• Jaapan on Aasia riikide hulgas Eesti tähtsamaid partnereid ningriikide vahel valitseb teineteisemõistmise õhkkond.
• Eestisse jõudsid esimesed teated avanevast Jaapanist 19. sajandil“Eesti Postimehe” ja teiste ajalehtede vahendusel.
• Riikidevaheline suhtlus sai alguse Vabadussõja ajal, mil Jaapan
tunnustas äsja väljakuulutatud Eesti Vabariiki de facto Entent’iÜlemnõukogu otsusega 6.03.1919. Eraldi aktiga tunnustas Jaapan
Eestit 8.03.1921.
• 1930ndatest kuni 1940. aastani tegutsesid nii Jaapani kui Eesti
aukonsulid.
• 1937. a. akrediteeriti Riias resideeriv Jaapani saadik Shin Sakuma
Tallinnasse ja 1939. a. avati Tallinnas Jaapani diplomaatiline büroo,mis tegutses juulini 1940.

• Jõudsalt on arenenud Jaapani ja Eesti vaheline kultuurikoostöö,
mida kinnitavad rohked vastastikused dirigentide ja ansamblite
külaskäigud, jaapani kunsti, kalligraaﬁa ja tantsu tutvustamine ning
Eesti kunsti, koorimuusika ja animaﬁlmide populaarsus Jaapanis.
• 2005. aasta oli Euroopa Liidu-Jaapani kultuuriaasta, mille raames
näidati Jaapanis Eesti animaﬁlme, korraldati näitusi, toimusid
Ellerheina ja Tallinna Kammerorkestri kontsertturneed ning etendusi andis VAT Teater. Ka Eestis toimus arvukalt mitmesugusedjaapani kultuuri tutvustavaid üritusi, nagu näiteks Kazunari Sakamoto arhitektuurinäitus, Jaapani traditsioonilise kunsti näitus
Adamson-Ericu Muuseumis ning Hisako Shida ja Shunchō Suzuki kalligraaﬁa demonstratsioonid ja töötoad. Kontserte andsid
Jaapani jazzkvartett “Bass Talk” ning Norio Satō, toimus Yasuo
Fujitomi luule esitlus jpm.

ESTONIA AND JAPAN19192007• Japan is an important partner for Estonia and there is an atmosphere of mutual understanding between the two countries.
• The ﬁrst news about Japan reached Estonia through Eesti Postimees and other newspapers in the 19th century.
• Bilateral relations began during the Estonian War of Independence period. Under a Supreme Council of the Entente decision from 6 March 1919, Japan recognized de facto the Republicof Estonia. Under a separate act, Japan recognized Estonia on
8 March 1921.
• Japanese and Estonian honorary consuls were appointed in
the 1930s.
• In 1937, the Japanese Ambassador residing in Riga, Shin Sakuma,
was co-accredited to Tallinn and in 1939 the Diplomatic Bureau
of Japan was opened in Tallinn. It functioned until July 1940.

•

•

•

•
TRADITSIOONILISE JAAPANI KUJUTAVA KUNSTI TÖÖTUBA TALLINNAS ADAMSONERICU MUUSEUMIS, OKTOOBER 2005. /WORKSHOP OF TRADITIONAL JAPANESE VISUAL ART AT ADAMSONERIC MUSEUM, TALLINN,
OCTOBER 2005.

JAAPANI SAADIK SHIN SAKUMA VOLIKIRI 1939. A. /LETTER OF CREDENCE OF JAPANESE ENVOY SHIN SAKUMA DATED 1939.

