra
andre nordiske land på universiteter og andre videregående utdannelser. I år
2000 var tallet økt til 1486. Det
er særlig svensker og nordmenn som øker i antall. Den
nordiske samarbeidsavtalen
om utdannelse innebærer atfor eksempel den norske statbetaler den danske stat, ogomvendt, når man har opptatt
studenter fra hverandres land.

TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Medgang for
Teknologicafé

Det er noen hjemme!
En tilfeldig ringerunde til
professorer og amanuenser ved NTNU viser at deikke er lette å få tak i,men at de som regel melder fra hvor de er.

Foreslår
etikksenterning eller reise. Av de to siste
telefonene ledet den ene oss til
en hyggelig telefonsvarer. Mens
hos en annen fikk vi bare opptattsignal hver gang vi prøvde.
Universitetsavisa skal ikke
ut fra dette trekke konklusjoner
om hvilke fakultet som er flinkest til å fraværsmarkere telefonen. Men vi kan røpe at to avspråkinstituttene på Dragvoll
kom dårlig ut av den uformelle
undersøkelsen.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

En PR-stand som ble påtent og
brent ned under fjorårets
Quart-festival, representerteen av de ytterst få forekomstene av malurt i et ellers velfylt beger for Teknologicafes
arrangement i år 2000. Møtene
om genteknologi, teknologi og
u-land, og IKT og kunnskapsutvikling, var blant de som
trakk flest folk. På det meste
dro debattmøtene rundt åttitilhørere. I årsrapporten varsler arrangørene at det vil bli
satt fokus på emnet globalisering i møter utover våren.

6nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

Starten på en ny æra

Stewart’s corner
Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Is it organize or organise?

Gode ideer sprer seg fort i Innovasjonssenter Gløshaugen: Det var bare minutter igjen til den offisielle åpningenav senteret, og i Perleporten stresset unge bedriftsetablerere med den siste finpuss før de ble invadert av universitetstopper, næringslivsledere og investorer. Henrik Tveit hos Polardesign (t.h.) satte opp en plastlomme med
visittkort ved siden av navneskiltet på døra. Få minutter senere hadde Kjell Kristensen i firmaet rett over gangen,StudentBOOST, gjort akkurat det samme. Og så kom horden av nysgjerrige…

Innovasjonssenter
Gløshaugen er åpnet,
og Kollegiet skal i
februar vedta NTNUs
strategiplan for nyskaping.
Ambisjonen er at NTNU skalvære et ledende universitet i
Europa innenfor kunnskapsbasert nyskaping.
Gjennom utdanning, forskning og formidling vil NTNU stimulere til entreprenørskap blant
studenter, ansatte og i samfunnet i sin alminnelighet, og derved
bidra til at nasjonen øker sin verdiskaping, heter det i strategiplanen for økt nyskaping ved
NTNU. Med åpningen av Innovasjonssenter Gløshaugen tirsdag denne uke gikk startskuddet for markert satsing pånyskaping og bedriftsetablering
ved NTNU. Business på si har
ikke vært helt stuerent for faglig personale, og studenter skulle helst konsentrere seg om studiene. Men det var før. Nå oppmuntres det til at professorene
engasjerer seg i bedriftsetablering, og studenter oppfordres tilå starte egen bedrift alleredemens de studerer.

Satser friskt. Inkubatoren i
Perleporten er fullbooket allerede ved åpningen. 13 bedrifter,
som nesten alle er bemannet
med studenter som fortsatt holder på med studiene, er påplass. En av disse bedriftene er

Polardesign som de to tredjeklassestudentene Henrik Tveit
og Stian Davidsen stiftet allerede i 1998. Bedriftsideen harendret seg litt over tid, men
hovedvirksomheten i dag er
utvikling av skreddersydde
nettløsninger. Henrik Tveit
synes studier med business på
si’ er en fin kombinasjon.
Spesielt siden Polardesign
allerede går med overskudd. –Når vi er ferdige med studiet,skal vi også være ferdige med
studielånet, sier Tveit optimistisk.
Daglig leder i Small Turbine
Partners, Åshild Rian, leverer
sin diplomoppgave førstkommende mandag. Diplomoppgaven er samtidig forretningsideen,
en plateturbin for mikrokraftverk. Dette firmaet er et eksempel på at samspillet mellom studenter og lærer resulterer ibedriftsetablering. Førsteamanuensis Ole Gunnar Dahlaug
ved Termisk energi og vannkraft
var den som var pådriver bak firmaetableringen, og som headhuntet sin diplomstudent tillederjobben.

En hovedoppgave. – Det
har skjedd mer på nyskapingsfronten de siste halvannet årenn det har gjort de siste 20,
sier professor Sigmund Waagø,
som har virket innen dette feltet siden syttitallet og har værtsentral i utformingen av
NTNUs strategi for nyskaping.
På onsdag presenterte Waagø planen for Kollegiet. Her
trakk Waagø fram University of

Warwick i Storbritannia someksempel. Dette universitetet
definerer undervisning, forskning og kommersialisering av
kunnskap som sine tre, likeverdige hovedoppgaver. – Det er
ikke et motsetningsforhold
mellom å satse på forskning og
kommersialisering, presiserte
Waagø. Tvert i mot er disse toområdene gjensidig utviklende
og trekker hverandre opp.
– Kommersialisering av
forskningsresultater skaper enaktivitet som gjør universitetet
til et mer attraktivt sted å jobbe,
hevder Waagø. Samspill med enpulserende verden tiltrekker seg
flinke, ressurssterke personer.
Sigmund Waagø ønsker ikke atkommersialisering skal være en
arena som er forbeholdt teknologer, og håper at de samfunnsvitenskapelige deler av universitetet trekkes med.

Kollegiet bifaller. Kollegiets medlemmer ga på onsdagens møte entydig positiv støtte
til NTNUs strategi for nyskaping, men flere ønsket at planen spesifiserer kvantifiserbare mål for denne virksomheten. Derfor er det mindre sannsynlig at formuleringen om at
NTNU skal være et ledende
universitet i Europa innen
nyskaping, blir stående i dokumentet som Kollegiet skal
vedta på februarmøtet.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

It is incorrect to consider the-ize/ -ization spellings as American English (AE) and the -ise/-isation spellings as British
English (BE). The original
spelling of words like criticize in
Britain used -ize (reflecting their
Greek or Latin spellings) from16th century and it was theinfluence of French that later
brought -ise/ -isation spellings
into BE. Although AE has always
used the -ize/ -ization spellings,
it is interesting that modern BE
dictionaries and many publishers in the UK are now only using
the -ize/ -ization spelling. The
latest input in this area is from
Penguin in their value-for-money The New Penguin English
Dictionary (2000). They point out
that both the -ize/ -ization andthe -ise/ -isation spellings arecorrect in British English andthat many British people, British
newspapers and BE spellcheckers favour -ise/ -isation
spellings. However, and this isimportant for us in Norway, this
dictionary adds about the -ize
form «…it has come to be regarded as the world English norm,
and, as such, has been adopted
by most modern dictionaries andmany British publishers».
British publishers that havebeen «-ized» include Collins,
Cobuild dictionary from 1996;
the Oxford University Press, inall its dictionaries as well as
those the International Organization for Standardization stipulate as reference works for writing ISO standards: The Shorter
Oxford Dictionary, The Concise
Oxford Dictionary; Longman andPenguin; and even the oldest
publisher in the world, the Cambridge University Press, Cambridge International Dictionaryof English (1995).
But before you throw the -isebaby out with the bathwater,
note the following points:-ize can now be said to be thestandard spelling outside Britain(and in European Commission

publications) for verbs with endings pronounced «eyes» such as:organize, symbolize, recognize.
Adding -ize to create new verbs
is standard and stresses action:
characterize, finalize, hospitalize, prioritize and randomize.
Some such verbs are struggling
to become accepted, and tailoredsolutions are better than customized ones in formal English.
It is best to use such new verbs
with care, as slim is better thanslenderize and burgle is better
than burglarize. Some authors
have produced home-made horrors such as trialize, costwize,
piecewize and elementwize thathave no place in formal English,
scientific reports or any serious
writing.
-ise is always the correct spellingin both BE and AE when theending is pronounced «ice» or«ease» as in precise and expertise.
Some verbs that are formed fromnouns with -is- spelling, likeadvertising and television, also
only have -ise spelling in both
BE and AE. Examples: advertise,advise, arise, compromise,
despise, devise, disguise, enterprise, excise, exercise, improvise,revise, supervise, surprise, televise.
-ization, -isation follow the-ize/ -ise pattern.
-ization spelling is used by UN
organizations, ISO - the International Organization for Standardization and most of theinternational business andscientific community.
-isation spelling is found inmuch of British industry andEuropean Commission publications, and CEN, The European
Committee for Standardisation.
After the British Petroleum’s
merger with the American oil
company Amoco, policy statements on the Internet for BPAmoco are still written in BE,
but the spelling has changed
from BP’s -isation to BP-Amoco’s -ization. The trend is clear.

Tore Undeland er blitt IEEE Fellow Tricky words

Professorene Tor A. Fjeldly (t.v.) og Tore Marvin Undeland (t.h.) er
blitt IEEE Fellows. Formannen i den norske avdeling av IEEE, Terje
Gjengedal hos Statkraft, stod for utdelingen av diplomer. Tor A.
Fjeldly er professor i fysikalsk elektronikk ved NTNU, men på permanent utlån til Unik (Universitetsutdanningen på Kjeller).
FOTO: HARALD DANIELSEN.

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gul

For en elektroingeniør er det en storære i å bli utnevnt som «fellow» i den
prestisjetunge organsisasjonen IEEE
– The Institute of Electrical and Electronics Engineers. Hittil er det barefire nordmenn som har kunnet smykke seg med denne tittel. Av disse er det
to gjenlevende, professor Jens G. Balchen og Asle Schei i TransiNor, beggei Trondheimsmiljøet. Nå er professor
Tore Undeland tatt inn i det eksklusive selskap, og han har fått fellowstatus for sitt virke innen undervisning og forskning på kraftelektronikk,
hvilket vil si bruk av elektroniske
komponenter til styring og overvåkning av kraftforsyning. Undeland harogså utgitt en lærebok på det amerikanske forlaget John Wiley & Sons
om dette emnet, en bok som er oversatt til flere språk.

per diem, the diem
The term Statens reiseregulativ
may cause some translation
problems. Officially, in English,
it is the Government Travel
Allowance Scale. However, many
English speakers talk about thetravel allowance, «the diem» or«per diem».
Per diem (Norw. kostgodtgjørelse) means the daily
allowance when travelling tocover hotel expenses and meals
or subsistence costs. This is often
called «the diem». If you are writing a contract you could statethat «Travel, subsistence andaccommodation expenses in thecontract period are to be coveredby the contractor. All travel subsistence and accommodation
expenses are to be in accordancewith the Norwegian Government’s Travel Allowance Scale».

Enlightening English
Hua Tian Hotel is among the few
best foreign affairs hotels (Hotelin Qingdao)
Come Broil Yourself at Your own
Table (Restaurant in Hong
Kong)

«This programme will stimulate
your enthusiasm for the study
and enjoyment of literature andthe English language, whilst
developing yours skills of criticalreading» (Wolverhampton University: The Essential Guide
English BA (Hons))

7

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

innblikk

Debutant med brask og Brahms
Musikkonservatoriet gjør
seg klar til en historiskstor framføring med kor
og orkester. Til den ene
dirigentjobben har man
like gjerne plassert en
debutant.
Øyvind Gimse har i mange år vært en
markant person i musikerlivet i Trondheim. Nå har førsteamanuensen for en
kortere prosjektperiode lagt bort cellobuen til fordel for dirigentpinnen – uten
egentlig å ha formell kompetanse i det å
heve pinnen!
– Men jeg har erfaring fra musikalsk
ledelse, forsikrer Gimse. Han beretter om
musikalsk ansvarlighet for Trondheimssolistene, så vel som diverse ensembler
på «Konsen». Gimse tror instruksjonserfaring, enkelte mindre dirigentoppdragog et langt musikerliv veier opp manglende og formell dirigentutdanning. Likevel, dette er hans egentlig debut som dirigent.
– Med et så stort prosjekt som vi har
nå, kan fallhøyden bli uvanlig stor! spøker
en debutant uten tydelige nerver.

Musikalsk horisont. Alle musikkstudentene ved Musikkonservatoriet,
foruten jazz-studentene, har i to uker
forberedt seg til en tredagers miniturné.
Kirkegjengere i Orkdal, Steinkjer og Vår
Frue Kirke skal få besøk av 110 musikere med kor, symfoniorkester, solisterog dirigenter. Målet med dette samarbeidsprosjektet, som er det største
noensinne på «Konsen», er blant annet å
gi studentene en større musikalsk horisont. Pianisten som spiller sine
ensomme etyder, skal få opplevelse av åvære med i større arrangementer.
Samtidig skal prosjektet være med på å
bygge lagånd blant studentene. I prosjektet legges det dessuten vekt på egendugnad. Derfor har man like gjerne plassert musikklæreren til dirigentjobben.
– Det at jeg skal dirigere, skyldes bådetilfeldigheter og litt egen innsats, sierØyvind Gimse. Etter å ha fått nei på fore-

Førsteamanuensen og cellisten Øyvind Gimse ved Musikkonservatoriet, som du ser smilende under en fiolinbue, forbereder seg til debuten som
dirigent.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

spørselen fra to andre dirigenter utenfor
Musikkonservatoriet, ble det et ønske om
en dirigent fra egne rekker. Gimse ble
spurt.
– Mitt langvarige «forhold» til Brahms
2. symfoni gjorde at jeg torde si ja, avslører cellisten, som alltid er lysten på nye
oppgaver. Han har vært med på å spilleinn plate med den tyske fiolinist-superstjernen Anne-Sophie Mutter og rangererbåde innspilling, samspill og turné svært
høyt på sin musikalske CV.

Arter kommer, artergår – Museet består
Når floraen og faunaen
forandrer seg, skyldes
det ofte menneskelig
virksomhet. Om dette
handler Vitenskapsmuseets nye utstilling.
Det har vært stille på museet i det siste.
Hovedbygningen har vært stengt imånedsvis; besøkstallet gikk i fjor drastisk
ned; og på utstillingsfronten har lite
skjedd siden de nye middelalderutstillingene ble åpnet i 1997.
Nå våkner Kalvskinnet langsomt til
liv igjen. På seinhøsten åpnet en kafé i
Suhmhuset, og sist helg slo museet dørene
opp for ny vestibyle, ny butikk og ny utstil-Side 7 — Svart Cyan Magenta Gulling i Gunnerushuset – det gode, gamle,
gule bygget mot Erling Skakkes gate.
– Vi skal bidra til at kunnskap blir endel av trondhjemmernes liv, sa museumsdirektør Arne B. Johansen ved åpningen
av den nye utstillingen «Flora og fauna i
endring».

Forsvinningsmyten. Det er rundt
53 000 registrerte dyre- og plantearter i
Norge. I tillegg antar forskerne at det
finnes ytterligere 15-20 000 uregistrerte.
Tilstanden er langt fra statisk, detskjer noe hele tida: Noen arter forsvinner, andre kommer til. Slik har detvært siden tidenes morgen, men i områder der homo sapiens bor og virker, skyldes endringene ofte nettopp menneskelig virksomhet – bevisst eller ubevisst.
Det er dette den nye utstillingen vil si
noe om.
Jord- og skogbruk. Samferdsel og

Hitliste-musikk. På repertoaret formini-turneen er det plukket fra den
ypperste hitlista innen klassisk musikk.
Kroningsmesse for kor, solister, orkester
av Wolfgang Amadeus Mozart skal den
andre dirigenten Bjørn Moe skal ta seg
av. Mens Øyvind Gimse skal takle
Johannes Brahms Symfoni nr. 2 i D-dur– et storslagent og intenst stykke datert
1877.
Hva er utfordringene for dirigent i forhold til nettopp dette stykket?

– Å vise både klarhet og kontrast
mellom forskjellige motiver og temaer.
Samtidig må de henge sammen i lange
linjer, forklarer debutanten. Han ser ogsåen oppgave i å balansere orkestret, slik at
det ikke flyter i hverandre og blir en storog smakløs suppe.

TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Villreinen, her i hyggeligsamvær med Vitenskapsmuseets nestleder,Asbjørn Moen, ble raskt
et offer for jakt medgevær og var nær utryddelse da den ble fredet
for rundt 100 år siden. Nå
er balansen mellom jaktuttak og tilvekst god.
FOTO: LISA OLSTAD

industriutbygging.
Byutvikling og friluftsliv. Alt dette får
konsekvenser for floraog fauna. Men ikkebare til det vonde, presiserer professor Olav
Hogstad, faglig ansvarlig for den zoologiske delen av utstillingen. – Det er en myte at artene bare forsvinner og forsvinner. Vi har aldri hatt såmange plante- og fuglearter som nå. I det
forrige hundreåret kom 38 nye fuglearter til Norge, mens bare fem ble borte, forklarer han.
Faglig ansvarlig for den botaniske
delen er førsteamanuensis Eli Fremstad,og avdelingsingeniør Per Gätzschmann
har ledet prepareringsarbeidet. Til hver
utstillingsmonter er det utarbeidet «vite
mer-ark» med bakgrunnsstoff for de ulike temaene.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

8

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

innblikk

Den gang Paven møtte Bjørn
Vis meg ditt kontor og jeg skal
si deg hvem du er, kan være enpassende innledning til denne
fotoreportasjen.
På vår vandring i NTNUs korridorer har vi
stukket nesa inn på mange kontorer med
personlig preg, både på godt og på vondt.
Kontorveggen pyntes gjerne med portretterav personlig art. Ektefelle, barn og
barnebarn er selvfølgelig gjengangere, men
det er også mange andre interessante motiver å finne. Her gir vi til beste et lite knippe,og har du andre gode tips om lignende godbiter, tar vi gjerne i mot.

TEKST OG FOTO: ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Bjørn Kolstad ved Internasjonal seksjon har på sitt kontor et bilde som gjør atkontorinnehaveren blir behandlet med respekt av de besøkende: Det fotografiske bevis for at Kolstad er velsignet av pave Paul. På bildet er paven i ferd med
å legge sin hånd på den lysluggede karen fra Trondheim. Det var ikke i forbindelse med pavens besøk i Trondheim for noen år siden at denne seremonien fantsted, men derimot da familien Kolstad besøkte Madame Tussaud’s i London…

Professor Bjarne Foss var
i 1997 på konferanse i
Banff, Canada, sammen
med tre av sine stipendiater. Faglige konferanser
har gjerne innlagt enliten turistmessig bonus,
og i dette tilfelle var det
en«post-conference
tour» i kanadiske fjell –«The Canadian Rockies» inærheten av Calgary. De
fire delegatene fra NTNU
gikk fra 1500 meter og
opp til en 3000 meter høy
fjelltopp. Bare to klarte
oppstigningen, og en av
dem var professoren sompå bildet er foreviget på
toppen av stipendiaten
som holdt tritt med sin
professor. – Slike opplevelser utvikler fellesskapet i forskningsgruppen,sier Foss.

– En pytonslange er langt fra helt
pyton, sier Dagfinn Refseth ved Studieavdelingen på Dragvoll. – Tvert
imot er den tørr og varm å ta på, legger han til. Det var på Studieavdelingens familieutflukt til Klæbu dyrepark våren for to år siden at Refsethvar en av de modige som lot seg
omfavne av pytonslangen på 2.5
meter. – Så lenge slangen er mett og
god, er det ingen fare for at denskal klemme til, sier Refseth, som
oppfordrer andre til å prøve
seg som «slangetemmere».

Men Allforsk var ikke død
Ryktene om at Allforsk er nedlagt, stemmer ikke. Forskningsstiftelsen er still going strong og dekker fortsatt et viktigbehov for den samfunnsfaglige delen av universitetet.
I mars i fjor vedtok Kollegiet en
anbefaling om å oppløse Allforsk,
og sa samtidig at universitetet
burde ta over størstedelen av
institusjonen. Ikke rart at det påen slik bakgrunn oppstod et rykte om at Stiftelsen for allmennvitenskapelig forskning haddefått sitt endelikt. Men slik er det
ikke, fordi Kollegievedtaket
inneholdt vilkår som ennå ikke
er oppfylt og fordi det tross alt er
opp til Allforsks egne styrendeorganer å beslutte en eventuellnedleggelse.
Allforsk ble etablert i 1987,
som en parallell til Sintef, for den
samfunnsfaglige delen av det

som den gang var Universiteteti Trondheim. En av de viktigstepådriverne og første styreformann var professor Per Morten
Schiefloe ved Institutt for sosiologi og statsvitenskap. Nå vil han
gjerne avlive ryktene om at Allforsk er gått over i historien:– Vi som driver eksterne
oppdrag, har behov for et «operativt redskap» som Allforsk forå kunne drive denne virksomheten, sier Schiefloe. – Så lenge
universitetet ikke har fått påplass et apparat for å håndtere
oppdragsforskning, må Allforskbestå, sier han videre.

Side 8 — Svart Cyan Magenta Gul

Avskalling. Allforsk ble mindre ved årsskiftet. Fram til
31.desember hadde Allforsk 75årsverk og en årlig omsetningpå 55 millioner kroner. Fra årsskiftet teller Allforsk 30 ansatte, og omsetningen i år vil bli
knapt 20 millioner.
To større deler av virksomheten er skallet av: Det gjelder
bygdeforskningen, som nå er
blitt til det frittstående Norsk
senter for bygdeforskning, og
etterutdanningsvirksomheten
som nå er integrert med NTNUsøvrige etterutdanningsvirksomhet. De største aktørene som er
blitt igjen i Allforsk, er ekstern-

finansiert prosjektvirksomhet
ved Barnevernets utviklingssenter, Plantebiosenteret og
Studio Apertura.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Professor Per Morten Schiefloe,påtroppende Allforsk-leder Marit
Svendsen og nesten avtroppet leder
Jan Moum presiserer at Allforsk
lever i beste velgående og vil gjøre
det så lenge det ikke er et apparati universitetsadministrasjonen somhåndterer oppdragsforskning.
FOTO: ARNE ASPHJELLUNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

9

innblikk

Hvilken navle
loer mest?
Hvilke universiteter og høgskoler erbest på nett? Vi fikk tre personer fra
reklamebyrået New Deal i Oslo til å gjøre
en uhildet vurdering av ulike læresteders
nettsider.
Konklusjonen ble klar: Ingen av
de norske universitetene og høgskolene kan ifølge panelet skilte
med spesielt gode nettsteder.
– Vi skjønner at det handlerom store og tunge institusjoner,men dette bør likevel ikke hindreklare valg og god kommunikasjon, sier Sture Edvardsen, daglig leder for New Deal Interactive.

Monopolistene. – Felles forde nettstedene vi har sett på, er
at det ser ut som om de har fåttkastet på seg det som eksisterer
av informasjon på lærestedet.
Det er lite som minner om atnoen har tenkt på de som skal
besøke sidene, sier webdesigner
Bjørg Danielsen.
Panelets Art Director er enig:– Det er faktisk mulig å si noe om
seg selv uten å ha blikket rettet
mot egen navle. Det spørsmålet
alle bør stille seg når de skal haegne sider på nettet, er hvorfor
de skal på nett. Dette henger
klart sammen med hvem manønsker å snakke til, sier Erlend

Tiller. Han mener det er umulig
å komunisere klart til flere målgrupper samtidig, og at man
enten må velge en målgruppe
som skal prioriteres, eller påannen måte skille de ulike målgruppene fra hverandre.
– Norske læresteder oppfører
seg som monopolister, det er som
om de ikke forstår at det handler om å få studenter til sitt studiested, sier Edvardsen. Han
mener at konkurransen fra studiesteder i utlandet vil bli mye
sterkere i løpet av få år – og at
søkertallene til norske studiesteder dermed vil synke betraktelig.
– Hvis norske lærestederikke lærer seg å rette kommunikasjon mot målgrupper, vil detape. Unge mennesker som søker
på nettet for å finne sitt studiested, krever umiddelbar merverdi, sier Edvardsen.

Kampen om studenter.
For panelet handler det om åvite hva det er man skal «selge»– og hvilken reaksjon og hand-

Universitetene og høgskolene sine hjemmesider høster ikke mye skryt fra New Deals web-avdeling. Fra venstre
designer Bjørg Danielsen, daglig leder Sture Edvardsen og web-utvikler Erlend Tiller.
FOTO: TONE KVENILD.

ling man ønsker å utløse hosden som besøker nettsidene.
Danielsen mener det bør starte
med at lærestedene begynner åbehandle
studentene
somkunder.
– I kampen om studentene
handler det nemlig ikke om at«vi vil ha deg», men at «du kan
velge oss». På den måten enkelte universiteter kommuniserer,
kan det virke som om de ikke erinteressert i å ha studenter i
det hele tatt.
– Og det er faktisk ikke slikat lærestedet selger en utdanning, men heller hva du kanoppnå gjennom utdanningen.
Det er veldig få av de læreste-dene vi har sett på, som går
dette hakket videre og forteller
hvem og hva man kan bli hvis
man tar den eller den utdannelsen, sier Tiller.

Feil organisert. Edvardsen
mener mye kunne vært rettet
på hvis lærestedene haddeorganisert avdelingene annerledes.
– Alle lærestedene ser ut tilå ha plassert IT-avdelingene
som en egen avdeling. En slik
avdeling bør definitivt plasseres sammen med kommunikasjonsavdelingen. Slik får man
blikket bort fra tradisjonell
informasjonstankegang og mot

en mer kommunikasjonsorientert tankegang.
Panelet mener også at fakulteter og institutter må komme
mer på banen.
– Det er her kunnskapen skapes. Selve «konsernet», som foreksempel NTNU, skaper ingenting. Hver kunnskapsavdelingbør skape sin identitet slik at den
kan fortelle hvem den er og hva
den kan gjøre for deg, sierEdvardsen.
TONE KVENILD
tone.kvenild@adm.ntnu.no

Handelshøgskolen best i test
Rotete oppsett, manglende linker og uforståelige forkortelser preger lærestedenes nettsider.
Norges teknisknaturvitenskapelige universitet:

Universitetet i Oslo:

Universitetet i Bergen:

Hvor er linkene?

Ord, ord, ord

Rotete– Her har i hvert fall noen
forstått at det er noe somheter design, nikker Edvardsen, som synes det er
bra at universitetet har
valgt et menneskeansikt
som bilde på hovedsida. Portalen får også positive nikk
fra resten av panelet fordi
den er delt inn i ulike målgrupper. Problemene møter
panelet idet de graver seg ned i strukturen. For eksempel er sosiologi «ukens fag», men ingen linker fører til
faget. Og hvor man skal gå for å finne mer informasjonom faget, er vanskelig å vite. Her må man vite på forhånd
at sosiologi hører til under linken «Samfunnsvitenskapelige fag» som igjen ligger under linken «Allmennvitenskapelige fag», og det er vel ikke en selvfølge for alle.
(www.ntnu.no)– Helt utrolig! Brukerne
møtes av en vegg med ord
man må bruke tid på, det er
ikke ett ord på sida som ikke
er klikkbart. Stoffet burde
heller vært strukturert i enmeny, sier Danielsen og rister på hodet. Hun mener
Universitetet i Oslo ogsåburde gjort en prioritering av hva som er viktigst, hva folk
flest søker etter. Danielsen synes også at det er vanskelig å vite hva universitetet står for: – Bare ord og ubetydelige visuelle virkemidler gjør at vi ikke får noen
følelse for universitetet – hva det er og hvilke ideer dehar. Det morsomste er at sidene inneholder så å si baretekst, men likevel har universitetet laget en link til entekstversjon, ler Danielsen. (www.uio.no)

Panelet mener dette nettstedet er hakket bedre enn
Universitetet i Oslo, men
mye av den samme kritikken gjelder også her. Strukturen er oppfattes som rotete, en miks av både meny og
linker som forandres når
man klikker seg nedover i
strukturen. Sidene skårer heller ikke bra på lesbarhet:– Man setter bare ikke tekst midtstilt, i hvert fall ikke
på nettet. Det er utrolig vanskelig å lese, sier Tiller.
– Det jeg synes er trist med sidene, er at de ikke viser
fram hva universitetet tilbyr, hva det handler om. For
hvem i all verden bryr seg vel om universitetets hovedbygning? Alle gamle læresteder har en steinbygning, det
handler heller om å fremme hva som er unikt med dette universitetet og hva det kan tilby de som oppsøker
sidene. (www.uib.no)

Universitetet i Tromsø:

Norges Handelshøgskole:

Statens kunstakademi:

Og hva er nå TMU?

Med atmosfære

Klare valg

Panelet premierer Universitetet i Tromsø for at det
har delt hovedsida inn i ulike målgrupper.
– Problemene er imidlertid forkortelsene av fakultetsnavnene i menyen.
Hvem vet for eksempel hva
TMU er for noe?, spør Edvardsen, og forteller at brukere
sjelden gidder å klikke seg inn på linker de ikke helt vet
hva kommer til å inneholde. Danielsen mener det heller
burde vært en link som het «Fakulteter» på hovedsida
som går til en side der fakulteter og tilhørende virksomheter står med fullstendige navn og en korttekst om
hva de enkelte fakultetene kan tilby. (www.uit.no)

Dette er det nettstedet som
får best kritikk av panelet.
– Her har de laget en klar og
oversiktlig meny, det er lett
å finne informasjon og duvet hele tida hvor i strukturen du befinner deg. Positivt er det også at vi får en
følelse av atmosfære. Bildene til de ulike målgruppene
er av faktiske mennesker det er lett å identifisere seg med– det er ikke uvirkelige byråbilder, sier Danielsen. Tiller
mener sidene gjerne kunne «ropt» enda mer, for eksempel fortalt kommende studenter hva de vil få ut av det å
studere. (www.nhh.no)– Her har man gjort klarevalg. Hovedsida inneholder
fire ting du kan klikke på, og
det er bra, sier Danielsen.
Du føres rett inn på den tråden du ønsker å følge – fraet generelt nivå kan du grave deg nedover til mer detaljert informasjon. I utgangspunktet er det ingenting som forvirrer, verken av ordeller visuelle virkemidler. Klarheten ødelegges dessverre når man scroller seg nedover på sida. Her er det ganske rotete satt opp linker og et bilde som forkludrer renheten, mener panelet. (www.statkunst.no)

Side 9 — Svart Cyan Magenta Gul

FOTO: TORE OKSHOLENBILDEBEHANDLING: KIRSTEN TRAASDAHL

10Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

11

innblikk

På gjenblåste
stier
Dragvoll i romjula – sjølv kjøttmeisene held kjeft når gradestokken kryp ned
mot tjue minus. Her er så kaldt at det går ikkje an å bli forkjølt ein gong.
Filosofane på Dragvoll har ikkje eingong eit elfenbeinstårn å gøyma seg i.
I staden sit dei og myser ut påsnaublåste, svarte grantrær. Om ein
myser ekstra hardt, kan det vera at det
kjem litt grønt i det svarte. Men
Dragvoll i romjula er ei svart-kvit
erfaring. Fargane må ein legga til
sjølv. Det vert noko halvvegs over det.

Innhylla i tekstil til langt utfor
panna hastar ein og annan forbi
bortetter Stripa på Dragvoll. Ingen
naken hud er å sjå. Luer, skjerf og hetter dekker det meste. Ingen vender
blikket opp mot lyset og det er synd,
for oppå glastaket flyt ein frosen
ismosaikk, den set ei aning gulfarge til
det gråkvite lyset.

Filosof i ei snaugrend – er det rart
at Petter Aaslestad alltid verkar så
sorgtung? Humanisten Aaslestad veit
jo godt at han aldri vil få kontor her
nede kor folk bur.
Humanistane skal retteleg sitja høgt
oppi tårnet sitt og kikka velvillig ned
på oss vanlege. Det må vera folk dernede under tårnet, mykje folk, som
lurer på kva dei tenkjer der dei sit –filosofane, romanistane, historikarane,
alle dei andre.
Det er ikkje noko artig å sitja
opphøgd når ein sit i ein åker.

I eit vindauge utafor sokkelen på
bygget strøymer det ut gult lys iblanda
litt raudt. Det kjennest varmt, her ute.
Eg lurer på korleis livet hadde voreom eg missa evna til å sjå fargane, detville vore som ei evig natt for då servi bare svart og kvitt. Kan ein tenkja
seg varme utan farge?

Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

Ein eldre mann krummer ryggen
medan han trykker på knottar og
aukar farten på tredemølla. Vi er istyrkerommet på idrettsbygget.
Metalliske, harde ’klang’ romler langs

veggane når vektene vert slepte nedpå stativa. Her er ein allereie i gongmed å driva ut dei små feittdjevlane.
Julebilringar, juleappelsinlår,juleribbevommar – no skal dei vekk.
Men den gamle mannen spring enno
fortare. Han er mager som ein strek.
Kva er det han spring i frå?
På Dragvoll slår dei av varmen på
kontora og lesesalane når kontortida
er over eller det ikkje er vanlegearbeidsdagar. Kulde har ingen farge.
På lesesalane svinger leselampane seg
i ein grotesk dans. Dei blunkar blygt
ut mot det store kvite.
Kvitt rommar alle fargane.

TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no12

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

Jakten på ordene
En filosof som oppleverat evnen til å tenke
forsvinner: Ingebjørg
Seip skrev doktorgradsavhandling om språk ogspråkets grenser. Så
mistet hun selv språket.
For tre år siden intervjuet jeg Ingebjørg
Seip. Hun hadde nettopp forsvart avhandlingen sin. Den het «I skriftens vold»og
tok utgangspunkt i arbeidene til Jaques
Derrida og Theodor W Adorno. Portrettet
fikk tittelen «Begjæret etter språket.»
Ikke så lenge etter at intervjuet sto
på trykk, skjedde det noe fatalt i Ingebjørg
Seips liv. Uhellet inntraff i Sentralbadet.
– Jeg svømte på rygg mens jeg kikket
på noen mannfolk som forberedte seg tilå spille vannpolo. De så helt rare ut, med
kjempelange snorkler, noen snåle bukser
dratt utenpå de vanlige badebuksene,
svømmeføtter og tilbehør. Så svømte jeg
rett inn i bassengkanten. Jeg tenkte medén gang: Nå dør jeg.
Hun døde ikke. Men hun ble svært
dårlig. Ingebjørg fikk karret seg hjem,
syntes i første omgang at det gikk ikke såverst. Men neste morgen, da hun skulle gå
ned trappa til frokost, ség hun sammen.
Mann og barn kom løpende.
– Det ble allmennpraktiserende lege,
deretter sykehuslege. Til slutt fikk jeg
kommet meg til røntgenundersøkelse, og
da ble jeg lagt inn umiddelbart.
Hun hadde fått en nakkeslengskade.
Lillehjernen fikk seg en skikkelig kakk
da hun traff kanten, hodet ble trykt sammen i sammenstøtet. Det førte til atmange av de automatiserte funksjonene
som denne delen av hjernen tar seg av,
ikke fungerte som de skulle.
– Nevrologen på sykehuset ba meg omå gå over gulvet. «Kan du ikke gå annerledes?»spurte han. Men det kunne jeg
ikke, forteller Seip.
Dermed måtte de bevisste tankene
overta deler av styringen over funksjoner
som det ubevisste vanligvis tar seg av.

Det førte til at det ble vanskelig å kommunisere.
– Jeg følte at jeg var blitt helt dum. Jeg
kunne simpelthen ikke tenke ordentlig.
Språket datt delvis ut. Jeg kunne sitte i
telefonsamtale med en venninne; etter
noen minutter måtte jeg avslutte, det blebare babbel.

Vardøger. «Jeg ønsket å finne etspråk.»
Slik åpner Seips avhandling. Teksten
hennes fortsetter: «Ønsket om å finne et
nytt språk, et som er ens «eget», er bunnløst naivt. Vi er alle henvist til å uttrykke oss i et språk som vi ikke kan beherske, vi er henvist til denne fremmedheten
for å kunne uttrykke det egne.»
Med erkjennelsen følger melankolien:«Min egen tekst framtrer for meg som etsvik, en kollaborasjon, som en objektivert
selvutslettelse. Jeg skriver for å finne etannet språk, og jeg mister språket mittmens jeg skriver.»Dette skrev du noen måneder før ulykken. Jeg får frysninger når jeg leser setningene i dag. Det er
ikke så lite av et vardøger i disse setningene – har du selv lest
teksten opp igjen etterpå?
– Jeg har ikke det,
jeg burde kanskje gjøre det.
Ved siden av hva du selv har gjort, er
du datter av historikerne Anne Lise og
Jens Arup Seip, og har en krevende intellektuell arv å dra på: Føler du at ditt fallvar ekstra stort?
– Fallet ut av ens egen «virkelighet»er
vel like stort for alle. Men i hvert fall føler
jeg at det var veldig mye meg selv som
ble rammet. Likevel, når det kom til stykket, spilte det egentlig svært liten rolleom jeg kunne komme tilbake til jobben
jeg hadde. Det som betydde noe, var venninnene mine og at jeg kunne være mor
for barna mine. Den kvelden jeg klarte åligge på sofaen og spille vriåtter med sønnen min – da tenkte jeg at ’greier jeg dette, så skal det gå.’Det var da den nyslåtte filosofen tok
til alvorlig overveielse om hun skulleomskolere seg. For eksempel til å bli gartner.
– Jeg hadde jobbet i parkvesenet da jeg
var yngre og visste at jeg likte godt å væreute og holde på med praktiske ting, gjøremål som ikke krevde så mye tenkning.
Men det ble ikke nødvendig, for ikke sålenge etter begynte ting å endre seg til
det bedre.
Ingebjørg kom i kontakt med feldenkrais-metoden.

Hjernen gjennom kroppen. – For
meg representerte feldenkrais en alternativ inngangsport til hjernen min. Når
hun som behandlet meg, vred litt på en
fot så kunne jeg kjenne at noe skjedde
oppi hjernen. Det blir en kroppslig måteå tenke på. En bevegelse fra kroppen til
hjernen i stedet for fra hjernen til kroppen. Slik blir det mulig å øve opp igjen
det som er gått i stykker. Samtidig har
jeg lært noe nytt om kroppen, om å kjenne etter, åpne opp. Og at vi har en ukuelig evne til å forandre oss, bygge opp
igjen det som er skadet. At det aldri er
for sent og at vi aldri
er for gamle til åfinne nye muligheter
i oss selv.
Da jeg intervjuet
Seip for tre år siden,var det en selvsikker
kvinne med et meget
presist forhold tilegne ord, som møtte meg. Heldigvis brukte jeg båndopptaker den gangen – jeg lyttet på lange setninger, spolte tilbake toog tre ganger før jeg skrev dem ut, ord forord.
Det er en mer nølende Seip som møtermeg i dag. Hun avbryter seg selv, tenker,
begynner setninger på nytt. Så ler hun
oftere under dette intervjuet.
– Jeg har lært mye om hvordan det erå være menneske, fordi jeg vet hvordan
det er når ting ikke fungerer.
Hva mener du med å tenke?
– Det er nok mer en kroppslig ting enn
jeg før hadde forestilt meg. Jeg har erfart
at kroppen og tankene henger sammen
på en måte jeg før ikke la merke til. Men
det betyr også at hvordan vi tenker, er
viktig for hvordan vi erfarer kroppen, og«Vi har en
ukuelig evne til å
forandre oss.»hvilke muligheter vi åpner for.
I dag er Ingebjørg Seip lærer og foreleser ved ex.phil-senteret på Dragvoll.
Hun kjenner seg forholdsvis godt restituert. Det er viktig å ta hyppige pauser, unngå å presse seg mentalt. Jo lengre hunpresser seg, desto lengre pause må hun ta
etterpå.
– Jeg opplever at feldenkrais handler
mye om nettopp dette. Man skal ikke presse seg selv på områder hvor kroppen gjør
motstand – men heller spille på lag med
den. I dag føler jeg at ting fungerer tilnærmet normalt, men jeg må gjøre ting påHar overtatt verdens
største helseundersøkelse
Ved årsskiftet ble HUNT
forskningssenter(Helseundersøkelsen i
Nord-Trøndelag ) i Verdal
tilknyttet Det medisinske
fakultet.
NTNU har besluttet å bevilge midler forå dra i gang en tredje helseundersøkelse
i fylket. Dette bekjentgjorde dekanus
Gunnar Bovim den 17. januar, under enmarkering av overtakelsen. HUNT lå tidligere under Folkehelsa.

Følger et helt fylke. HUNT er en av
verdens største helseundersøkelser og
omfatter alle innbyggere over 13 år i fylket. Det har hittil vært gjennomført toundersøkelser i regi av HUNT, den sistei 1996 – 1997. Mulighetene for en tredje
undersøkelse blir nå vurdert.
– HUNT driver i dag en omfattende
forskning, sa daglig leder for HUNT, førsteamanuensis Jostein Holmen, da organisasjonsendringen ble markert på StikSide 12 — Svart Cyan Magenta Gul

lestad Kultursenter. Holmen hadde enlang skryteliste å vise til – blant annet
rundt 80 vitenskapelige artikler, samt sju
doktorgrader og for øyeblikket 25 stipendiater.
– Muligheten for gjentakelse er nøkkelsen til suksessen med HUNT, sa dekanus Gunnar Bovim, som karakteriserte
HUNT som Norges største helsedugnad.
– Dette gjør HUNT helt unik i verdensmålestokk: Vi kan følge de samme personene fra tiår til tiår. Nordtrønderne blir
boende i hjemfylket sitt, det er nesten bare
Tore Tønne som har flyttet herfra.
Bovim ga uttrykk for fortrøstning i at
NTNUs overtakelse av HUNT vil sikre
høy utnytting av det enorme datamaterialet som er samlet inn gjennom årenes
løp. – Jeg erkjenner pent og hjertelig at
denne overtakelsen representerer en
attraksjon i den vitenskapelige rekrutteringen til vårt fakultet, sa DMF-dekanusen videre. Bovim minnet om at Kollegiet ved NTNU har besluttet å bevilge strategiske midler til ansettelse av en koordinator for HUNT 3.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

Fakultetsdirektør Ann Elisabeth Aune ved DMF og direktør Yngve Haugstvedt ved Statens helseundersøkelser underskriver den offisielle avtalen som gir NTNU rettighetene til HUNTs datamateriale.
FOTO: TORE OKSHOLEN

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

13

innblikk– Jeg har lært mye om hvordan
det er å være menneske, fordi
jeg vet hvordan det er når tingikke fungerer, sier Ingebjørg Seip.
I dag er hun tilbake på jobb.
FOTO: TORE OKSHOLEN

De små bevegelser
Jeg ligger på en benk. Det er svært stille. Alt som høres, er et fjern sus fra bygata utenfor. Rommet er sparsomt innredet– et bord, en stol, en krakk. Det eneste
lyset som er, kommer skrått inn fra vinduet. «Kjenn hvilke deler av kroppen som
ligger an mot underlaget,» sier Stina Njåstad.
Det handler om de små bevegelsene.
Hun drar litt her, dytter forsiktig der.
Etter hvert kjenner jeg noe pussig: En
bitteliten forandring i stillingen, ørsmå
vektforskyvninger i kroppen, utgjør forskjellen mellom en svært behagelig tilstand til noe jeg opplever som mildt ubehagelig.
Det er noe annet også: Når hun drari en fot, får jeg en helt tydelig opplevelse
av at skjelettet henger sammen. I mittindre ser jeg for meg overgangene mellom
leggbein og lårbein, mellom lårbein og
bekken. Ryggsøylen oppleves som en giktbrudden klapperslange, det knirker lydløst når den rører seg. Følelsen er god.

min egen måte, i mitt eget tempo. Her er
man avhengig av velvillighet fra arbeidsgiveren. Det har jeg hatt i fullt monn.
Ingebjørg mener selv at hennes historie bærer med seg et viktig budskap:
Det er mulig å komme tilbake. Alvorlige
skader på kroppen kan leges, problemene
som følger med, kan overvinnes.
– Men for å greie å begynne på det
arbeidet det er å bli frisk, er det også viktig å akseptere de rammene som er, og
ikke tenke at det er en tragedie om jeg
ikke blir helt som før. Erfare at «slik kan
jeg også leve et meningsfylt og godt liv.

Kan jeg spille vriåtter, er det greit»Da har
vi et fundament å bygge oss opp fra, en
trygghet som gjør at angsten for ikke å bli
frisk ikke lammer oss helt. Alle liv kanvære meningsfulle. Det å kunne sitte og
skrive filosofi igjen, er en ekstra gave som
gir meg en intens glede. Det er ikke det
eneste som kunne gjøre livet mittmeningsfullt igjen.

Etterpå sidestepper jeg når jeg blir
bedt om å gå over gulvet. Det kjennes
som å gå på siden av seg selv. Slik kan det
godt være, sier feldenkrais-terapeut Stina Njåstad. Eller feldenkrais-pedagog,
for det er det hun helst vil hete.
– Jeg ser mer på meg selv som enlærer. Det er den jeg jobber med – kunden,eller eleven – som sitter på svarene, ikke
jeg, sier Njåstad. Hun understreker at
man må ikke ha en fysisk skade for å hanytte av metoden. Om man ønsker øktvelvære, å bli bedre kjent med kroppen
sin, er det grunn god nok.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

TORE OKSHOLEN

Feldenkrais
Moshe Feldenkrais var en russisk
ingeniør, fysiker og atomforsker som
utviklet sin egen metode for å lege
seg selv etter en alvorlig kneskade.
Skaden var såpass alvorlig at den
kunne ha gitt ham permanent plass ien rullestol. Han mente at kroppen
kan påvirke mentale prosesser
gjennom bevegelse. Et vesentlig
poeng for russeren var at stor viljestyrke er mer til skade enn gagn. I
boka hans «Bevisthed gennem bevægelse» (dansk oversettelse) skriver
han at «viljestyrken [kan] være tilbøjelig til at dække over en manglendeevne til at udføre handlingen rigtigt.» Poenget er å øve opp den
kroppslige fornemmelsen. «En finereog forbedret kontrol af bevægelsen
er kun mulig gennem øget følsomhed, gennem en større evne til atmærke forskellene.»
Har man en vond skulder, en nakke
som har låst seg, et kne som ikke
fungerer, og kommer til StinaNjåstad, vil hun sannsynligvis rette
fokus mot andre deler av kroppenenn den man har problemer med.
Det handler om helheten, om hvordan man fører kroppen, om å bli
bevisst på hva man gjør og at det er
mulig å gjøre ting annerledes.
Eksempel: Når du står og venter påbussen, finner kroppen din fort enforetrukket stilling, hvor du føler at
du kan stå i noenlunde likevekt. Da
kan du prøve å forskyve balansen lite
grann, og kjenne etter hva som skjer.
Fortsett med det, eksperimenter med
nye stillinger, kjenn hele tida ettermentalt. Vend så tilbake til utgangsposisjonen. Kjennes det likedan ut?

tore.oksholen@adm.ntnu.no1200 på KursdageneÅrets Kursdager samlet
1200 fagfolk på
Gløshaugen den andre
uka i januar.

Sikkerhet, framkommelighet og miljø
er de viktige stikkordene i planen, og Gustavsen bekreftet at man opprettholder
nullvisjonen – det vil si ingen trafikkdrepte i løpet av ett år. I løpet av planperioden er målet 80 færre drepte enn i dag,selv om antall kilometer vil øke. For 2000
er fasiten 340 drepte i trafikken, som er
meget lavt sammenlignet med andre land.

Det er Norske Sivilingeniørers Forening(NIF) og NTNU som står bak KursdaFor realfaglærere. Nytt på Kursgene. Årets dager var de 43. i rekken. Til
dagene i år var et spesialkurs for lærere
sammen ble 16 kurs gjennomført. Sami realfag i den videreferdselskonferansengåendeskolen.
trakk alene 120 delta– Du snakker mot
Kurset«Materialgere. Her gir vi noen
teknologi: Hvor komsmakebiter på ny
veggen uansett hvor dumer materialene fra
kunnskap som ble tilsnakker
idette
landetog hvor går de hen?»budt deltagerne påher, sa den frustrerte
var så vellykket atårets Kursdager.
tilbudet ganske sikbedriftsetablereren
Bedre fremkomkert er kommet for å
Helge Rosvold imelighet. Nasjonalbli.
transportplan som
Initiativet til kurEnergos AS.
ble fremlagt i høst,
set kom fra NIFs
skisserer samferdrealistgruppe, og det
selspolitikken for de neste ti år. – Vårtvar gratis – sponset fullt ut av arrangøoverordnede mål med planen er å flytte
ren. NIF ønsker at lærere i den videregåfolk og gods fra A til B på den beste og
ende skolen skal ha et kurstilbud for fagmest effektive måte, samtidig som vi tar
lig fordypning i NIF-regi. Fag og lærede nødvendige miljømessige hensyn, sa
planer er under stadig endring, og dersamferdselsminister
Terje
Moe
med blir det et kontinuerlig behov for fagGustavsen.
lig oppdatering. For å kunne gjøre inn-

Side 13 — Svart Cyan Magenta Gul

gjennomsnittlig vindhastighet på 8.7
meter per sekund, mens den på
Lillehammer ligger på 1.8 m/s.
Lillehammer er ubrukelig i denne
sammenheng, mens Trøndelagskysten
Teknologien styrer. Mer informa- tilhører de beste områder i Europa nårsjonsteknologi i bil og vegsystemer vil
det gjelder vindkraft. Statkraft har nå
gjøre oss til mindrefått konsesjon på tre
aktive sjåfører. fortalvindmølleparker på
Jeg har veddet med
te kontorsjef Ivar
Smøla, som fullt
Christiansenhosutbygd vil gi en proordføreren i Tana om at
Vegdirektoratet.
–
duksjonpå
150
den jevne borger i hans
Men vi må ikke fjerne
megawatt.
for mye av bilførerens
Innen 2010 skal
kommune vil få bredansvar. Vi må ikke gå
3TWh komme frabåndsnett før den jevne
for fort frem, sa han.
vindkraft i henhold til
Samtidig ga han flere
Stortingsmelding 29,
borger i Trondheim.
eksempler på hvorenergimeldingen. DetPolitisk rådgiver Toredan vår hverdag som
te betyr en investering
Sandvik, Næringstrafikanter kan endrepå åtte til ti milliarseg om vi tar i brukder kroner frem til
departementet.
de muligheter infor2010.Vindkraft kan
masjonsteknologien
overta etter vannkraft
gir. Det kan bli slik at det er bilen som
som norsk spesialøvelse.
sørger for at fartsgrensene overholdes.
– Industri med basis i vindkraft kan
For eksempel ved at bilen ikke kan gå
gi 1000 arbeidsplasser i Norge, sier Torolf
fortere enn 60 km/t når den registrerer
Pettersen, direktør i Trondheimsbedrifat den befinner seg i 60-sone.
ten ScanWind.
holdet i realfagene aktuelt og interessantog dermed bidra til rekrutteringen til disse fagene, er det viktig å være faglig oppdatert.

