Pogled na dolgoročni
razvoj slovenske
energetikeV letu 2020 smo v Sloveniji 60 % energije dobili iz fosilnih goriv (v EU 71 %,na planetu 83 %1). Celovito razogljičenje energetike ob hkratni rasti družbeneblaginje, varovanju zdravja, okolja in naravnih virov ter krepitvi odpornosti
energetike na vremenske, politične in gospodarske spremembe zato spada mednajvečje izzive človeštva. Potrebovali bomo najboljše talente, učinkovito rabo
prav vseh razpoložljivih virov energije in surovin, ki prispevajo k razogljičenju
in neodvisnosti Slovenije in EU, ter ogromno novega znanja. V Sloveniji bomo
morali veliko bolj kot danes postati raziskovalci, razvijalci in proizvajalci novih
energetskih tehnologij in storitev, ne le njihovi kupci in uporabniki.

Ocena stanja
Slovenija se je marca 2022 obvezala doseči podnebno nevtralnost do leta 2050 (Pariški sporazum). S tem smo se odločili vztrajati na poti, po kateri potujemo že dolgo in veliko prepočasi.
Pred dobrega četrt stoletja smo se Slovenci v družbi številnihdržav sveta in pod okriljem OZN s Kjotskim protokolom2 zavezali
k zmanjševanju izpustov toplogrednih plinov. Od takrat smo – ob
55 %3 povečanju porabe energije – svetovne emisije CO2 povečali za 50 %4. Svet še vedno poganjajo predvsem fosilna goriva:delež energije iz fosilnih goriv smo s 86 % v letu 1995 zmanjšali
na 83 % v letu 2020.
Povprečna Slovenka ali Slovenec, podobno tudi prebivalec ali prebivalka EU, dnevno porabi približno 100 kWh primarne energije5.
Fosilni viri (premog, nafta in plin) prispevajo približno 60 % (v EUokoli 70 %). V približno 20 kWh6 elektrike, najbolj zaželene oblikeenergije v prihodnosti, pretvorimo slabo polovico primarne energije. Tretjina naše elektrike je fosilnega izvora.
V Sloveniji od sprejema Kjotskega protokola praktično nismo
zmanjšali porabe energije, v EU pa se je v tem času poraba energije zmanjšala za približno 13 %3. Izpusti toplogrednih plinov v
Sloveniji so se zmanjšali za 5 %, v EU za 16 %4. Poraba energije
in emisije toplogrednih plinov na prebivalca Slovenije in Evropske
unije ostajajo močno nad svetovnim povprečjem.
Zadnjih nekaj desetletij si bomo zapomnili tudi po obilju in zelo
nizkih cenah energentov. V tem času smo evropsko strateško
energetsko oskrbo gradili predvsem na elektriki iz vetra in sonca
ter učinkoviti rabi energije ob hkratnem opuščanju premoga ter
ponekod tudi jedrske energije, kar je povečalo odvisnost EU odzemeljskega plina. Neposredna odvisnost obnovljivih virov od vremena ter pomanjkanje tehnologij za masovno skladiščenje električne energije praviloma zahtevata uporabo nadomestnih fosilnih
goriv v obdobjih brez vetra in sonca.

V Sloveniji smo za temi trendi znatno zaostajali in celo zgradili
novo premogovo termoelektrarno. Zanesljivost oskrbe z energijo
je pri nas še vedno na visoki ravni. Vsekakor pa bomo morali tudi
strateški zanesljivosti oskrbe z energijo v Sloveniji v prihodnje
posvetiti precej več pozornosti. Tudi zato, ker bomo zaradi podnebnih ciljev morali najti nadomestilo za proizvodnjo električne
energije iz premoga.
Ruski napad na Ukrajino v februarju 2022 je popolnoma razgalil
ranljivost EU pri oskrbi z energijo in osnovnimi surovinami. Vtako ranljiv položaj smo se spravili sami. V zadnjih desetletjih smo
namreč velik del svoje razvojne in strateške moči skupaj z dobavo
goriv ter surovin prenesli v Rusijo in na Kitajsko. V globalni velesili,
ki se svoje moči dobro zavedata in jo bosta tudi brez pomislekov
uveljavljali.