• 1934. a. sõlmiti Eesti ja Jaapani kaubanduslik kokkulepe. 1930ndatel alanud ning 1990ndatel jätkunud majandussuhted arenevad
stabiilselt ka täna, mil Jaapan on Eestile tähtsuselt teine kaubanduspartner Aasias. Eesti ekspordib Jaapanisse peamiselt puidutooteid, mööblit, keemiatooteid, metalle ja turvast ning impordib enim elektroonikakaupu, autosid, masinaid ja seadmeid.
• 6.09.1991 andis Jaapani erivolitustega suursaadik Hirokazu Arai
Tallinnas üle Jaapani valitsuse ametliku läkituse EV iseseisvuse
tunnustamise kohta. 10.10.1991 taastati kahe riigi vahelised
diplomaatilised suhted. 1993 avati Tallinnas Jaapani saatkond.
Praegu esindavad Jaapanit Helsingis resideeriv suursaadik Hitoshi
Honda ning Tallinnas asjur Toshiko Shimizu .
• 1996. a. avati Tōkyōs Eesti saatkond, mida juhtis alates 19.06.1998 Eesti
esimene suursaadik Mark Sinisoo. Praegune Eesti suursaadik Peeter
Miller andis oma volikirja Jaapani keiser Akihitole üle 8.12.2006.
• Jaapanis on töövisiidil käinud president Lennart Meri (1997)
ning president Arnold Rüütel (2004).
• Vastastikune viisavabadus kahe riigi vahel seati sisse 1999. aastal.
• Jaapan on olnud tänuväärne Eesti kultuuri, teaduse, hariduse ja
spordi toetaja. Annetusi on saanud KUMU, Tartu Ülikooli keele-• 2006. aasta juulis viibis kontsertreisil Jaapanis rahvatantsuansambel “Sõprus”. 2006. aasta augustis võitis Eesti kogupereﬁlm“Ruudi” Jaapani ainsal lasteﬁlmide festivalil “Kodomotachino
Kinder Film Festival” peaauhinna.
• Juba aastaid on käinud Jaapani juhtivaid orkestreid juhatamas
Anu Tali ning Neeme, Paavo ja Kristjan Järvi.
• Klassikalist jaapani luulet on eesti keelde tõlkinud Rein Raud
(Täiskuutaeva all, 1985; Süda on ainuke lill, 1992, Mäetipp järvepõhjas, 2006), samuti on jaapani luulet avaldatud Uku Masingu
tõlkes (Haikud, 1997; Tankad, 1997). Romaanikirjandust ja novellistikat on eestindanud Agu Sisask (näit Kōbō Abe “Luitenaine”,
1968; Shusaku Endō “Ajal, mil ma vilistan”, 1988; Yasunari Kawabata “Tuhat kurge; Vana pealinn”, 2001 jt), Ülle Udam (Yasunari
Kawabata “Lumine maa”, 1989 jt), Maret Nukke (Junichirō Tanizaki “Varjude ülistus”, 2004) ja Kati Lindström (Banana Yoshimoto“Köök”, 2003; Haruki Murakami “Norra mets”, 2006).
• Jaapani kultuuri on tutvustanud Eestis mitmed teatritrupid
ja muusikud. Koreograaf ja butō-tantsija Aki Suzuki lõi omanäolise tantsulise liikumise 2004. a suvel etendunud V. Tormiseeesti regilauludel põhinevale suurteosele “Eesti ballaadid”.
• Eestis on üle 30 aasta viljeletud Jaapani traditsioonilist lilleseadet – ikebanat. Aprillis 2006 toimus Rahvusraamatukogus
sellele pühendatud näitus.
• 2004. a. mais istutati Tallinnas Harjumäe nõlvale 20 jaapani
kirsipuu istikut, samuti Järveotsa Gümnaasiumi juurde. See on
osa projektist “Sakura”, mille algatas Jaapani-Eesti sõprusühing.
• Alates 2004. aastast elab Jaapanis Eestile tuntust kogunud sumomaadleja Kaido Höövelson alias Baruto, kes tegi 2006. aasta
kevadturniiril ajalugu, võites jūryō-liigas ühe turniiri jooksul kõikvastased. 2006. a. toimus Rakveres amatöörsumo juunioride MM;
sinna plaanitakse ka 2008. a. täiskasvanute MM’i.
• Omavalitsuste koostöö heaks näiteks on Nagano prefektuuri Saku
linna ja Harjumaa Saku valla vahel 1. mail 2007 sõlmitud sõprusleping.

EESTI VABARIIGI PRESIDENT ARNOLD RÜÜTEL JA PROUA INGRID RÜÜTEL NING NENDE MAJESTEEDID
KEISER AKIHITO JA KEISRINNA MICHIKO, TŌKYŌS 2004. A. /PRESIDENT OF THE REPUBLIC OF ESTONIA ARNOLD RÜÜTEL AND MRS INGRID RÜÜTEL AND
THEIR MAJESTIES EMPEROR AKIHITO AND EMPRESS MICHIKO IN 2004 IN TŌKYŌ.

labor, rahvusooper Estonia, Eesti Muusikaakadeemia, H. Elleri nimeline muusikakool, Tallinna Ülikool, Eesti Judoliit, Eesti Sumoliit
ning Laste animaﬁlmi stuudio “MTÜ Nukuﬁlmi Lastestuudio”.
• Eestis saab jaapani keelt ja kultuuri õppida Tartu Ülikooli keeltekeskuses, Tallinna Ülikoolis, Tallinna Järveotsa Gümnaasiumis
ja Tallinna Keeltekoolis.
• Jaapani Fond ja Jaapani Haridusministeerium on toetanud
pikka aega Eesti üliõpilaste ning spetsialistide õpinguid Jaapaniülikoolides ja teistes õppeasutustes.