I vinden. Vindkraft som potensiellenergikilde er sterkt geografisk betinget. Nordøyan i Nord-Trøndelag har en

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

14

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

innblikk

Indianere for et semester
Fjerdeklassingene
på Gløshaugen skal
bli eksperter iteam. Da er det
kanskje smart å
begynne med littlek?
Gruppeleder og førsteamanuensis Bjørn Sortland hviler armene
bak ryggen og ser at 18 ivrige
studenter har kastet seg overarbeidsoppgavene. Det er første
dag med det nye obligatoriske
emnet «Eksperter i Team», somalle studentene i fjerdeklasse på
sivilingeniørstudiene skal ha. I
dette kurset er hele fjerde årskull blandet og delt inn i 34 forskjellige grupper. I tråd med
moderne retorikk kalles gruppene for «landsbyer», mens gruppelederne skal være «landsbyhøvdinger». Kurset varer til
april.

Fysisk konsept. – Denne
gruppa skal illustrere et konsept for marin mineralutvinning fra store havdyp, forklarer
høvding Sortland om sin stamme. Over store områder på dyphavslettene finnes det nemlig
mineralforekomster med høy
konsentrasjon av metaller som
mangan, jern, nikkel, kobolt og
kobber. Manganknoller kalles
dette. Til nå har ikke disse blitt
kommersielt utnyttet. Hvordan
skal man eventuelt gjøre det? erdagens utfordring til studentene. Hvordan samle inn, hente
opp og utvinne disse ressursene? Og hva er de havrettsligeog økonomiske aspektene knyttet til dette?
Den teoretiske utfordringen
er gitt, og nå er det fantasien
som skal råde. De fleste av studentene starter med et hvittark med fargetusjer. Etter hvert
kommer det fram ymse gjenstander som gjør at det kan
bygges i høyden. Noen av studentene har funnet et sykkelsete som liksom skal forestillestyrets hovedsete. Andre bruker sikkerhetsnål som eksempel på – ja, nettopp – sikkerhet.
En gruppe blir ferdig etter fem
minutter, mens en annen stadig
vekk finner nye elementer somde plusser på.

Plattform av isopor. Maskinstudenten Kjetil Sevenius
har virkelig fått blod på tann.
Han har funnet en isoporbit,
som på en kreativ dag som
denne ligner på en plattform.
Han monterer og teiper fast.
Deretter snur han den opp-ned,
og resultatet blir plutselig en
meterhøy plattform. En lavmælt jubel sprer seg på gruppa.
Dette er mer gøy enn lego.
– Jeg har egentlig gledet meg
til dette emnet. Det er jo slik vi
kommer til å jobbe i næringslivet, sier Kjetil.
Høvding Bjørn Sortland valgte bevisst å legge gjennomføringen av første kursdag og ilddåpen til Idélaboratoriet tilNæringslivets idéfond, Oasen. Et
rom med lego og modelleire. Et
rom hvor det er lov å leke. Senere
vil det bli «seriøs» jobbing og etprosjektarbeid som skal munne
ut i en rapport. Temaer som
andre landsbyer har jobbet med,

Maskinstudentene Kjetil Sevenius og Gøran Johannessen bygger i høyden, for å bli eksperter i bredden.

er blant annet « Hvordan få 10
prosent mer olje fra Gullfaksfeltet?» og «Bedre pasientjournaler
i Helsetjenesten». Problemområdene i kurset er foreslått frabåde næringslivet, offentlig forvaltning og organisasjoner som
Bellona.

Varemerke? – På sikt tror
jeg nettopp dette kan bli etvaremerke for NTNU, noe som
kan vise universitetet utad, sier
Christian Thaulow, som er lederi Eksperter i Team-utvalget ved
NTNU. Han forklarer at det
som ledd i arbeidet med dennye, fem-årige studieplanen ble

foretatt en omfattende undersøkelse i næringslivet om framtidige behov. Der kom det klart
fram at det å kunne samarbeide
effektivt i team, er en viktig
suksessfaktor. Dette burde integreres i utdanningen, mentenæringslivet. I den nye studieplanen for sivilingeniørstudiet

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

er dette gjort. Hver onsdag ihele dette semesteret skal vordende sivilingeniørene væreindianere.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.noRom for nye tanker
Her må du pentta av deg skoene,
men kanskje dusynes at det er
okay?
Indianerlandsbyen som er omtalt i artikkelen over, valgte ålegge sin åpning av Eksperter i
team-prosjektet til NTNUs idelaboratorium – Oasen. Det var
nok ikke helt tilfeldig. Detterommet i Perleporten på Gløshaugen er nemlig øremerket kreativitet og lek. Her må du pent ta
av deg på føttene (du kan lånesokker hvis du vil), og her er det
flust med muligheter til å oppøve
kreativitetsmuskelen. Enten på
alle fire med legobygging, ellerpå begge to med en malerkost
foran et gryende kunstverk.

Lek og omvei. – Kreativitet
er å kombinere tidligere erfaringer og tanker på nye måter, sier Jon Lippe. Han er prosessleder i Næringslivets idéfond som disponerer rommet.
Lippe har klokkertro på brukav lek og andre utradisjonelle

Side 14 — Svart Cyan Magenta Gulvirkemidler for å bryte gamle
tankebaner og få frem nyeideer. Ved hjelp av assosiasjoner
og metaforer, fortellinger og
eventyr, tegning og maling
utvikles nye tanker og følelser.
– Felles for disse teknikkene
er at de hjelper oss til å trekke
fram tidligere erfaringer, opplevelser og tanker som kan stamme fra andre oppgaver enn denvi skal løse, sier Lippe.

Etterspørsel. – Grunnen til
at vi opprettet Oasen, er at kreativitet for tiden blir etterspurti både næringsliv og forskning.
Vi tror at det er mulig å stimulere kreativitet også på jobben,
sier Lippe. Prosesslederen belyser problemet med å fortelle om«vanlige» møter hvor ideersvært ofte blir forkastet for tidlig. Man bør tillate seg å leke
med og teste nye forslag skikkelig – i en trygg atmosfære – før
tommelen eventuelt vendes
ned.
Hvordan har responsen harvært blant de som har deltatt i
Oasen?
– Bra! Gruppene sier at dehar blitt sveiset bedre sammen,
har fått nye ideer, og de har hattdet morsomt. «Dette var anner-

ledes og bra!» sier mange.
Foruten Eksperter i team,har også en rekke prosjektgrupper innen ulike fagområder
brukt Oasen. Alle ansatte og stu-

denter ved NTNU kan benytte
rommet.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Universitetsavisas julekryssord
Riktig svar på limericken var følgende:

Her står det fiks ferdig og murt*)
og mange ble temmelig snurt
da de ikke fikk plass
men nå stinker det gass**)
så kanskje det var like lurt*) ’purt’ godtas, siden ordet begynte med en blind bokstav.
**) ’dass’ godtas, av samme grunn.
Disse fem ble trukket ut som vinnere av kaffekrus med Flaxlodd oppi:
Joralf Aurstad, Sintef Bygg og miljøteknikk
Stein Johannessen, Samferdselsteknikk
Tore Prestvik, Geologi og bergteknikkMårten Vikan, Gunnerusbiblioteket
Marit Wessel, Elektro
Universitetsavisa gratulerer!

15

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

debattSi din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes via e-post:
medieseksjonen@adm.ntnu.no. Innsendte manus kan bli forkortet.
Fortsett gjerne diskusjonene på nettet: ntnu.fritt-forum (tilgjengelig fra «Innsida»).

Tverrfaglighetens organisering
NTNU må organiseres
klarere hvis satsingenpå tverrfaglighet skalgi ønsket utbytte,mener Tore Syversen.

Tverrfaglighet har på ny fåttoppmerksomhet ved NTNU –både gjennom ledelsens prioriteringer og i Universitetsavisas
spalter. Det er et viktig spørsmål
fordi samfunnets behov ofte ikke
er organisert etter de sammedelelinjer som våre fakulteter.
En godt organisert og drevet
tverrfaglig virksomhet er viktig
for å møte de utfordringer vi får– og det vil bidra til øke universitetenes legitimitet i kampenom vår del av den offentlige økonomi. Spørsmålet om tverrfaglig
virksomhet er ikke «om», men«hvordan».
I en tid hvor NTNU’s administrative struktur har vært revidert, og den faglige organisering
vil komme opp for revisjon, er
det naturlig og riktig å spørreom vår institusjon er eller blirorganisert på en måte som ivaretar tverrfaglighetens behov. Et
sentralt element i den faglige
revisjon synes å bli en reduksjon
av antall fakulteter. For tverrfaglighet mellom fagmiljøer som
gjennom denne prosessen flyttes
fra ulike fakulteter til felles
fakultet, kan dette være positivt.
Men for tverrfaglighet som skalrealiseres gjennom samarbeid
mellom fremtidens «makrofakulteter», kan situasjonen bli
enda tyngre enn i dag.
Fordi vi mangler en organisering av den horisontale dimensjon, vil de vanskelige utfordringer komme når universitetet setter seg mål om å etablerelangvarige tverrfaglige virksomheter. Da nytter det ikke med
prosjekter knyttet til ildsjeler
som kanskje går lei og helt sikkert pensjonerer seg. Institusjonen må finne en struktur med
klare vertikale linjer med fakulteter og institutter, men hvordeler av virksomheten er knyttet
sammen i horisontale nettverk.
Den nåværende ledelsens løsning på dette har vært å legge
ned sentra under Kollegiet og
forankre oppgavene i ett eller
flere fakulteter – eller man kan
gjøre et organisatorisk eksperiment som med nevrovitenskapene.
Som kjent har grupper fra
SVT- og KB-fakultetene flyttet
til Medisinsk teknisk forskningssenter. I samme etasje
finner vi også deler av nevromiljøet til Det medisinske fakultet.
Håpet er at de tre faggruppene
gjennom geografisk samlokalisering med organisatorisk basis
i hvert sitt fakultet skal realisere et studieprogram i nevrovitenskap og bli et vitenskapelig

tyngdepunkt for nevrovitenskapene både lokalt og nasjonalt.
Det er ingen enkel oppgave uten
en felles organisasjon. Og bedre
blir det ikke når SVT- og KBfakultetene kun halvhjertet går
med på å avgi personale og DMF
synes at det er kjekt å få faggrupper utenom eget budsjett,men at plassituasjonen i MTFS
oppleves vanskelig.
Så når ingen av fakultetene
får et koordinerende ansvar og
universitetsledelsen ikke vil ha
frittstående sentra – så blir dette en tverrfaglig satsning (og en
byggesak) uten en klar organisasjon. Faglig anarki kan vi nok
leve med, men det skal ikke mye
beslutningsvegring til i byggesaker før det både tar ekstra tid
og koster ekstra penger å få det
til. Så ved den hyggelige åpningen forleden var det nok ikke helt
innflyttingsklart, og i kjelleren
hadde man knapt nok fått ryddet
og klargjort arealene for ombygging. Men dette er heldigvis mennesker som virkelig ønsker å få
til noe gjennom et bredt anlagt

samarbeid, og da finner man seg
i prakk som man ved en hensiktsmessig organisering kunnevært spart for.
Spørsmålet er hva som skjer
når den første entusiasme har
fordampet i friksjonsvarmen fra
fakultetenes sannsynlige sammenstøt. Blir «partene» hentet
hjem til sine respektive fakulteter – og MTFS må bygges om foren million eller to igjen ? Eller tar
universitetets ledelse utfordringen med å forebygge at ungeog talentfulle forskere skal brenne av sin tid gjennom tiltak som
har en uklar eller manglendeorganisatorisk plattform?
Mitt håp er at debatten om
en fremtidig reduksjon av antall
fakulteter ved NTNU kan bli
rimelig kort – for den er mindreviktig enn mange vil ha det til.
Det sentrale er hvordan vi best
innretter oss for å styrke troverdighet og prioritet i det «marked»
vi skal betjene – det norske storsamfunnet. Ett element i det forholdet er tverrfaglighetens orga-

nisering og innretning. For tverrfaglig virksomhet er et sentralt
spørsmål hvordan vi motivererog utnytter den brede kompetanse som ligger godt utviklet imange av universitetets basalmiljøer på en måte som tjenerbåde fagmiljøene og «markedet».
Da holder det ikke med høyprofilerte programmer eller raske
geografiske forflytninger uten at
man har etablert ryddige ordninger for økonomi, personalpolitikk og undervisning. Hvis tanker har vært tenkt i den sentrale ledelse om hvordan dette skalivaretas i et reorganisert universitet – så hadde det værtspennende å få de tankene frem
til allmenn debatt. Saken er for
viktig til at den kan overlates til
dekanene!

Professor Tore Syversen,
Institutt for kliniske nevrofag,
DMF

Systemfeil i lønnsoppgjørene ved NTNU
Tore Undeland går
inn for at taperne ilønnsoppgjøret samler seg i foreningen
TUSSELADDene.
Nå har NTNU-administrasjonen
og fagforeningene klart det igjen,
skapt et resultat av lønnsoppgjøret, som ikke er til å leve med.
I fjor fikk noen litt tillegg i et
magert oppgjør med tunge,
gjennomarbeidede og gjennombegrunnede argumenter. I årets

fete oppgjør er det mange somfår mye fordi de ikke har fått før,
som eneste begrunnelse. Og noen
av dem som fikk noe i fjor, fårikke fordi de fikk i fjor. Er dette
strategien til toppledelsen ved
NTNU? Eller er det oberstene iadministrasjonen som gjennomfører sin private lønnsutjevningsaksjon?
Skal vi ha individuelle lønnsoppgjør, må kriteriene være klareog aksepterte. Selvsagt må kriteriene bygge på en strategi om
hva vi vil med universitetet vårt.
Og meddelt de vitenskapelige

ansatte for eksempel i medarbeidersamtaler hvor mål settes
for de enkelte. Tilfeldige tilleggslønner basert på en mangelfull oversikt over hva de forskjellige vitenskapelige ansatteyter og hvilken verdi de har for
universitetet, gir bare negative
følger. Da ville det vært bedre å
erkjenne at her praktiseres likelønn for ulikt arbeid og gi alle
det samme lønnstillegget.
La oss også få en åpen diskusjon om hvilke fagfelt det er
store vansker med å rekrutteretil, og som derved får gjenntatte
store lønnstillegg.

Om du mener at lønnsoppgjøret betyr at du må revidere
din innsats for universitetet, kan
du melde deg ut av fagforeningene og være med å starte en ny
fagforening: Tapere Under Systemet Som Erindrer Lav
Arbeidsinnsats Demonstrert
Daglig Etter Nedadgående
Entreer, forkortet TUSSELADDene ved å sende en e-post til:

Tore.Undeland@
elkraft.ntnu.no

Einar J. Aas er professor ved
Institutt for fysikalsk
elektronikk

Eksperter i team – nå er det i gang!

i det akademiske
glasshuset

Tanken om tverrfaglighet er ikke
av ny dato,
skriver
EINAR J. AAS.