Pogled v prihodnost
Globalno nadomeščanje današnjih 83 % energentov z brezogljičnimi viri verjetno presega dostopne tehnologije, znanje in najverjetneje tudi zaloge surovin, ključnih za novejše tehnologije (redke zemlje, litij itd.). Današnji prevladujoči pristop s pospešeno
učinkovito rabo energije in uravnoteženo elektrifikacijo energetike se zdi smiseln. Vključuje elektrifikacijo prometa in delnoindustrije, ogrevanje s toplotnimi črpalkami, uvajanje pametnih
tehnologij itd. To bo v Sloveniji porabo električne energije povečalo
s pribl. 14 TWh (2018) na okoli 18 TWh po letu 20357. Ob predvidenem zaprtju TE Šoštanj bo torej v Sloveniji do leta 2035 treba
zagotoviti nove proizvodne kapacitete za približno 10 TWh električne energije letno in temu ustrezno nadgraditi tudi električna omrežja. Veliki vložki bodo potrebni tudi v krepitev odpornosti
naše energetske oskrbe na vremenske, politične in gospodarske
razmere ter v povečanje učinkovitosti rabe energije in materialov.
Bistveno več bo treba vložiti v izboljšave obstoječih ter razvoj novih
tehnologij in v raziskave ter izobraževanje mladih na področju tehnike in naravoslovja. Domače znanje bo eden od najpomembnejših
gradnikov okrepljene odpornosti bodočih energetskih sistemov.
Veliko bolj kot danes bomo morali postati raziskovalci, razvijalci in proizvajalci novih energetskih tehnologij in storitev, ne lenjihovi kupci in uporabniki.

Dokument je bil sprejet na seji Znanstvenega
sveta Instituta dne 16. 2. 2023.
Podpisniki:Prof. dr. Leon Cizelj, urednik
Prof. dr. Boris Turk, predsednik Znanstvenega sveta
Prof. dr. Boštjan Zalar, direktor

1Delež primarne energije iz fosilnih goriv (SLO, EU, planet; 1995–2020)
https://ourworldindata.org/ (pridobljeno 10.6.2022).

2

https://unfccc.int/kyoto_protocol (pridobljeno 10.6.2022).

3

Poraba primarne energije (SLO, EU, planet; 1995–2020) 			
https://ourworldindata.org/ (pridobljeno 10.6.2022).

4

Izpusti toplogrednih plinov (ekvivalent CO2; 1995–2018; SLO z 18 na 17 Mt,
EU s 4,3 na 3,6 Gt) https://ourworldindata.org/ (pridobljeno 10.6.2022).

5

www.stat.si: 2018, fosilni viri 63,4 kWh/dan (trdna goriva 17,3, tekoča goriva
35, zemeljski plin 11,1); brezogljični viri 42,4 kWh/dan (jedrska 23,1, hidro 6,2,obnovljivi viri 13,1; pridobljeno 10.6.2022).

6

www.stat.si: 2018, električna energija 21,5 kWh/dan, fosilni viri: 6,7 (premog
6,1; zemeljski plin 0,6), brezogljični viri 14,5 (jedrska 7,6; hidro 6,2 in obnovljivi
viri 0,7; pridobljeno 10.6.2022).

7

Energetska bilanca Slovenije do leta 2050 (Nacionalni energetski in podnebni
načrt 2020; pridobljeno 10.6.2022).

Kaj predlagamo
V energetskem sistemu prihodnosti se bomo morali bolj posvetiti
večji odpornosti, zanesljivosti ter zdravstveni in okoljski sprejemljivosti celotnega energetskega sistema kot pa lastnostim
in sprejemljivosti posameznih energetskih tehnologij. Uspešno
razogljičenje energetike bo uspelo le z bistveno večjimi vložki vznanost in raziskave in precej bolj uravnoteženo obravnavo vseh
razpoložljivih virov in tehnologij, ki prispevajo k razogljičenju inneodvisnosti EU, ter z ogromno novega znanja.
Pričakujemo, da bodo izjemno pomembno vlogo igrali učinkovita raba energije in materialov, obnovljivi viri energije in jedrskaenergija, shranjevanje energije, digitalizacija oz. aktivno vodenje
sistemov ter povezovanje sektorjev. Slovenci bomo pri njihovem
razvoju morali intenzivneje sodelovati.

Institut „Jožef Stefan“ raziskuje, izobražuje in usposablja vrhunske kadre na več področjih, ki so neposredno ali posredno povezana z današnjo in bodočo energetiko: jedrska fisija in fuzija,
energetska učinkovitost, vodikove tehnologije, strateške energetske študije, umetna inteligenca, pametne tehnologije, materiali, kvantne tehnologije, znanosti o okolju in življenju. Večja povezanost raziskav s strateškim razvojem države in gospodarstva
bo prispevala k povečevanju blaginje vseh prebivalcev Slovenije.
Zato predlagamo okrepitev in učinkovitejše povezovanje raziskovalnih in izobraževalnih dejavnosti IJS z ustanovitvijo
razvojnega parka za raziskave, testiranje in demonstracijo
novih tehnologij. Tako bomo gospodarstvu olajšali dostop donaših znanj, raziskovalne opreme ter do naših domačih in mednarodnih raziskovalnih partnerjev.

Jamova cesta 39, 1001 Ljubljana
Tel.: (01) 477 3900
www.ijs.si

Foto: Arne Hodalič in Katja Bidovec