NAGANO PREFEKTUURI SAKU LINNA JA HARJUMAA SAKU VALLA KOOSTÖÖ SÕPRUSLEPING
ALLKIRJASTATI SAKU LINNAS JAAPANIS 1. MAIL 2007. /A SISTER CITY AGREEMENT BETWEEN THE JAPANESE CITY OF SAKU, IN NAGANO PREFECTURE,
AND THE ESTONIAN TOWNSHIP OF SAKU, IN HARJU COUNTY WAS CONCLUDED IN THE JAPANESECITY OF SAKU ON 1 MAY 2007.

JAAPANI SAADIK SHIN SAKUMA VOLIKIRJADE ÜLEANDMISEL 1939. AASTAL. ESIREAS VASAKULTSAADIK SHIN SAKUMA, VABARIIGI PRESIDENT KONSTANTIN PÄTS, VÄLISMINISTER KARL SELTER. /JAPANESE ENVOY SHIN SAKUMA PRESENTING HIS CREDENTIALS IN 1939. IN THE FIRST ROWFROM LEFT AMBASSADOR SHIN SAKUMA, PRESIDENT OF THE REPUBLIC KONSTANTIN PÄTS,FOREIGN MINISTER KARL SELTER.

• In 1934, a trade agreement was concluded between Estonia andJapan. Trade relations, which began in the 1930s and resumed
in the 1990s, are at present experiencing stable growth. Japanis the second largest trade partner for Estonia in Asia. Estonia’s
principal exports to Japan are wood products, furniture, chemical products, metals and peat. Estonia’s chief imports from Japanare electronic goods, cars, machinery and equipment.
• On 6 September 1991, Special Envoy of Japan Hirokazu Araiconveyed to Tallinn the oﬃcial statement of Japan’s government recognizing the independence of the Republic of Estonia. On 10 October 1991, diplomatic relations between thetwo countries were restored. In 1993, the Embassy of Japanwas opened in Tallinn. At present, Japan is represented by
Ambassador Hitoshi Honda residing in Helsinki and Chargé
d’Aﬀaires Toshiko Shimizu in Tallinn.
• In 1996, the Embassy of Estonia was opened in Tōkyō, headed
from 19 June 1998 by the ﬁrst Estonian Ambassador, Mark
Sinisoo. The incumbent Ambassador Peeter Miller presented his
credentials to Japanese Emperor Akihito on 8 December 2006.
• Working visits have been paid to Japan by President Lennart
Meri (1997) and President Arnold Rüütel (2004).
• Mutual visa waiver scheme was established in 1999.
• Japan has been a signiﬁcant supporter of Estonian culture,research, education and sports. Donations have been received
by KUMU, the Language Laboratory of the University of Tartu,
the Estonian National Opera, the Estonian Academy of Music,
the Heino Eller School of Music and Tallinn University, Estonian
Judo Association, Estonian Sumo Association and Children
Animation Studio “MTÜ Nukuﬁlmi Lastestuudio”.
• The Japanese language and culture can be studied in Estonia at
the language centre of the University of Tartu, Tallinn University,
Tallinn Järveotsa Secondary School and the Tallinn Language
School.
• The Japan Foundation and the Japanese Ministry of Education
have been long-time supporters of the studies of Estonian
students and specialists at universities and other educational
institutions in Japan.
• Cultural co-operation between Japan and Estonia has been developing vigorously, which is attested to by the numerous visits