For en uke siden ble
sivilingeniørstudiets
formelle satsing på
tverrfaglig læring og
samarbeid i grupper
omsider en realitet.
Jeg sier «omsider»fordi denne ideen
dukket opp i Virksomhetskomiteen forsivilingeniørstudiets
anbefaling allerede i
1993. Det var særlig
næringslivet
sometterlyste mer samarbeid og problemløsning i grupper, slik
det vanligvis foregår i«livet» der ute. Etter
et syv år langt svang-

Side 15 — Svart Cyan Magenta Gulerskap er det mange som har forventninger til denne babyen. I NTNU-perspektiv er det interessant at tanken om
mer tverrfaglighet er gammel, fra den preNTNUske epoke; kontrært til hva mange
stortingsrepresentanter syntes å tro da
NTNU ble lansert.
Barnet er døpt «Eksperter i team», og
er organisert i et antall landsbyer. Emneter obligatorisk for alle siv.ing.studenter ideres 8. semester. Det er kanskje mange
som vil ha en del av æren for denne skapningen, hvis den viser seg å bli et vellykket barn. Men jeg vil først og fremst gratulere professor Christian Thaulow, som
for flere år siden påtok seg oppgaven med
å gå den lange veien fra konsept til realisering. I sin periode i GUS – Gradsutvalget for sivilingeniørstudiet ved NTNU,
var Christian den førende kraft i disku-

sjonen om hvordan Virksomhetskomiteens anbefaling om et «tverrfaglig prosjektarbeid» best kunne etableres. Den
bærende idé er at hver student med sin
opparbeidete kompetanse fra studiet er
en «ekspert» som skal samarbeide med
andre eksperter om å formulere en problemstilling mer konkret, og løse en oppgave i denne sammenhengen. Andre viktige pillarer er samarbeidslæring, rapportskriving, og muntlig presentasjon. Det
blir sikkert også trening i forhandlingsteknikk – eieren av en hammer ser som
kjent på ethvert problem som en spiker –noe en skrue ikke setter pris på.
Det er all grunn til å beundre og takke de mange entusiastiske «landsbyhøvdinger» som har sagt seg villige til å gjøre sin del av jobben, som faglige veiledereog prosess-pådrivere. «Faget skal bevisst-

gjøre studentene m.h.t. deres fremtidige
roller som medspillere i grupper som skal
løse tverrfaglige oppgaver», heter det i
omtalen på EiT sin hjemmeside, der dufinner debut-temaene for teamene. Det erogså et mål å invitere organisasjoner utenfor NTNU (industri, organisasjoner av
ulik karakter, forskningsprosjekter, offentlig forvaltning etc) til å komme med sine
problemstillinger til EiT. Flere landsbyer
har fått studenter fra HF- og SVT-fakultetene også; dette er en læringsform som
opplagt fenger blant de fleste NTNU-studentene.
Jeg vil gjerne ønske alle aktører LYKKE TIL i denne satsingen. Et «Lykke til»kan sikkert trengs; det er nok av pessimister som er klare til å si «Hva sa jeg!»hvis dere ikke lykkes.

16

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

debattFlere utenlandsstudenter?
NTNU har den laveste andelen utenlandske studenter av
alle de norske universitetene,og har langt igjen før det kan
spille noen rolle i «det globale utdanningsmarkedet»,påpeker Richard Sliwka.
Rektor Emil Spjøtvoll ønsker i sin leder i
Universitetsavisa (nr. 14, 5.10.) at flere
utenlandsstudenter burde komme til Norge og til NTNU. Han mener det er greit
med mange norske studenter i utlandet,men at det er mye viktigere å trekke utenlandske studenter til Norge. Antall utenlandske studenter på norske universiteter
anser han for å være for lite og krever tiltak for å trekke internasjonale studenter
til landet. Han nevner spesielt innføring
av engelske mastergrader og økonomiske insentiver.
Det er veldig gledelig å høre at universitetsledelsen setter stor pris på utenlandske studenter og at «kulturimporten»skal utnyttes bedre. Det er videre gledelig at rektor overveier muligheter for å
gjøre Norge mer fristende for internasjonale studenter. Men er forslagene – merpenger og mer engelsk – adekvate midler
til å øke interessen for Norge?

Fig. 1
Registrerte utenlandske studenter (prosent)
ved universitet og høgskoler i OECD-land(1998).

Figur 1 viser at Sveits er det klart mest
attraktive studieland, Østerrike og Tyskland føres opp henholdsvis på tredje- og
femte-plass. Innen «top 5»-landene velger
60 prosent av studenter et ikke-engelskspråklig land, Fig. 2. Tas «top 10»-landene
til grunnlag, så er det bare 32 prosent av
utenlandske studenter som studerer i etengelskspråklig land. Hvis en ser nær-mere på studentenes favorittland Sveits,så scorer de franskspråklige universitetene høyest: Université de Génève står på
toppen med 34 prosent utenlandske studenter, tett fulgt av EPFL, Ecole Polytéchnique de Lausanne med 33prosent
utlendinger. Den tysktalende ETH, Eidgeössische Teknische Hochschule er påfemteplass (19 prosent utenlandske studenter). Franske studenter utgjør bare 12
prosent av utenlandske studenter i Sveits,slik at det høye antall av utlendinger ved
de franskspråklige sveitsiske universitetene ikke i stor grad skyldes studenterfra nabolandet Frankrike.

siteter og mer enn halvparten var fra
Europa (51 prosent). 21 prosent av utenlandske studenter kom fra Skandinavia.
Fra engelskspråklige land kom 18 prosent, nesten halvparten av disse var fra
Asia og Afrika. Fra slaviskspråklige landkom 9 prosent og fra tysktalende land 7prosent. Fransk- og spansktalende studenter var omtrent likt representert: ca.
4 prosent, Fig. 3. De fleste afrikanske studenter kommer fra Ghana og Etiopia,
mens en stor del av de asiatiske studentene kommer fra Iran og Kina.

Fig. 3
Herkomst av utenlandske studenter (prosent) i Norge (høst 1998).
Fig. 2Studentenes språkpreferanse for «top 5»landene.

Studium i Sveits er ikke gratis som i Østerrike og Tyskland. Studiegebyrene i
Sveits ligger på mellom 5000 og 40 000
kroner per år. Universitetene i Østerrike
tiltrekker særlig studenter fra nabolandene Italia og Tyskland (43 prosent), tyrkiske studenter kommer på tredjeplass. 23
prosent av de utenlandske studentene
kommer fra østeuropeiske land, flest fra
Bulgaria.
Nederst på skalaen finner en Norge
som et forholdsvis lite attraktivt land forinternasjonale studenter. Oppsiktsvekkende er det at utenlandske studenter
spiller en like marginal rolle i USA som i
Norge.

Når utenlandske studenter velger norske
universiteter som studieplass, så er Universitetet i Bergen favoritt (7.9 prosent
utenlandske studenter), fulgt av Oslo og
Tromsø (begge mer enn 7prosent) mens
NTNU ligger på bunnen (4.9 prosent).
Universitetet i Oslo tiltrekker flest studenter fra England, Frankrike, Tyskland
og USA. Av de 327 tyske studentene valgte 142 (43prosent) UiO, 46 (14 prosent)
kom til NTNU. Ved NTNU er SVT klarfavoritt blant utenlandske studenter, fulgt
av Det historisk-filosofiske fakultet, Fig.
4.

Skal NTNU spille en rolle i det «globale utdanningsmarkedet»? Målet til
europeiske universiteter var og er fortsatt ikke bare å formidle fagkunnskap,
men også dannelse og kultur. Den store
andel av studenter som velger de ikkeengelskspråklige europeiske land, er kanskje ute etter mer enn bare fagkunnskap.
For å gjøre Norge mer attraktiv for utenlandske studenter burde forholdene i
Sveits, Østerrike og Tyskland vurderes
nøyaktig mot systemet i Australia og England. Kan Norge konkurrere med Australia, England og USA når det gjelder
studenter som favoriserer et engelskspråklig land? Rekrutteringspotensialet
for norske universiteter ligger kanskje iøsteuropeiske og tysktalende land (se figur
3).
Et universitet med mange utenlandske studenter er et kvalitetskriterium.
Rektors mål om å øke antallet av utenlandsstudenter er synonymt med å økeuniversitetets renommé. Økonomiske
insentiver eller innføring av engelske mastergrader er sannsynligvis ikke tilstrekkelig for at flere internasjonale studenter velger Norge og NTNU.

12578 norske studenter studerte i1997 ved et utenlandsk universitet, mens
5317 utlendinger var registrert ved norske universiteter. Det betyr at det studerer 2,4 ganger flere norske studenter iutlandet enn det er utenlandske studenter i Norge. Sveits hadde i samme år
17907 utenlandske studenter ved sine universiteter, mens 7847 sveitsiske studenter
valgte å studere utenlands, dvs forholdet
nasjonale/utenlandske studenter eromvendt i Sveits sammenlignet med Norge.
Høsten 1998 var 5431 utenlandske
studenter registrert ved norske univer-I 1999 valgte 56 prosent av norske studenter i utenlandet et engelskspråklig land,og halvparten av disse studerte ved etengelsk universitet. Australia står nå
omtrent like høyt i studentenes gunst som
USA. 19 prosent av de norske studenter
valgte et av de nordiske nabolandene,
mens 10 prosent av de norske studentene
dro til Tyskland, Frankrike, Spania og
Italia. Hvert år vil antallet studenter fra
bestemte land variere, men trenden er
klar. Sveits, Østerrike og Tyskland har imange år vært ettertraktede studieland
for internasjonale studenter. Australia hari de siste årene blitt populært, sannsynligvis på bekostning av USA og England.
I disse landene er universitetene «big business». Her kjøpes kunnskap mot betaling.
Australske universiteter tilbyr ofte kunnskap rimeligere enn universiteter i USA
og England. Dette kan være en av mangeårsaker til at Australia har blitt en tungvekter innen «educational business».

Data fra NSD, DBH; OECD, Education at a glance 2000; Statistique suisse,
Education et science; ÖSTAT Statistisches Jahrbuch 1999:2000
Richard Sliwka, hrs@nvg.ntnu.no

Fig. 4
Utenlandske studenter registrert ved NTNUs
fakulteter (høst 1998)

Fakultetsstrukturen ved NTNU
Tore Prestvik foreslår
at NTNU organiseres i
sju fakulteter.

I Universitetsavisa av 15.
desember var det et oppslag om
mulig sammenslåing av fakulteter ved NTNU og det ble antydet
at det skulle foreligge et notatom saken allerede før jul. Jeg har
imidlertid ikke registrert at noe
slikt notat foreligger ennå (20.
januar).
Dette er en meget viktig sak
for både ansatte og studenter, og
det virker nærmest som omsaken skal behandles i «lukkede fora». Det er helt nødvendig at

man har en åpen debatt om enslik viktig sak, hvis det forslag
eller resultat man ender opp
med, skal ha noen sjanse til å bli
akseptert og forstått av såmange som mulig, internt i organisasjonen såvel som utenfor.
I tilfelle det er nødvendig med
reduksjon i antall fakultet har
jeg følgende forslag:
På bakgrunn av de oppgaver
fakultetene har, må strukturen
først og fremst være basert på
faglig grunnlag, størrelse f.eks.
kan ikke ha noen avgjørende
betydning, jeg har aldri hørt atdet er aktuelt å legge ned f.eks.
Teologisk fakultet ved UiO fordi
det er lite. Videre er det viktig
at man så pass tidlig etter den til
dels turbulente dannelsen av
NTNU, ikke får en ny periodeSide 16 — Svart Cyan Magenta Gul

med splid og uro. Derfor bør enreorganisering nå omfatte så få
enheter som mulig.
Fakultetene har flere viktige
oppgaver, bl.a. å organisere studier og forvalte grader. Jeg kan
tenke meg følgende løsning, bl.a.
basert på organisering ved
mange utenlandske universiteter. For ikke å legge føringer pånavn o.l., bruker jeg nedenfor
engelske betegnelser (jeg har
holdt gradene cand.mag., dr.philos., dr.techn. og alle varianter
av mastergrader utenfor):1. College of Engineering,bestående av de rene teknologifakultetene, dvs. Bygg, Elektro,
Marinteknisk og Maskin. Dettevil være en enhet som kun forvalter gradene siv.ing og dr.ing.

2. College of (Natural) Sciences for ren og anvendt naturvitenskap, dvs. dagens KB og
FIM fakulteter, og 3. College ofGeosciences and Petroleum
Engineering (dagens Fakultet
for geofag og petroleumsteknologi). Felles for disse to enheter(2 & 3) er at den faglige virksomheten spenner fra ren naturvitenskap (matematikk, biologi,
kjemi, geologi, fysikk) til anvendelser og teknologi basert på dette. De forvalter i dag gradene
cand.scient., siv.ing., dr.scient. og
dr.ing.
Ellers foreslår jeg at man
beholder de øvrige fakulteteruendret, dvs. 4. Det medisinske
fakultet (cand.med., dr.med.), 5.
Det
historisk-filosofiske
fakultet (cand.philol., dr.art), 6.
Fakultet for samfunnsviten-

skap og teknologiledelse(cand.polit., cand.psychol., siv.ing., dr.polit., dr.ing.), 7. Fakultet for arkitektur, plan og billedkunst (sivilarkitekt, dr.ing.).
Dette gir sju fakulteter, en
reduksjon på fire fakulteter
totalt i forhold til dagens situasjon. Jeg har holdt Vitenskapsmuseet og PLU utenfor, men disse enhetene burde enkelt kunne
innpasses i den foreslåtte modellen.
En «hybrid» – og en reduksjon på ytterligere ett fakultet –kan eventuelt dannes ved å slå
sammen 2 og 3 foran til Collegeof Pure and Applied Sciences.
Tore Prestvik,
professor i geologi

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 200117

debattArkeometallurgi ved NTNU
– et tverrfaglig eksperiment
NTNU bør bygge opp
kompetanse i arkeometallurgi, skriver
Arne Espelund, som
har 20 års tverrfaglig
erfaring.

I Universitetsavisa 15. desember er tverrfaglighet et emne som
opptar så vel Gunn Imsen, Knut
Holtan Sørensen som Andreas
Brekke, Jørund Buen, Kjetil Røine og Trond Arne Undheim. Diskusjonen kan foregå på et generelt og prinsipielt plan. Som etbidrag til debatten vil jeg i stedet
berette om en konkret form fortverrfaglighet, som har eller i det
minste kan ha preg av den perfekte symbiose, med en betydelig
synergi-effekt.
Begrepet arkeometallurgi
oppsto trolig i Storbritannia ikretsen rundt professor R. F.
Tylecote og ble snart tatt opp av
Radomir Pleiner, som fra sinstandplass i Praha i en mannsalder har ledet «Comité pour lasiderurgie ancienne», med enviss tilknytning til Unesco. Ordet
sier at et samarbeid mellom
arkeologi og metallurgi er naturlig og viktig, spesielt for studiet
av jernets eldre historie, som ser
ut til å gå 3500 år tilbake i tid.
Tidlig framstilling og bruk av
jern har et stort potensial for tolking av historie og samfunnsforhold. Samtidig stiller dette
emnet fagfolk overfor store utfordringer. At våre forfedre klarte
det på sine premisser, uten kjemikunnskap, er et mysterium og
bør vekke oppsikt, ikke minst
fordi vi ikke har klart å gjenskape den prosessen, som «direkte» framstilling av smibart jernstår for, og fordi det rokker veden (i dag) nesten overveldende
evolusjonistisk oppfatning.

Nysgjerrighet og oppdagerglede. I Trondheimsmiljøet oppsto tverrfagligheten spontant da vi tidlig på 1980-tallet
sto overfor meget spennende
funn på Heglesvollen i Frolfjellet i Levanger. Uten at det
ble skapt noen ny institusjon og
uten langsiktige, bindende avtaler begynte et uformelt samarbeid, på tvers av den ganskemarkerte grensa mellom humaniora og teknologi/naturfag. Vi
oppdaget at vi trengte hverandre. Drivkraften var først og
fremst nysgjerrighet og oppdagerglede, knyttet til et spennnede og ukjent fornminne.
Samtidig følte vi at vi enkeltvis
kunne arbeide på gode faglige
premissser, i beste universitetsånd. Arkeologer har forvaltningsansvar for slike fornminner, en god utdanning og
ofte solid praksis i metodikk
ved utgravinger, samt skolering
i hvordan dokumentasjonen bør
foretas. Vi metallurger har erfaring i å vurdere hvordan godt
metall oppstår, hvordan ulikematerialer som leire, slagg og
stein blir etter påvirkning av
varme, evne til å klargjøre
funksjonelle sider ved en prosess, samt valg av prøvemateriale for undersøkelser i laboratoriet. Han/hun er også kvalifi-

sert for seriøs eksperimentell
etterprøving. Fordi vi kjennerde variable, og i en viss gradderes innbyrdes forhold, er vi
litt tilbakeholdende overfor
eksperimentelt arbeid. Dersom
man skal møte krav om kontroll
av de variable og reproduserbarhet, kan seriøse undersøkelser nemlig bli ganske
arbeidskrevende. Disse kravenemå settes dersom en driverforskning, som omfatter selve
prosessen. I en bred tverrfaglig
undersøkelse bør arkeologene
komme inn med forsøk på å
integrere materialet i en samfunnsmodell, kanskje helst
etter en vurdering av funnmateriale og kontekst, samt produksjonsberegninger.
I Trondheim tok vi ordet«arkeometallurgi» i bruk i 1988.
Med god støtte fra Universiteteti Trondheim ble arkeologer fra
hele landet invitert til et ukelangt kurs der arkeologen Lars F.
Stenvik og jeg var sentrale m.h.t.
planlegging og forelesninger. Det
foreligger et hefte på 128 sider
kalt Arkeo-metallurgi, utgitt ved
Vitenskapsmuseet som Rapport
Arkeologisk serie 1991-1 med
bidrag fra oss, Grethe Authén
Blom, Ola Stemshaug og RoarSæterhaug. I andre sammenhenger har vi hatt nær kontakt
med vegetasjonshistorie, spesielt på området pollenanalyse.