•

•

•

•

of conductors and ensembles, by exhibitions of Japanese art, including calligraphy, dance performances, as well as by the popularity of Estonian art, choral music and animated ﬁlms in Japan.
2005 was the European Union-Japan year of culture. In Japan,
Estonian animated ﬁlms were shown, exhibitions were arranged, concert tours by the Ellerhein choir and Tallinn Chamber Orchestra took place, and performances were given by
VAT Theatre. In Estonia, there were numerous various events
introducing Japanese culture, for instance Kazunari Sakamoto’s architecture exhibition, an exhibition of Japanese traditional art at Adamson-Eric Museum as well as demonstrationsof Hisako Shida and Shunchō Suzuki’s calligraphy and related
workshops. Concerts were given by the Japanese jazz quartet
Bass Talk and Norio Satō. A reading of Yasuo Fujitomi’s poetry
took place etc.
In July 2006, the folk dance ensemble Sõprus went on a concert tour in Japan. In August 2006, the Estonian family ﬁlm
Ruudi took the main prize at the Kodomotachino festival, theonly Japanese children’s ﬁlm festival.
For a number of years already, Anu Tali, Neeme Järvi, Paavo
Järvi and Kristjan Järvi have been back and forth to Japan, conducting leading Japanese orchestras.
Classical Japanese poetry has been translated into Estonian byRein Raud (Under the Full Moon, 1985; The Heart is the Only
Flower, 1992, A Peak in the Bottom of the Lake, 2006). Japanese
poetry has also been translated by Uku Masing (Haikus, 1997;
Tankas, 1997). Some novels and short stories have been translated into Estonian by Agu Sisask (e.g. Kōbō Abe “The Woman in
the Dunes”, 1968; Shusaku Endō “When I Whistle”, 1988; Yasunari
Kawabata “Thousand Cranes; The Old Capital”, 2001 and others),by Ülle Udam (Yasunari Kawabata “Snow Country”, 1989 andothers), Maret Nukke (Junichirō Tanizaki “In the Praise of Shadows”, 2004) and by Kati Lindström (Banana Yoshimoto “Kitchen”,
2003; Haruki Murakami “Norwegian Wood”, 2006).
Japanese culture has also been promoted in Estonia by several
theatre troupes and musicians. Aki Suzuki, a choreographer
and Butō dancer, created an interesting dance piece to Veljo
Tormis’s magnum opus folkloric Estonian Ballads, which was
performed in the summer of 2004.
In Estonia, ikebana, traditional Japanese ﬂower arrangement,
has been practiced for over 30 years. In April 2006, an exhibition dedicated to this art took place in the National Library.
In May 2004, 20 Japanese cherry trees were planted on theslopes of Harju Hill in Tallinn as well as near Järveotsa Secondary
School. It is part of the Sakura project, initiated by the JapaneseEstonian friendship society.
As of 2004, sumo wrestler Kaido Höövelson (aka Baruto) lives
in Japan, gaining prominence and in turn making Estonia wellknown. In 2006, at the spring tournament he made history,
beating one by one all his rivals in the Jūryō league in the courseof one tournament. In 2006, the Junior Sumo World WrestlingChampionship took place in Rakvere. The 2008 junior and adultworld championships are being planned in the same town.

EESTIST PÄRIT SUMOMAADLEJA BARUTO TEGI 2006. AASTA KEVADTURNIIRIL AJALUGU, VÕITES
JŪRYŌ LIIGAS ÜHE TURNIIRI JOOKSUL KÕIK VASTASED. /SUMO WRESTLER FROM ESTONIA BARUTO MADE HISTORY AT THE SPRING TOURNAMENT OF 2006,
BEATING ONE BY ONE ALL HIS RIVALS IN THE JŪRYŌ LEAGUE IN THE COURSE OF ONE TOURNAMENT.

• A sister city agreement concluded on 1 May 2007 between theJapanese city of Saku, in Nagano prefecture, and the Estonian
township of Saku, in Harju County, serves as a good example
of co-operation between the local governments.

Fotod: Imperial Household Agency, Riigiarhiiv, Eero Raun, Martin Karner, Peeter Hütt, Saku linnavalitsus (Jaapan). / Photos: Imperial Household Agency, Riigiarhiiv, Eero Raun, Martin Karner, Peeter Hütt, Saku City Government (Japan).

EESTI JA JAAPAN
19192007

24. MAI 2007, TALLINNA LAULUVÄLJAK
RÕÕM LAULUST
Jaapani keiserliku paari ajaloolise visiidi ühe osana toimub Tallinna Lauluväljakul kontsert “Rõõm laulust”, millel esineb
selleks puhuks loodud 3000 lauljast koosnev ühendkoor. Sellise väikese laulupeoga tutvustab Eesti külalistele oma
unikaalset laulutraditsiooni.
KAVA
15.40

Nende Majesteetide keiser Akihito ja keisrinna Michiko ning president
Toomas Hendrik Ilvese ja proua Evelin Ilvese saabumine

15.40–16.10

Kontsert “Rõõm laulust”
Kunstiline juht: Aarne Saluveer

Raimo Kangro

KAERAJAAN
Üle-Eestiline Noorte Sümfooniaorkester
Dirigent Jüri-Ruut Kangur

Indrek Kalda / Heiki Vilep

PUU ON PUUDE KÕRGUNEÜhendkoor ja ansambel koosseisus Tarmo Kivisilla, Tanel Ruben,
Toomas Torop, Raul Vaigla ja Ain Varts
Solist: Liisi Koikson
Dirigent Aarne Saluveer

René EespereÄRKAMISE AEG
Ühendkoor ja Üle-Eestiline Noorte Sümfooniaorkester
Dirigent Aarne Saluveer

Mart Siimer / Artur Alliksaar

HOMMEÜhendkoor ja Üle-Eestiline Noorte Sümfooniaorkester
Dirigent Ene Üleoja

Friedrich August Saebelmann /Peeter Ruubel

KAUNIMAD LAULUDÜhendkoor
Dirigent Hirvo Surva

Kadri HuntÜKSTEIST PEAB HOIDMAÜhendkoor ja Üle-Eestiline Noorte Sümfooniaorkester
Dirigent Kadri Hunt

Tōru Takemitsu

SAKURA
Tütarlastekoor Ellerhein
Dirigent Tiia-Ester Loitme
Tervitus dirigentide ja lauljate poolt

Alo Mattiisen / Jüri Leesment

KUNSTILINE JUHT / ARTISTIC DIRECTORAARNE SALUVEERDIRIGENDID /CONDUCTORS:
Kadri Hunt, Jüri-Ruut Kangur, Tiia-Ester Loitme,
Hirvo Surva, Ene Üleoja

ISAMAA ILU HOIELDESÜhendkoor ja Üle-Eestiline Noorte Sümfooniaorkester
Solistid: Lenna Kuurmaa, Gerli Padar ja Ivo Linna
Dirigent Aarne Saluveer

LASTEKOORID DIRIGENDID /CHILDREN’S CHOIRS CONDUCTORSArdu Põhikooli lastekoor (Kerli Sild)
Arte Gümnaasiumi lastekoor (Maris Lang, Helina Indrekans)
Aruküla Põhikooli lastekoor (Külli Ovir)
Avinurme Keskkooli lastekoor (Lii Karro)
SOLISTID / SOLOISTS:
Eesti Raadio laululapsed (Kadri Hunt)
Liisi Koikson, Lenna Kuurmaa, Ivo Linna, Gerli Padar
ETV lastekoor (Lii Leitmaa, Külli Kiivet)
Gustav Adolﬁ Gümnaasiumi lastekoor (Merle Ilus)
ANSAMBEL / ENSEMBLE:
Hagudi Põhikooli lastekoor (Pilvi Pärnapuu)
Tarmo Kivisilla, Tanel Ruben, Toomas Torop,Järva-Jaani Gümnaasiumi lastekoor (Kalli Vainula)
Raul Vaigla, Ain Varts
Järvakandi Gümnaasiumi lastekoor (Eha Teras)
Kaiu Lastekoor (Argo Niinemets)
ORKESTER / ORCHESTRA:
Kehra Keskkooli lastekoor (Epp Soo)
Üle-Eestiline Noorte Sümfooniaorkester /Kehtna valla lastekoor (Ea Hark, Kätlin Lang)
Estonian Youth Symphony Orchestra
Koeru Keskkooli lastekoor (Aino Linnas)
Koigi Põhikooli lastekoor (Marve Nakus)ÜHENDKOOR / COMBINED CHOIR:
Kuusalu Keskkooli lastekoor (Taavi Esko)
Lasnamäe Gümnaasiumi lastekoor (Jelena Anstal)
MUDILASKOORID DIRIGENDID /Lastekoor Ellerhein (Ingrid Kõrvits, Anneli Mäeots)
YOUNG CHILDREN’S CHOIRS CONDUCTORSMusamari Koorikooli lastekoor (Tiina Mee)
Narva Eesti Gümnaasiumi lastekoor (Tuuliki Jürjo)Avinurme Keskkooli mudilaskoor (Lii Karro)Nõmme Põhikooli lastekoor (Tiiu Mickfeldt)
ETV mudilaskoor (Lii Leitmaa, Külli Kiivet, Niina Esko)
Paide Ühisgümnaasiumi lastekoor (Anne Rikberg)
Harmi Põhikooli lastekoor (Tiina Steinberg)
Pirita Majandusgümnaasiumi lastekoor (Silva Vissel)
Kuusalu Keskkooli mudilaskoor (Niina Esko)
Puhja Gümnaasiumi lastekoor (Ruth Luts)
Lasnamäe Üldgümnaasiumi mudilaskoor (Lilija Kuusemäe) Puurmani Gümnaasiumi lastekoor (Anneli Rebane)
Musamari Koorikooli mudilaskoor (Tiina Mee)Põltsamaa valla lastekoor (Sirje Pääslane)
Narva Eesti Gümnaasiumi poistekoor (Tuuliki Jürjo)Pärnu Kunstide Maja lastekoor “Pöial-Liisi” (Annely Kuningas)
Pirita Majandusgümnaasiumi mudilaskoor (Piret Jakobson) Raasiku PK ja Alavere PK lastekoor (Heli Karu)
Püünsi Põhikooli mudilaskoor (Maiu Plumer)
Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi lastekoor (Margit Sarri)
Rocca al Mare kooli III–IV klassi mudilaskoor (Tiina Kuuli) Rapla Ühisgümnaasiumi lastekoor Riinimanda (Pärt Uusberg,
Tallinna Arte Gümnaasiumi mudilaskoor (Meeli Mandre) Urve Uusberg)
Tallinna Inglise Kolledži poistekoor (Liivi Urbel)
Reaalkooli lastekoor (Heli Roos)
Tallinna Läänemere Gümnaasiumi mudilaskoor (Ruth Heidmets) Risti Põhikooli lastekoor (Kaja Avila)
Tallinna Prantsus Lütseumi mudilaskoor (Õnne Lüüs)
Rocca al Mare kooli lastekoor (Irena Bormann-Eskor)
Tallinna Saksa Gümnaasiumi poistekoor (Pille Pedak)
Saku Gümnaasiumi lastekoor (Inga Vahtrik)
Valjala Põhikooli mudilaskoor (Helen Aasmaa)
Taebla Gümnaasiumi lastekoor (Eda Lääs)