Over 100 artikler. Utgangspunktet var i første rekke det
imponerende jernvinneanlegget
på Heglesvollen, som etter deførste C14-dateringene ble
plassert i eldre jernalder.
Arbeidet der ble i årene etterpå
fulgt av flere utgravinger og
mange registreringer. Vi fikk
snart inntrykk av et mønster
med en enhetlig og omfattende
jernproduksjon i de indre delene av Trøndelagsfylkene, som
begynte før år 0 og varte ved til
om lag år 500. Ved siden av ådelta i de nevnte utgravingeneog ta ut prøver for analyse har
jeg engasjert meg i studier av
anlegg fra den tredje perioden,
gjerne kalt «Evenstadovner» og
som er karakteristiske for
Nord-Østerdalen. Vurdert ut
ifra kildeskriftet ga de inntrykk
av 1700-talls teknikk. Gjennom
C14-analyser av trekol fra
slagghauger er typen nå påvist
så tidlig som ca. år 1400, et stedsågar med vassdrift. Dernest
ble anlegg av en helt annen
karakter ved Håen i Melhus
kommune studert under ledelse
av Stenvik, tidsmessig plassert
i merovingertid-høymiddelalder, helt sikkert med sammenheng med tettstedet ved utløpet
av Nidelva, som ble til Nidaros.
Vi har til sammen publisert
over 100 artikler. Bare én er vi
sammen om, men ellers refererer vi til hverandre og til nå
pensjonert undervisningsinspektør Ivar Berre i Skogn. (Formetallurgien kan jeg henvise
interesserte til en nokså ny
artikkel i tidsskriftet Naturen.)Etter Heglesvollen fulgte
bl.a. en meget vellykket utgraving av romertidsovner i Hessdalen i 1987, en internasjonal
konferanse i Budalen i 1991, og
en større «bestilt» utgraving ved
Øst-Fjergen i Meråker i 1992-93.

Side 17 — Svart Cyan Magenta Gul

I Budalen deltok over 100 personer fra 18 land. Foredragene
på engelsk, tysk eller fransk foreligger trykt i tre bind og er spredt
til forskere og biblioteker imange land. Universitetet var
med på å finansiere konferansenog var invitert til å åpne den.
Senere ble den regnet med påårets «merittliste» for UNIT. Fra
utgravingen ved Fjergen foreligger en felles rapport, utgitt i
1996. Den omfatter de arkeologiske sidene, med bidrag også fra
Kristin Prestvold, med metallurgiske og også pollenanalytiske undersøkelser, de siste ved
botanikeren Thyra Solem. Noe
av det viktigste har vært samarbeid om registreringer og uttak
av prøver for C14-analyser på enmåte som ikke skader anleggene.
Jeg har hatt fullmakt til å ta ut
slike prøver i Trøndelag, og vi
har utvekslet rapporter om datering.

Utbytterikt samarbeid. I
utgangspunktet står arkeologien for studier av morfologi, idette tilfellet særlig en ovn med
dens kontekst. Metallurgen
derimot er mer opptatt av prosessen, noe som leder mot
slagghaugen, et malmlager og
kanskje blåsterjern i museene.
Disse to aspektene utfyller
hverandre. Jeg har fått gjennomslag for at en ikke-arkeolog
etter søknad kan få ta ut små
prøver fra en slagghaug. Etter
deltaking i utgravinger gjennom 12 år er jeg nokså sikker på
hva slags anleggstype det dreier seg om. Denne forskyvningen
fra «objekt» og «struktur» til«prosess» – ofte dokumentert i
et stykke slagg og noen trekolbiter – har gitt meg mulighetfor å arbeide nokså selvstendig
spesielt i Fyresdal i Telemark,etter godkjenning fra Oldsaksamlingen i Oslo. Meget enkle
prøveuttak ser nå ut til å gi ny
informasjon om næringsgrunnlag og bosetting på begge sider
av Svartedauden, noe som er
meget relevant informasjon.
Som kjent var dette viktig forhistorikernes store ødegårdsprosjekt.
Det er ikke tvil om at jeg har
hatt stort utbytte av samarbeidet
med arkeologer, ikke minst ute i
felt gjennom 12 år. For en historieinteressert person som meg
har det til og med også vitalisert
forholdet til eget fag, spesielt nytteverdien i termodynamikken.
Egne overflate-undersøkelser
her i Trøndelag, i Nord-Østerdalen og andre steder – også på
Island – har på en billig måte,og samtidig med stor utsagnsverdi, gitt et overveldende materiale, som representerer kunnskap, næringsgrunnlag og organisasjon knyttet til bruk av
utmark gjennom 2000 år. For førhistorisk tid er selvsagt materialet aller mest verdifullt og supplerende.

Ikke bare idyll. Tverrfaglig
samarbeid er likevel ikke uproblematisk. Det gjelder ogsåarkeometallurgi. Fra et naturvitenskapelig ståsted risikerer
man at fagkolleger ser med
skepsis på forskning som kan
skape nye spørsmål og perspektiv innenfor arkeologi og historie, men som ikke nødvendigvis

åpner for ny innsikt innen den
spesifikke fagdisiplinen – hermetallurgi. På den andre siden
kan man som representant foret veletablert naturvitenskapelig fagområde som metallurgi,
bli betraktet som inntrenger iarkeologenes fagdomene. Det
arkeologiske fagfeltet har selvsagt sin forskningstradisjon og
metodologi. Men er det så sikkert at en dypere naturvitenskapelig innsikt som gir etpotensial for andre innfallsvinkler til funnmateriale er en«fare»? Det er ikke et spørsmål
som kan besvares generelt.
Men det er etter min meningåpenbart at når en arkeolog gir
seg i kast med levninger etter
jernframstilling er ikke metallurgisk innsikt bare relevant,men ganske vesentlig. Problemet er hvordan man skal få
kommunikasjon mellom ganske
komplekse kunnskapssystemtil å virke i praksis. I mangel av
metallurgisk innsikt er det lett
å forstå at arkeologene kan forsøke å finne hemmeligheten ien for lengst glemt jernframstillingsteknologi ved å gjenskape teknikken ut ifra rester
av ovner. Denne formen for
prøve- og feile-metodologi må
etter min mening også bygge påtilgjengelig metallurgisk innsikt. Hvordan kan man ellers
vite om den prosessen en forsøker å gjenskape i alle fall etstykke på vei, har teknisk felleskap med den historiske teknikken? Det gjelder sentrale
spørsmål som kvalitet og utbytte. Funnmaterialet (metall,slagg) er ikke uttrykk for en
primitiv prosess, men vitner om
optimal drift når man tar hensyn til både kvalitet og utbytte.
Dernest gir manuskriptet til
legmannen Ole Evenstad fra
1782 i sin enkle beskrivelse av
en satsvis prosess glimrendesvar på de kravene dagens
metallurgkanformulere.
Nytten av metallurgisk kunnskap er åpenbar.
Jo nærmere en står dagens
naturvitenskap, desto mer imponert blir man over tidligere
tiders direkte jernframstilling.
Tenk at våre forfedre utviklet
noe som vi ikke har klart å etterlikne. De hadde evnen til å integrere en prosess, uten å kjenne
detaljene, mens vi kjenner detaljene og klarer ikke å integreredem! Hvordan ble denne erfaringskunnskapen utviklet, og
hvordan ble den formidlet, inntil
den forsvant på 500-tallet? Forsøk på å gjenskape de mest iøynefallende trekkene i en jernframstillingsprosess kan lett fåpreg av et tablå, som kanskje tolker de historiske levningene langt
mer presist enn det er grunnlag
for og som derfor stenger for
andre innfallsvinkler.

Sats på arkeometallurgi!
Andres forsøk burde mane til
forsiktighet. Ved Dokkfløy ble
det i 1987 gjort forsøk med
smelting i en ovn av middelaldertype i regi av arkeologer
knyttet til Oldsaksamlingen(Viking 1988). Ved disse forsøkene manglet en klargjøring av
problemene, og resultatene er
ikke godt dokumenterte Det
metalliske produktet er vist
som forstørrelse 1150 x, mens

standard-produktet i høymiddelalderen var et blåstereller fellujern av vekt ca. syv
kg. Smelterne var etter min
mening litt heldige fordi dekunne skylde på dårlig røsting
av malmen. I virkeligheten ligger nok et helt sett av årsakerbak. – I Trøndelagsovnen oppsto etter endt smelting troligfem blåsterjern, hvert med vekt
ca. 18 kg. Verdien svarte kanskje til en årsinntekt. Inngår
dette i ambisjonene for planlagte forsøk?
NTNU har en spesiell mulighet for å utvikle arkeometallurgi som et spennende forskningsområde. Med et rikt funnmateriale fra tre ulike perioder, et kildeskrift, stedsnavn og rester av
muntlig tradisjon hadde vi enenestående sjanse til å skape etfor Europa unikt miljø nettopp
ved NTNU i Trondheim. Jeg må
imidlertid konstatere at dette ser
ut til å være vanskeligere enn
jeg trodde. Vanskene ligger verken i forskningsnivået eller i
potensialet til det som hittil eroppnådd. Er det andre motiver
enn nysgjerrighet som har overtatt og får dominere? Kanskje
samarbeidet har vært for løst
fundert og for avhengig av
enkeltpersoner og eget engasjement? Jeg vet ikke. Det kan godtvære at arkeologer ved andre
universiteter og museer må klare
seg uten metallurgisk kompetanse i denne typen studier. De
har i det minste en unnskyldning. Men ved NTNU er det vanskelig å forstå at man ikke satser systematisk på å utvikle en
arkeometallurgisk kompetanse.
Det gir dessuten NTNU mulighet for å vise hvordan naturvitenskapelig innsikt kan gi
bidrag til kunnskapsutviklinginnenfor arkeologi og historie, og
gi en ny plass for nytteverdien iomdømmet av naturfagene blant
allmennheten. Muligheten er
der, men hva med viljen?
Jeg vil avvise at vår tverrfaglighet har stått for en nivåsenkning. Kanskje du ikke lenger er «on-line» ved et instituttnår du interesserer deg for tverrfaglighet og assosierer deg med
andre fagfolk. Men store resultater kan oppnås ved utradisjonell tenkning og et engasjement«off-line». Jeg tror at all knoppskyting ved universitetene opp
gjennom tidene har hatt noe av
denne tenkningen. I vårt tilfelle
er det spørsmål om å tenke utradisjonelt og helhetlig, kanskjeogså å oppfatte kongeriket og
ikke bare et institutt som«arbeidsgiver».
Arne Espelund, prof.em.,
Institutt for materialteknologi
og elektrokjemi.

18

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

nettoppnettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig via
NTNUs hjemmeside (www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Disputaser
Arkitekt
Essayas Ababu Tarekegn
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «KITIYA – Transformation of Low Income Housing
in Addis Ababa.» Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet, Hovedbygningen, Gløshaugen tirsdag 30.januar kl.1015
over emne:«Government Housing
Policies for Affordable Housing;– feasible strategies for low income groups in Developing Countries». Disputasen finner sted i
Totalrommet, Hovedbygningen,Gløshaugen tirsdag 30. januar
kl.13.15.
Licentiate
Calin Daniel Marioara
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandlingen
med tittelen:«A TEM Study of thePrecipitates in a 6082 Al-Mg-Si
Alloy System.» Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet,rom 226, Hovedbygget, Gløshaugen, onsdag 31. januar kl
10.15 over oppgitt emne: «Glow
Discharge Optical Emission Spectrometry. Discussion of the Method with Reference to a Few
Typical Examples:» Doktordisputasen finner sted i Totalrommet,
Hovedbygget, Gløshaugen onsdag 31. januar kl. 13.15.

lagt vekt på gode evner til samarbeid, innsatsvilje, selvstendighet og personlig egnethet. Arbeidstid fra kl. 07.00, mandag –fredag. Lønnsvilkår med mer:Renholder, kode 1130, LR03, ltr.
12 – 25, brutto kr. 177.700,- til
221.500,- pr.år.Renholdsbetjent,kode 1129, LR01, ltr. 6 - 24, brutto kr. 163.300,- til 217.600,- pr.
år. Tilsettingen skjer på de vilkår som til enhver tid gjelder for
offentlige tjenestemenn, og den
som blir tilsatt må finne seg i
eventuelle endringer i ansvarsog arbeidsområde. Det trekkes
2% innskudd til Statens Pensjonskasse. Det tas forbehold om endring i antall stillinger. Søknad
vedlagt bekreftede kopier av vitnemål og attester merkes med
ref.nr og sendes Teknisk avdeling, NTNU. Nærmere opplysninger ved konsulent Ella Sandvik tlf. 73595446. Søknadsfrist
12.02.01.
Seksjonssjef
Ved Fakultet for elektroteknikk
og telekommunikasjon er det ledig nyopprettet stilling som seksjonssjef ved fakultetskontoret.

Ledige stillinger

Studentassistent
Ved IME er det ledig stilling som
studentassistent for assistansepå datalab. (PC-lab) i FAG
SIK5019 Material- og prosessmodellering,vårsemesteret 2001.
Faget undervises i 3.kl. i Studieprogram for Materialteknologi og
har ca. 20 studenter

Overingeniør ved
SVT-fakultetet
Stilling som overingeniør er ledig ved IT-seksjonen, SVT-fakultetet. Nærmere opplysninger om
stillingen fås ved henvendelse til
Kyrre Svarva, tlf. 73 59 1907/epost:Kyrre.Svarva@svt.ntnu.no.

Dr.ing.stipend i seismikk
Ved Institutt for petroleumsteknologi og anvendt geofysikk og
Institutt for fysikk er det ledig
tre stipendiatstillinger innen fagområdet havbunnsseismikk.
Midler er stilt til rådighet for en
periode på tre år.

Førstekonsulent
Ved Internasjonal seksjon,
Studieavdelingen, er det ledig enfast stilling som førstekonsulent.
Søkere bes fylle ut skjema for utvidet søkerliste som oppsummerer utdannelse og praksis.
Skjemaet hentes på http://www.
ntnu.no/studieavd/ og legges ved
søknaden.

Postdoktor innen planktonressurser
Ved Institutt for naturhistorie,
Vitenskapsmuseet, er det ledig
en stilling som postdoktor innen
høstbare planktonressurser forsnarlig tiltredelse. Tilsettingsperioden er for to år fra tiltredelsesdato.Arbeidssted er Trondhjem biologiske stasjon (TBS).

Førstekonsulenter
Ved Seksjon for rekruttering og
studier er det ledig to stillinger
som førstekonsulenter.

Sekretær, vikariat
Ved Internasjonal seksjon er det
ledig et vikariat som sekretær.
Søkere bes fylle ut skjema for utvidet søkerliste som oppsummerer utdannelse og praksis.
Skjemaethentespå
http://www.ntnu.no/studieavd/ og
legges ved søknaden.