24 MAY 2007, LAULUVÄLJAKJOY OF SONG
“Joy of Song” concert on Tallinn’s Song Festival Grounds celebrates the historic visit of Their Majesties Emperor Akihito
and Empress Michiko. A 3000-member massed choir, selected especially for the occasion from all over Estonia, oﬀers aglimpse into the country’s unique tradition of choral music, embodied in the famous Song Celebrations.

Nende Majesteetide Jaapani
keiser Akihito ja keisrinna Michikoametlik visiit Eestisse
24.–25. mail 2007

PROGRAMME
15.40

Arrival of Emperor Akihito, Empress Michiko and the Presidentof Estonia and Mrs Ilves

15.40–16.10

Concert “Joy of Song”
Artistic director: Aarne Saluveer

Raimo Kangro

KAERAJAAN
Estonian Youth Symphony Orchestra
Conductor Jüri-Ruut Kangur

Indrek Kalda / Heiki Vilep

A TREE AS HIGH AS TREES
Combined choir, ensemble (Tarmo Kivisilla, Tanel Ruben,
Toomas Torop, Raul Vaigla and Ain Varts)
Soloist: Liisi Koikson
Conductor Aarne Saluveer

René Eespere

TIME OF AWAKENING
Combined choir, Estonian Youth Symphony Orchestra
Conductor Aarne Saluveer

Mart Siimer / Artur Alliksaar

TOMORROW
Combined choir, Estonian Youth Symphony Orchestra
Conductor Ene Üleoja

Friedrich August Saebelmann /Peeter Ruubel

THE MOST BEAUTIFUL SONGS
Combined choir
Conductor Hirvo Surva

Kadri Hunt

CARING FOR ONE ANOTHER
Combined choir, Estonian Youth Symphony Orchestra
Conductor Kadri Hunt

Tōru Takemitsu

SAKURA
Ellerhein Girls’ Choir
Conductor Tiia-Ester Loitme
Greeting from conductors and singers

Alo Mattiisen / Jüri Leesment

CHERISHING OUR HOMELAND’S BEAUTY
Combined choir, Estonian Youth Symphony Orchestra
Soloists: Lenna Kuurmaa, Gerli Padar and Ivo Linna
Conductor Aarne Saluveer

Eesti Kunstiakadeemia kammerkoor (Külli Kaats)
Gustav Adolﬁ Gümnaasiumi segakoor (Merle Ilus)Jõgeva Gümnaasiumi segakoor (Maret Oja)
Kadrioru Saksa Gümnaasiumi segakoor (Reet Lend)
Kammerkoor Harmoonia (Eve Oja)
Kehra Keskkooli noortekoor (Epp Soo)
Kose Gümnaasiumi noortekoor (Heli Sepp)
Kristiine Gümnaasiumi kammerkoor (Kai Rei)
Kuusalu Keskkooli noortekoor (Taavi Esko)
Laagna Gümnaasiumi noortekoor (Eteri Parts)
Lasnamäe Üldgümnaasiumi segakoor (Anne Maiberg)
Miikaeli poistekoor (Kadri Hunt)
Mitte-Riinimanda kammerkoor (Urve Uusberg)
Mitte-Riinimanda noortekoor (Urve Uusberg)
Noorte segakoor Vox Populi (Elo Kalmet)
Paide Ühisgümnaasiumi segakoor (Anne Rikberg)
NEIDUDEKOORID DIRIGENDID /Pelgulinna Gümnaasiumi segakoor (Maris Kaldaru)
GIRLS’ CHOIRS CONDUCTORS
Pääsküla kooli segakoor (Kadi Härma)Rahvusooper Estonia poistekoor (Hirvo Surva)
ETV noortekoor (Külli Kiivet)
Taebla Gümnaasiumi noortekoor (Kaja Avila)
ETV tütarlastekoor (Aarne Saluveer)
Tallinna Inglise Kolledži segakoor (Margot Peterson)Jõgeva Gümnaasiumi neidudekoor (Maret Oja)
Tallinna Poistekoor (Lydia Rahula)
Kose Gümnaasiumi tütarlastekoor (Heli Sepp)
Tallinna Prantsuse Lütseumi segakoor (Liivi Sooaluste)Nõmme Kultuurikeskuse neidudekoor (Elviira Maasalu)
Pirita Majandusgümnaasiumi neidudekoor (Piret Jakobson) Tallinna Reaalkooli segakoor (Eve Karp)
Rocca al Mare kooli neidudekoor (Hanna Renter-Reintamm) Tallinna Saksa Gümnaasiumi segakoor (Külli Puhkim)
Tallinna Tehnikaülikooli kammerkoor (Peeter Perens)
Tallinna 32. Keskkooli neidudekoor (Aime Kaarlep)
Tallinna Ühisgümnaasiumi segakoor (Aade Erits)
Tallinna 37. Keskkooli neidudekoor (Katrin Raamat)
Tallinna Sikupilli Keskkooli neidudekoor (Õnneleid Mardim) Tallinna Ülikooli kammerkoor (Merike Aarma, Aivar Leštšinski)
Westholmi Gümnaasiumi segakoor (Grete Koik)
Tütarlastekoor “Sirjelind” (Sirje Grauberg)
VHK Gümnaasiumi Kammerkoor (Kaspar Mänd)
Tütarlastekoor Ellerhein (Tiia-Ester Loitme)
Viimsi Noortekoor (Andrus Kalvet)
Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoor (Maarja Soone)Õismäe Humanitaargümnaasiumi segakoor (Koidu Ilmjärv)
Tallinna 21. Kooli A-lastekoor (Lydia Rahula)
Tallinna 21. kooli B-lastekoor (Mare Maasik)
Tallinna 32. Keskkooli lastekoor (Lii Leitmaa)
Tallinna 37. Keskkooli lastekoor (Inna Kopli, Katrin Raamat)
Tallinna Inglise Kolledži lastekoor (Liivi Urbel)
Tallinna Kunstigümnaasiumi lastekoor (Anne Luukas)
Tallinna Nõmme Gümnaasiumi lastekoor (Ene Uibo)
Tallinna Sõle Gümnaasiumi lastekoor (Piret Puusta)
Turba Gümnaasiumi lastekoor (Iveta Jürisson)
Uhtna lastekoor (Elina Peri)
Valtu Põhikooli lastekoor (Eve-Mai Laurimaa)
Vigala valla lastekoor (Silja Käär, Aili Soonberg)
Viljandimaa Pärsti valla lastekoor (Eda Anton)
Virtsu Põhikooli lastekoor (Piret Leiumaa)

SEGAKOORID DIRIGENDID /MIXED CHOIRS CONDUCTORSMEESKOORID DIRIGENDID /MALE CHOIRS CONDUCTORSAnija valla poistekoor KETHER (Heli Karu)
Arte Gümnaasiumi noortekoor (Helina Indrekans)
Revalia Kammermeeskoor (Hirvo Surva)
Aruküla Põhikooli poiste ja noorte meeste koor (Külli Ovir) Tallinna 21. kooli Meeskoor (Lydia Rahula)

NENDE MAJESTEETIDE KEISRI JA KEISRINNA ABIELLUMISTSEREMOONIA. /THEIR MAJESTIES THE EMPEROR AND EMPRESS AT THEIR MARRIAGE 1959.