Karriererådgiver
Ved Seksjon for studtentservice
er det en ledig stilling (nyopprettet) som karriererådgiver.
Tilholdssted vil være på campus
Gløshaugen.
Avedelingsingeniør
Det er ledig en nyopprettet fast
stilling som avdelingsingeniør(kode 1085) innen drift av IKTsystemer ved Institutt for telematikk. Fakultet for elektroteknikk og telekommunikasjon.
Renholdsbetjenter/renholdere
Det utlyses 16 100% stillinger;
ref.nr. 2001/57, samt 14 80% stillinger;ref.nr.2001/58.ved Seksjon
for bygningstjenester.Stillingene
er ikke knyttet opp mot et bestemt område ved NTNU, så desom blir ansatt vil bli benyttet
ved forskjellige områder ved
NTNU etter behov. Renholdsbetjentene skal utføre daglig renhold i NTNU’ arealer. Det vil bli

Postdoktor i medisinsk teknologi
Innen det NFR-finansierte strategiske universitetsprogram i medisinsk teknologi ved NTNU/SINTEF/RiT utlyses det midler forett eller to post doktor stipend,
med søknadsfrist 15. februar.
Avdelingsingeniør
Fakultet for geofag og petroleumsteknologi,Institutt for geologi og bergteknikk, er det ledig
en fast stilling som avdelingsingeniør ved laboratoriet.Arbeidsoppgavene vil i første rekke væreknyttet til ingeniørgeologisk/bergmekanisk testing og utprøving
av bergartsmaterialer.
Professorat II/førsteamanuensis II i damsikkerhet
Ved Institutt for vassbygging ved

Side 18 — Svart Cyan Magenta Gul

Fakultet for bygg- og miljøteknikk, er det ledig professorat
II/førsteamanuensis II i damsikkerhet. Professor II-stillinger
har en stillingsandel på 20 % og
er åremålsstillinger med inntil
fem års varighet med mulighet
for tilsetting i flere perioder.
Førstekonsulent, vikariat
Ved Fakultet for samfunnsvitenskap og teknologiledelse,
Fakultetsadministrasjonen, er
det ledig stilling som førstekonsulent. Stillingen er et 1-årig vikariat med muligheter for fasttilsetting. Arbeidssted er påDragvoll.

NTNU-kalenderen

Søndag28
JanuarMandag29
januarStudentassistent innen IKTVed Program for lærerutdanning,Låven, Dragvoll gård, er det ledig engasjement som studentassistent innen IKT og orakeltjenester for våren 2001.
Sekretær, vikariat
Ved Fakultet for maskinteknikk
er det ledig et vikariat som sekretær til 31. januar 2002. Stillingen er knyttet til Institutt formekanikk, termo- og fluiddynamikk, seksjon for termo- og fluiddynamikk (60%) og fakultetsadministrasjon (40%).
Dr.ing. stipendiat
Norges forskningsråd og Plasto
AS har startet et forsknings- og
utviklingsprosjekt innen formbygging, som er et av de sentraleområder i bedriftens tilvirkningsteknologi. SINTEF Teknologiledelse, Produkt og produksjon og Institutt for produksjonsog kvalitetsteknikk ved NTNU
er engasjert i gjennomføringen
av prosjektet. Til prosjektet«Fremtidens plaststøpebedrift»skal det knyttes en dr.ing.stipendiat innen følgende område:«Planlegging,forberedelse og bygging av formverktøy».
Prof./kval.stip. i helse/helsetjeneste
NY UTLYSING. Prof./kval.stip.
i helse/helsetjeneste ved Inst. forsosialt arbeid.Nærmere oppl.ved
Inger M.Tronvold,tlf.73591929/epost inger.tronvoll@svt.ntnu.no.
Konsulent
Ved Psykologisk institutt er det
ledig en hel fast stilling som konsulent. Konsulenten skal samarbeide med førstekonsulentene
ved instituttet vedrørende studiesaker.Arbeidssted er på Lade.
Professorat i matematikk
Ved Institutt for matematiskefag, Fakultet for fysikk, informatikk og matematikk, er det ledig et professorat i matematikk,øremerket for en kvinne.
Professorat/ kvalifiseringsstipend
Ved Institutt for petroleumsteknologi og anvendt geofysikk er
det ledig professorat/kvalifiseringsstipend (øremerket kvinner)
i petroleumsteknologi og anvendt
geofysikk (ingeniør- og miljøgeofysikk).
Doktorgradsstipend
Ved Institutt for maskinkonstruksjon og materialteknikk er
det ledig et doktorgradsstipend
innenfor fagområdet produktutvikling og samarbeidsprosesser.
Stipendet er finansiert avNæringslivets Idéfond for NTNU
og administrert under temaom-

Tirsdag30
januar

Onsdag31
januarTorsdag1
januarGratis inngang på toppkamp i elite-volleyball
Søndag 28/1 kl 1500 spelar NTNUI Gløshaugen sitt
eliteserielag for kvinner i volleyball ein viktig kamp
mot Aukra, på Dragvoll Idrettssenter kl 15.00.
Gløshaugen ligg no på 3.plass i eliteserien, og vil med
seier i denne kampen sannsynlegvis ta medalje.
Byplanlegging, arkitektur og tidlig gresk tenkningi Vitforum
Vitenskapsteoretisk forum våresemesterets virksomhet med et foredrag av Per Strømholm, som var
den som først ledet Seminaret i vitenskapsteori ved
UiO, som var modellen da Vitforum i Trondheim ble
laget. Strømholm arbeider ved Institutt for idéhistorie, UiO, men underviste også i mange år et kurs ivitenskapsteori ved NTH. Hans foredrag basererseg
på intensiv forskning fra senere år, og har tittelen
Byplanlegging, arkitektur og tidlig gresk tenkning.
Aud. HII (merk uvanlig sted!) , Gløshaugen, kl 18.15.
NTVA-møte om gründermiljø i Trondheim
NTVA-møte 30 jan kl 1900, Lerchendal Gård: Et møte
mellom gründer, forskningsmiljø, finans og kommune: Hva fungerer og hva fungerer ikke mht nyskaping i Trondheims-regionen? Innlegg ved: konserndirektør Hans Olav Torsen,Kongsberg Gruppen ASA,
rektor Emil Spjøtvoll, NTNU, tidl. banksjef Svein
Sivertsen, ordfører Anne Kathrine Slungård,Trondheim kommune Ordstyrer: professor Sigmund
Waagø, NTNU.
Gjesteforelesning i industriell økologi
NTNUs Program for industriell økologi fortsetter sin
gjesteforelesningserie dette semesteret. Først ut er
René Kleijn fra det anerkjente forskningsinstituttet
CML ved Universitetet i Leiden, Nederland. Onsdag
31. januar klokka 14.15-16.00 vil han innlede til diskusjon med foredraget ‘Analytical tools for environmental design and management’. Forelesningen vilvære på IndEcols møteroom i 3.etasje,i Gamle Fysikk
på Gløshaugen
Torsdagsseminarserie ved Brattøra Forskningssenter
Foredragene holdes i auditoriet ved Brattøra
Forskningssenter, NTNU (følg røde skilter), på torsdager kl. 1130 (varighet: ca. 30 min.) 1. febr.: Kjell
Inge Reitan, SINTEF Fiskeri og Havbruk; Effekt av
eksperimentelt økt primærproduksjon på kamskjell.

råde Kunnskapsnettverk. Stipendperioden er i utgangspunktet 3 år uten arbeidsplikt, og det
forutsettes at det gjennomføres
et doktorgradsstudium i perioden.
Dr.scient/ dr.ing. stipend«Strategisk program for beregningsorientert matematikk i anvendelser» er det ledig eit
d r. s c i e n t / d r. i n g . - s t i p e n d .
Prosjektet handlar om analyseog simulering av ekstreme havbølgjer og er eit samarbeid mellom
Matematisk institutt ved UiB,SINTEF Anvendt matematikk i
Oslo og Institutt for matematiske fag ved NTNU. Stipendet er
knytt til NTNU.
Postdoktorstilling i seismikk
Ved Institutt for petroleumsteknologi og anvendt geofysikk er
det ledig en postdoktorstilling foren periode på 3 år innen fagområdet: Analyse og prosessering
av repetert seismikk (4D seismikk).
Professorat i algoritmekonstruksjon
Ved institutt for datateknikk og
informasjonsvitenskap er det ledig et professorat i Algoritmekonstruksjon- og teori for nettbasert informasjonsgjenfinning.

Professorship in Computer
Design
The Department of Computer andInformation Science (IDI) in the
Faculty of Physics, Informatics
and Mathematics announces avacant professorship in Computer
Design.

Internasjonale
kunngjøringer
Søknadsfrist for CERN
Technical
Student Programme Technicaland Doctoral Students Programmes:Application deadline 26
February 2001 for Selection
Committee of 24 April 2001
Application deadline 16 July 2001
for Selection Committee of 18
September 2001 Application deadline 15 October 1 for Selection
Committee of 4 December 2001.
Informasjonsmøte om
Information Society
Technologies
Invitasjon til informasjonsmøteom «Information Society Technologies» i EUs 5. rammeprogram– 13. februar 2001 «IST Workprogramme 2001» Møtet holdes
i Oslo, Norges forskningsråd,Stensbergsgata 26,tirsdag 13.februar kl:12.00 – 15.45 Påmelding:UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

Inger M.Jensen,e-mail:ij@forskningsradet.no tlf 22037163 eller
fax 2203 7001 innen fredag 9. februar.

få spesielt gode kontakter i det
norske miljøet i USA. Søknadsfrist er 1. mars 2001, men vær
tidlig ute med forberedelsene.

Ph.D grantWithin a strategic programme
for scientific computing administered by the Norwegian
Research Council there is a research grant available. The project deals with analysis and simulation of extreme ocean waves, and is a co-ordinated effort
between the Department ofMathematics at UiB, SINTEF
Applied Mathematics in Oslo andthe Department of Mathematical
Sciences at NTNU. The grant islinked to NTNU.

Reisestipend tysk-norsk
forskning
Internasjonale stipend (IS) i
Norges forskningsråd og tilsvarende i Tyskland kunngjør reiseog oppholdsstipend på inntil kr.
40 000,- pr. år for å fremme forskningssamarbeid mellom de tolandene. Tema: Klima, energi og
miljø, Bioproduksjon, Relatert
samfunnsvitenskapelig forskning. Nærmere informasjon: Per
M. Kommandantvold i Norges
forskningsråd.Telefon:22 037459.
e-post: pmk@forskningsradet.noVil du bli Master of Space
Gjennom Norsk Romsenter tilbys to norske studenter plass ved
The International Space University i Strasbourg, Frankrike.
To ulike program tilbys: Masterof Space Studies (MSS)i perioden sept 2001 - juli 2002 Summer
Session Program (SSP) 14.7 - 15.9
2001. Norsk Romsenter kan gi finasiell støtte, og søknadsfristen
for sommerkurset er 31. januarog for Master-programmet 28.februar.Mer informasjon finnes påsidene til Norsk Romsenter:
http://www.spacecentre.no/
Internasjonal seksjon har ogsåinformasjonsmappe om programmene og søknadsskjema.
EUs femte rammeprogram forforskning
Informasjonsmøte om sentraleøkonomiske og juridiske spørsmål knyttet til EU-finansierte
forskningsprosjekter fredag 2.februar 2001 kl: 10.00 - 12.00
Totalrommet,NTNU-Gløshaugen, Hovedbygget, 2. etg. Møtet er
for både forskere og administrativt personale ved NTNU.
Kontaktpersoner:Øyvin Sæther,
tlf. 97679 og Sissel Hertzberg, tlf.
98036

Advertisements in
EnglishSommerferien i Tyskland som
romstudent
ISU, International Space University,arrangerer i 2001 (14.juli- 15.september) sitt sommerkurs
i Bremen. Norsk Romsenter og
ESA vil, med budsjettforbehold,gi stipend til en til to norske studenter. Søkere bør helst værecand.scient eller siv.ing,men ogsåstudenter som holder på med avsluttende studiearbeid,kan søke.
Lyst til å være med? Ring 22 51
18 00 og spør etter Hilde
Skottevik, eller skriv til
Informasjonsavdelingen, Norsk
Romsenter, Boks 113 Skøyen,0212 OSLO for søknadspapirer
eller mer informasjon.
Dra på kurs til Madrid, Paris,
Aachen, Delft
ATHENS står for Advanced
Technology Higher Education
Network/Socrates og er en sammenslutning av Europas ledende
tekniske utdanningsinstitusjoner fra Belgia, Storbritannia,
Tyskland, Nederland, Portugal,
Frankrike og Norge. Hvert år arranger ATHENS i mars og i november et titalls kurs for flere
hundre studenter. ATHENS tilbyr en rekke 10 dagers kurs
innenfor forskjellige fagområder
knyttet til teknologi.Kursene består av 5 dager undervisning og
5 dager europeiske/kulturelle aktiviteter. Søknadsfrist: 4.2.2001
University of Minnesota utlyser ledig stipend for «one
year of graduate study».
Stipendiet gis til studenter med
minimum 3 års studier ved norske universitet.Stipendiet er etablert av Torske Klubben. De som
får stipendiet, kan regne med å

Apartment for rent
Apartment for rent from 10
August 2001 to August 2002
(exact time can be discussed).
Phone (+47) 73 51 25 23 or 73 59
67 89, or e-mail domhnall.mitchell@hf.ntnu.no
Attractive house to rent
Because of our own sabbaticalleave we offer our completely furnished house for rent in the period from 1 July 2001 until 31
July 2002. Address: Schilling,
Borchgrevinks vei 3, N - 7020
Trondheim, 7359 4754 (office),
7350
5635
(private),
wolfgang.schilling@bygg.ntnu.no
Home for Rent, 2001-2002
While enjoying a sabbatical year
abroad, we will be looking to rentout our family home. The houseis fully furnished, with 4+ bedrooms, 2 bathrooms, totaling
about 140 square meters of living
space.Rental dates:July 1st,2001
to July 31, 2002. Call 73 94 08
13, or e-mail: jonathon.moses@svt.ntnu.no.
Host for ISFiT – 01
On February 5th, at 18.00 at
Fische-bygget(next to Shell gasstation in the Elgeseter street )there will be an info meeting about
hosts, and someting about ISFiT
itselves. (the International
Student Festival in Trondheim).
If you find it interesting or wantto find out more, come to the meeting or check out the net onwww.isfit.org

Rundskriv og kunngjøringer
Stipend til dr.gradsutdanning, post.dok.og utenlandsoppholdOmrådet naturvitenskap og teknologi i Norges forskningsråd
kunngjør:Doktorgradsstipend forstudier i Norge eller utlandet,
Postdoktorstipend i Norge ellerutlandet, Utenlandsopphold (612 mnd) for gamle og nye doktorgrads- og postdoktorstipendiater.Søknadsfrist 1 februar 2001.
Stipendstart kan søkes fra
1.7.2001 eller senere.
Forprosjektmidler tiltverrfaglige initiativer
Programstyret for NTNUs program for tverrfaglig forskning lyser ut forprosjektmidler for å
planlegge nye tverrfaglige prosjekter.Det kreves at prosjektene
er tverrfaglige i den forstand atde involverer minst to av NTNUs
hovedområder teknologi, natur,
kultur og samfunn. Programstyret er først og fremst på jakt
etter ideer.Hvert initiativ vil kun-

Side 19 — Svart Cyan Magenta Gul

19

nettoppne søke om et beløp i størrelsesorden 20 000 - 50 000 kroner.
Pengene brukes til å realisere
prosjektideer. Send korte søknader på maks 1 side til Nina.
Sindre@ adm.ntnu.no innen mandag 19. februar. Hvis programstyret har behov for nærmere informasjon, kan det bli aktuelt åinvitere søkere til en samtale.
Spørsmål kan rettes til Nina
Sindre, telefon 73 59 80 17, eller
Nina.Sindre@ adm.ntnu.no
Vitenskapsmuseet gjenåpnet
Fra og med 20. januar er Vitenskapsmuseet gjenåpnet med ny
hovedinngang mot Gunnerusgate, vendt mot byen og publikum, ny foaje, ny museumsbutikk og ny utstilling «Flora og
fauna i endring». I tillegg er Cafè
Magasinet åpen.
Åpen lunsj ved Senter for
kvinne- og kjønnsforskning
Tid: torsdager kl. 11.45 - 12.30
Sted: Møterommet (rom 6440),
SKK, bygg 6, nivå 4. Stående invitasjon til alle studenter og ansatte ved NTNU: Er du interessert i kvinne- og kjønnsforskning,eller er du nysgjerrige på hvem
vi er og hvilken forskning som
drives her? Kom og spis matpakken din ved senteret en – og
gjerne flere – torsdag(er).
Nettverksgruppe for IKTInstitutt for tverrfaglige kulturstudier inviterer stipendiater som
forsker på IKT i en humanistiskeller samfunnsvitenskapelig kontekst, til å delta i et nettverk.
Nettverket fungerer som et uformelt møtested hvor deltagerne
vil få anledning til å diskutere
teoretiske perspektiver, metoderog utveksle informasjon som f.eks.
erfaringer fra feltarbeid. Interesserte kan kontakte nettverkets
koordinator,stipendiat Janne CH.
Bromseth, tlf: 73 55 06 55 eller
e-post:Janne.Bromseth@hf.ntnu.no
Nettverksbase for
hovedfagstudenter
Senter for kvinne- og kjønnsforskning har en nettverksbase
over hovedfagsstudenter som
skriver kvinne- og kjønnsforskningsrelaterte hovedfagsoppgaver. Hensikten med nettverksbasen er at du skal kunne
søke opp studenter som skriver
oppgaver som er av interesse fordeg, og så eventuelt ta kontakt
med den/de studentene via e-maileller gjennom SKK. Hvis du erinteressert i mer informasjon om
denne nettverksbasen, eller ønsker å søke opp studenter, klikk
deg inn på SKK sine sider påinternett: http://www.hf.ntnu.
no/itk/skf/nettverk.htm Du kanogså ta kontakt med Kari
Bergheim:
Kari.bergheim@
hf.ntnu.no
Ledige barnehageplasser
ved Øvre Stokkan barnehage og
NTNUs kvote ved Dragvoll barnehage. Barnehagene tar imotbarn i alderen 6 (8) mndr - 6 år.
Plass kan søkes av foresatte i fast
stilling ved NTNU og doktorgradsstudenter tilknyttet NTNU.
Søknadsfrist for hovedopptak til
høsten 2001 er 1. mars.
Søknadsskjema fås ved henvendelse til barnehagene: ØvreStokkan ttlf.73 59 45 00,Dragvoll
tlf. 73 94 66 30.
Støtte til oppgaver om ISFIT
Stiftelsen ISFiT er villig til å støtte hovedfagsoppgaver, eller andre oppgaver, som skrives ved
NTNU eller HiST som hentertema somer interessante for deninternasjonale studentfestivalen
i Trondheim. Spesielt er vi inter-essert i å komme i kontakt med
studenter som kan tenke seg å
bruke arkiver med materiale fra
tidligere studentfestivaler, eller
studenter som kan tenke seg å
gjøre datainnsamling under eninternasjonal studentfestival.
Hvis du kan tenke deg å skrive
en oppgave rundt et slikt tema,så ta kontakt med:Stiftelsen Isfit
ved Torgeir Dingsøyr e-post:dingsoyr@idi.ntnu.no