• Tema Majesteet keiser Akihito sündis Tōkyōs 23. detsembril 1933. aastal
keiser Shōwa ja keisrinna Kōjuni esimese pojana.
• 1952. aastal sai temast kroonprints.
• 1956. aastal lõpetas ta Gakushuini ülikooli poliitikateaduse ja majanduse erialal.
• 10. aprillil 1959. aastal abiellus kroonprints Akihito tuntud ärimehe tütre
Michiko Shōdaga, kes on sündinud Tōkyōs 20. oktoobril 1934. aastal.
• 7. jaanuaril 1989. aastal, pärast keiser Hirohito (postuumselt keiser
Shōwa) surma astus Tema Majesteet keiser Akihito troonile Jaapani
125. keisrina. Kroonimistseremoonia peeti Keisripalees 12. novembril
1990. aastal.
• Jaapani põhiseaduse järgi on keiser “riigi ja rahva ühtsuse sümboliks” jasaab oma ametikoha “rahva tahtel, kellele kuulub suveräänne võim”.
• Keisri kohustuste hulka kuulub peaministri ja Ülemkohtu peakohtuniku ametisse määramine, ministrite ja kõrgemate riigiametnike
ametisse määramise kinnitamine, parlamendi kokkukutsumine, seaduste ja lepingute ametlik väljakuulutamine, teenetemärkide andmine,suursaadikute volikirjade kinnitamine ja välisriikide suursaadikutevolikirjade vastuvõtmine.

KEISRINNA TOIDAB SIIDIUSSE MOORUSPUU LEHTEDEGA SIIDIUSSIKASVATUSKESKUSESKEISRIPALEE TERRITOORIUMIL. /EMPRESS MICHIKO FEEDS MULBERRY LEAVES TO SILKWORMS AT THE SERICULTURE CENTRE
IN THE IMPERIAL PALACE GROUNDS.

• His Majesty Emperor Akihito was born in Tōkyō on 23 December 1933
as the ﬁrst son of Emperor Shōwa and Empress Kōjun.
• In 1952, his Investiture as Crown Prince was held.
• In 1956, he completed education at the Gakushuin University’s Facultyof Political Science and Economics.
• On 10 April 1959, Crown Prince Akihito married Miss MichikoShōda, daughter of a distinguished businessman, born in Tōkyō on
20 October 1934.
• On 7 January 1989, upon the demise of Emperor Hirohito (posthumously Emperor Shōwa), His Majesty Emperor Akihito accededto the throne as the 125th Emperor of Japan. The Ceremony of Enthronement was held at the Imperial Palace on 12 November 1990.
• As stated in the Constitution of Japan, the Emperor is “the symbolof the State and of the unity of the people” and derives his position
from “the will of the people with whom resides sovereign power.”• The Emperor’s duties are appointing the Prime Minister and the Chief
Justice of the Supreme Court, attesting the appointment of Ministersof State and some other high oﬃcials, convoking the National Diet,
promulgating laws and treaties, awarding honours, attesting the credentials of ambassadors as well as receiving foreign ambassadors.

• Keisril ja keisrinnal on kolm last: prints Naruhito, prints Fumihito ja
printsess Sayako (peale abiellumist Sayako Kuroda).
• Keisri troonileastumisest alates on Nende Majesteedid käinud ametlikul
visiidil 20 riigis. Kokku on nad külastanud 52 riiki.
• Keiser Akihito tunneb suurt huvi looduse ja looduskaitse vastu ningta on toetanud teadusuuringute läbiviimist keiserlikes maavaldustes.
• Keisrinna Michiko huvitub kunstist ja kirjandusest, eriti Jaapani klassikalisest kirjandusest. Samuti armastab ta muusikat ning mängib klaverit, olles hea klaverisaatja keisrile, kes mängib tšellot, ning kroonprints Naruhitole, kes mängib vioolat ja viiulit.
• Igal aastal istutab ja koristab keiser palee territooriumil asuval riisipõllul riisi, mis on Jaapanis traditsiooniliselt peamine põllukultuur.
• Keisrinna kasvatab paleetöötajate abiga siidiussikasvatuskeskusessiidiusse, toites neid mooruspuu lehtedega.

KEISER AKIHITO KORISTAB RIISI. /EMPEROR AKIHITO HARVESTS RICE.

• The Emperor and Empress have three children: Prince Naruhito,
Prince Fumihito and Princess Sayako (after marriage Sayako Kuroda).
• Since the Emperor’s enthronement, Their Majesties have so far madeoﬃcial visits to 20 countries, bringing the number of countries they
have visited to 52.
• The Emperor has a keen interest in natural life and its conservation.
He encourages research projects on natural life in the grounds of theImperial estates.
• Empress Michiko has an extensive interest in art, and is particularly
well-read in Japanese classical literature. She also loves music andplays the piano, while she is a good accompanist to the Emperor whoplays the cello and to Crown Prince Naruhito who plays the viola andviolin.
• Every year, the Emperor himself plants and harvests rice, the traditional main crop in Japan, at the paddy-ﬁeld in the Palace Grounds• The Empress raises silkworms at the Palace sericulture centre, withthe help of several staﬀ-members, feeding them with mulberry leaves.

Oﬃcial visit of Their Majesties
Japanese Emperor Akihito andEmpress Michiko to Estonia
24–25 May 2007