Kurs møter
seminarer
Research Seminar«An adventure in social history
research:design and methods fora study of ethnic identities in thecapital of Norwegian America»
Senior lecturer David Mauk.
Thursday 15th February, møterom 7, kl 10.15
Datakurs
våren
2001
Praktisk bruk av IT er tema forvårens forelesningsserie fra ITEA
og EDB/HF. Forelesningene erbåde på Dragvoll og på Gløshaugen torsdager kl.1215 - 1400.
På Gløshaugen foregår det i auditorium Kjel 1 i Kjelhuset, påDragvoll i auditorium DVI. Vi
starter opp den 1/2 med emnet«Kom litt videre med PowerPoint»på Gløshaugen og «Store dokumenter i Word» på Dragvoll.Neste
emne på Gløshaugen er FrameMaker, og «God informasjon på
Internett – og hvordan finne den.»på Dragvoll. For vårens program– se: http://www.itea.ntnu.no/desk/seminar/seminar.html
Hver forelesning blir annonsert
i NETTopp.
English Department
English Department
Research Seminar«Perspectives on learning andknowledge in web-rich learning
environments.» Stipendiat Leif
Martin Hokstad, NTNU. Thursday 15th March,English Departmental Library (room 5557)
kl 10.15
English Department
Research Seminar«Versifikasjon og litterær betydning. En drøfting med utgangspunkt i Gunvor Hofmos lyrikk»
Sissel Furuseth, NTNU.Torsdag
1. mars, rom 5557 (English departmental library)
Vert under ISFiT
Mandag 5. feb. kl. 18.00 avholdes et info møte for folk som lurer på hva det vil si å være vert
under ISFiT (InternasjonalStudent Festival i Trondheim).
Møtet avholdes i Fishebygget som
ligger rett ved Shell i Elgesetergate. Info kan også fåes på nett,
www.isfit.org Det er åpent for allesom er interessert, student eller
ikke student.
Torsdagsseminarserie ved
Brattøra Forskningssenter
Foredragene holdes i auditoriet
ved Brattøra Forskningssenter,
NTNU (følg røde skilter),på torsdager kl. 1130 (varighet: ca. 30
min.)
1. febr.: Kjell Inge Reitan, SINTEF Fiskeri og Havbruk; Effekt
av eksperimentelt økt primærproduksjon på kamskjell
15. febr.: Leif Jørgensen, SINTEF Fiskeri og Havbruk; Havbruk – finansieringsmuligheter
i forskningsrådet og SND
1. mars: Sidsel Krokstad, Avd.
for Mikrobiologi, RIT; Bruk av
molekylærbiologiske metoder for

diagnostikk og epidemiologiske
studier ved Avd.for Mikrobiologi,
RIT
15. mars: Liss Anne Lavik, Inst.
for Laboratoriemedisin, NTNU;
Insitu hybridisering for deteksjon av nukleinsyresekvenser
29. mars: Elin Kjørsvik,Zoologisk
institutt,Brattøra,NTNU;Statusog perspektiver for torskeoppdrett
19. april: Marie Hillestad,
BioMar; Fôr til laks
3. mai: Benedikte Pedersen,
Universitetet i København,
Danmark; Artificial maturationof the Japanese eel Anguilla japonica and rearing of the resulting larvae
10. mai: Gunvor Øie, Botanisk
institutt,NTNU;Intensivert produksjon av rotatorier som fôr til
torskelarver
31. mai: Øyvind Aaleskjær,Zoologisk institutt, NTNU;
Muskelvekst i forhold til eggkvalitet hos kveitelarver
Spørsmål om seminarserien kan
rettes til Trine.Galloway@chembio.ntnu.no (73596305)
Lesesirkel i metodelitteratur
Ved Senter for kvinne- og kjønnsforskning.Tid: 2. hver onsdag, kl.
12.15-14.00,1.gang onsdag 31.01.
Sted: Møterommet (rom 6440),
SKK, bygg 6, nivå 4.
Dr.ing kurs
DIS1056 CASE-metodikk
Orienteringsmøte i biblioteket i
8.etg. i Sentralbygg II, torsdag 1.
februar kl. 13.00. Institutt for
Industriell økonomi og teknologiledelse v/ Steinar Ilstad, tlf.
93494.E-post:Steinar.Ilstad@iot.
ntnu.noInformasjonsmøte om
Growth-programmet
i EUs 5.rammeprogram. EU
ForskningsInfo torsdag 8. februar 2001 kl. 10:00 - 15:00 Velkommen og introduksjon Hilde Friedl,
EU ForskningsInfo. Påmeldingog registrering sendes innen mandag 5. februar til: EU ForskningsInfo ved Inger M.Jensen, email: ij@forskningsradet.no, tlf.
22037163
Computers at the cross roads
Konferanse i Suhm-huset, 12. –13, februar.

Kjøp/salg
Volvo 245 GL 1986 mod. til
salgs.
Praktisk og romslig stasjonsvogn,
kjørt 222000 km, 8 hjul, skiholdere, trekkrok, RDS radio/kasettspiller. Bilen er i daglig bruk,rimelig god teknisk stand, EUgodkjent til juni 2001.Pris:15000
el. høystbydende. Henv. blekkan@chembio.ntnu.no eller tlf.
91682708.
Ford Sierra selges
85 Ford Sierra 2.0 selges,inkl.nye
piggfrie vinterdekk. Godt vedlikeholdt. Kr.10 000.
Tlf 73 59 88 37/ 73 91 30 12
Banjo Kazooi for N64
Ønsker å kjøpe et brukt spill«Banjo Kazooi» for Nintendo 64.
Tlf priv. 72 55 40 44 Tlf jobb 73
59 80 05.
Vugge og stellekommodeønskesRing 99307443 eller 73933630,
eventuelt email: cbless@start.nobaksida«Jeg synes ikke at professorer ved NTNU skal slippe unna med hva som helst».
På Marin teknikk skal man ikke ustraffet få dele ut eksamensoppgaver på nynorsk,
lover student Are Magnussen til NRK Midt-nytt

Tidsskrift til Tanzania

Kandidat ellerbachelor?

NTNU har sendt ti tonn overflødige tidsskrift til universitetet i Dar Es Salaam.
Ved innflytting i det nye Realfagbygget
ble flere fakultets- og instituttbibliotek
slått sammen, og en rekke sentrale vitenskapelige tidsskrift ble overflødige, da devar dubletter. Tidsskriftene har i sin tid
kostet flere millioner kroner å anskaffe.
Ytterligere 20 tonn med tidsskrifter er
klart for utskiping til baltiske stater inærmeste fremtid. Sammen med tidsskriftene gir NTNU i gave det nødvendige antall reoler/hyller i stål.

Norsk språkråd foreslår
«kandidat» og «magister»som nye betegnelser for deakademiske gradene pålavere og høyere nivå. Saken
ligger nå til behandling i
Kirke-, utdannings- og
forskningsdepartementet(KUF). Språkrådet menerat «kandidat» og «magister»vil gli godt inn i det norskespråksystemet. Disse titlene
vil også være i samsvar med
de svenske og finske gradsbetegnelsene.

Bibliotekets to Johansener, Stein (t.v.) og
Sigurd (ikke i slekt), er de to som står bak
den store tidsskrift-forsendelsen til Tanzania.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Parkeringskabal
Medisinsk teknisk forskningssenter på Øya (MTFS) må trolig klare seg med færre parkeringsplasser når RIT 2000 er påplass. De 104 plassene senteretdisponerer i dag, forsvinnerunder sykehusutbyggingen, og
nye må etableres. En kombinasjon av kommunal parkeringspolitikk og arealfordeling ved
RIT 2000 tilsier at MTFS må
klare seg med 53 plasser. I tillegg vil besøkende kunne bruke
besøksplasser i området, heter
det i et brev fra RIT 2000.

Onsager-komiteen trenger tips

Ex.phil på
avstandLandets fire universiteterhar inngått en samarbeidsavtale om å tilby examen
philosophicum som fjernundervisning. Universitetet i Tromsø er tillagt operatøransvaret. Tilbudet vil
omfatte en læremiddelpakke med blant annet 21
videokassetter, veiledingsog oppgavehefter, samt tidligere gitte eksamensoppgaver.

I Lars Onsagers (bildet) ånd blir det hvert år tildelt
et professorat og invitert en prominent gjesteforeleser. I inneværende år er det professor i fysikk Michael Berry ved Universitetet i Bristol som skal holde
forelesning, mens kjemiprofessor David A. Brant ved
Universitetet i California i Irvine skal hospitere ved
NTNU for en lengre periode.Hvis du tilhører det
vitenskapelige personalet ved følgende institutt:
matematiske fag, fysikk, kjemi, kjemisk prosessteknologi, materialteknologi og elektrokjemi, bioteknologi – kan du være med på å
bestemme hvem du synes skal være gjesteforeleser og gjesteforsker.
Forslag med begrunnelse for Onsager-professor og Onsager-foreleser 2002 sendes via instituttene til Onsager-komiteen ved Helge
Holden, Institutt for matematiske fag. Forslagene må være dem ihende innen 15. mars 2001. ( Du kan også sjekke ut den nye Onsager-hjemmesiden. (http://www.math.ntnu.no/onsager/)

Hjerneforskning

Slett med måteVannlekkasjen i Hovedbygningen i nyttårshelga fikk alvorligere følger enn først
antatt. Datamaskinen som hver natt tar
sikkerhetskopi av innholdet på NTNUs
filtjenere, ble også skadet, og hele anlegget må skiftes. Nytt anlegg vil koste nærmere en million kroner, og leveringstiden
er tre måneder. En kriseplan med brukav utstyr med dårligere kapasitet er satti verk, og det betyr at det nå bare tas sikkerhetskopier hver uke. Derfor bes brukerne om å være forsiktige med å slettedata på filtjenerne. Data som er fjernet, vilvære vanskelig å gjenvinne i periodenfram til nytt utstyr er installert.

Tverrfaglighet igjen: På Medisinsk teknisk forskningssenterskal heretter psykologer, zoologer og medisinere som steller
med hjerneforskning, leve og virke under samme tak. Det nyelaboratoriesenteret for nevrovitenskap ble åpnet i forrige uke, og
her er et knippe av brukerne foreviget under åpningsseremonien. Fra venstre: psykolog MayBritt Moser, zoolog Hanna Mustaparta, psykolog Edvard Moser,
medisinerne Tore Syversen og
Ursula Sonnewald, samt zoologen Tor Jørgen Almaas.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Veterandataforening stiftet«Gløshaugen Veterandataforening» er nå etablert med 20
medlemmer. 40-årsjubileet for
digital databehandling på Gløshaugen skal markeres. 18 datainteresserte i alle aldersgrupper møttes like før jul for å stifte foreningen. En arbeidsgruppe
har fått i oppdrag å planleggeaktivitetene i foreningen. Gruppa består av Odd Pettersen, Teknisk kybernetikk; Ole Martin
Hansen, Termodata; Anders
Christensen, IDT og Arne Asphjell, NTNU Infoenheten. Interesserte som ønsker å melde seg
inn kan skrive til: arne.asphjell@adm.ntnu.no.

Finlands-frivillige

Spreke datagubber i skjermlue og skinnjakke: Tidligere
direktør for Regnesenteret NTH Karl Georg Schjetne og professor emeritus Jens Glad Balchen. Schjetne hadde sin første kontakt med data på Kjeller i 1960, datamaskinen Frederik. Balchen bygde Norges første analogregnemaskin,Diana, i perioden 1952-54.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Like før jul kom det en ny bok i skriftserien til
Historisk institutt. Det er førsteamanuensis
Thorstein Strømsøe som har skrevet om de frivillige deltakerne fra Norden i den finske vinterkrigen 1939-1940. Mens de internasjonale
brigadene i den spanske borgerkrigen 19361939 har fått mye omtale, har innsatsen for å
hjelpe finnene nesten gått i historiens glemmebok. En årsak var kanskje at denne krigen ivårt naboland i øst kom i skyggen av utbruddet av andre verdenskrig. Strømsøe påviser atover 700 nordmenn dro til Finland som frivillige vinteren 1939-40, hvorav kun to falt i strid.
Strømsøes verk er en grundig, faghistorisk
gjennomgang av den såkalte «frivilligbevegelsen» i Danmark, Sverige og Norge. Bokakan bestilles direkte fra Historisk institutt.

Utgis av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Distribueres i 11 800 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.
REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 20 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)
TELEFON: 73 59 55 40

TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no

på sidenTelefonen er
kommet for å bli
De er unge og har stor makt. De
behersker til fulle den teknologien som vil sette sitt preg på40-, 50- og 60-årene. Hjemme harde et topp moderne telefonapparat i eiketre med metallbeslag
hvor de, via en sentralborddame,settes i kontakt med venner og
bekjente som befinner seg helt
andre steder i byen. De har sluttet å snakke med hverandre. I
stedet bruker de avanserte elektroniske impulser i et høyteknologisk ledningsnett.
I kroken sitter bestefar
Harald Riksaasen. Han husker
fortsatt tiden da man brukte sendebud via hest og kjerre. Riksaasen spretter stadig til i stolennår den elektriske nyvinningenklinger og helgens festivitas for
ungdommen skal avtales.
– Hvordan skal det gå hvis
alle skal snakke inn i den luren
hele tiden? spør han. Han håper
telefonen er et forbigående stadium. Som gammel omreisendelærer bekymrer han seg også forden fattige språkkulturen deunge utviser når de snakker itelefonen.
– Her er det mye «hallåjs»,«ålbings» og annet kjekkaseri.
De unge verken presenterer seg
eller sier adjø, sukker han.
Blant våre politikere erbegeistringen stor for den nye
teknologien. Stortingsmann Carl
Mogens Morgenstierne fra Venstre tror telefonen kan skape mer
fred og forståelse mellom mennesker. Han er blant annet opptatt av den nye situasjonen i
Tyskland, og påpeker at demokratisk anlagte nordmenn nåf.eks. kan henvende seg direkte
til Tysklands nye nazistiske
makthavere og anmode dem omå gå tilbake til et demokratisk
styresett.
– Hvis bare nok mennesker
ringer Tysklands forbundskansler Hitler og ber ham om å visestørre omtanke for andre mennesker, vil han til slutt ikke ha
noe valg lenger. Telefonen kan
med litt hell gjøre slutt på all
krig i verden, tror Morgenstierne.
Arvid Karlsen fra Arbeiderpartiet er opptatt av at det ikkebare skal være de rikeste somskal bruke den nye teknologien.
– Dette må bli noe alle kan nyte
godt av. Vi må sikre oss at ingen
grupper blir akterutseilt, menerhan.
Karlsen har selv aldri snakket i telefon. Likevel mener hanat telefoner bør inn i alle skoler
over hele landet, helst i alle klasserom og gjerne på hver pult. –Bare slik sikrer vi oss at allelærer seg å bruke framtidas kommunikasjonsteknologi, sier han.
Karlsen er ikke i tvil om at
den nye oppfinnelsen kommer tilå forme fremtiden. Entusiastiskslår han fast:– Telefonen er kommet for å
bli, og alle må lære seg å bruke
den! Selv har han tenkt å begynne ganske snart. Kanskje om etpar år.