2014. SZEPTEMBER

113. szám

KIZUNA 絆 きずな
A Magyar–Japán Baráti Társaság (MJBT) hírlevele

Szerkesztő: Horváth Alíz (holiza5@gmail.com)

Programajánló
Minden hónap harmadik péntekén 17:30-kor kezdődik havi összejövetelünk a megszokott
helyen: City Irodaház (V. Bajcsy Zs. út 12.), a Tumlare Hungary (a korábbi NET Travel Service)irodája (2. emelet). Kérjük, hogy részvételi szándékukat jelezzék Sági Attila programszervezőnél
az attilasagi@yahoo.com címen.
Ismét kedvezményes vacsora a Fuji Étteremben!
Idén is megrendezzük az immár hagyományosnak mondható vacsoraestünket a Fuji japánétteremben. Szeptemberi klubnapunkat ebben az étteremben tartjuk meg. A vacsoraest keretén
belül a Magyar-Japán Baráti Társaság tagjainak lehetőségük lesz megkóstolni a méltán világhírű
japán konyha remekeit. A Fuji japán étterem immáron húsz éve Magyarország első számú ésmáig is egyetlen igazi tradicionális japán étterme, amely 2011-ben kiérdemelte a Magyarország
legjobb távol-keleti étterme-díjat, 2010-ben és 2011-ben pedig a "Best of Budapest" díjjal
tüntették ki. A legmagasabb fokú gasztronómiai élmény elérésének érdekében kivétel nélkül
csak a legtisztább tengerekből származó, mindig az évszaknak megfelelő alapanyagokat kínálják
vendégeiknek.
Időpont: 2014. szeptember 17 (szerda). 18:00
A jelentkezéseket szeptember 7-ig fogadtuk el Sági Attila email címén.
Helyszín: Fuji japán étterem (1025 Budapest Csatárka u. 54)
2014. október 17.
GARAMSZEGI MAREK IRÉN - okleveles alternatív gyógyító
A több mint 5000 éves tradicionális egészségkultúra és Japán
Mi az oka, hogy ötvenezernél is több százéves él Japánban egészségesen, aktívan? Mi ahosszú élet titka Japánban? Nevezhetőek-e véneknek a száz év feletti japánok? Hogyan
lehetséges, hogy a világon Japánban a legmagasabb a várható élettartam? Hogyan spórolnak ajapánok az államkasszájukon az egészségüggyel? Ezek nem költői kérdések. Nagyanyáink,dédanyáink még ismerték az öngyógyítás csodáit. Nincsenek titkok, az egészségkultúra
mindenkié.

1

2014. SZEPTEMBER

113. szám

2014. november 21.
PUSZTAI BEÁTA – az ELTE BTK Filozófiatudományi Doktori Iskola doktorandusza
Csillagszem és aranyhaj: a mukokuszeki karakterábrázolás (újra)értelmezésének lehetőségei akortárs japán rajzfilmbenÓriási szemek, éles arcvonások és a szivárvány színeiben pompázó hajkoronák. A rajongókat
és az elméletírókat egyaránt foglalkoztatja a japán rajzfilm lényegi ellentmondása, miszerint ajapánként tételezett animefigurák többsége külsejében egyáltalán nem tűnik Japánnak.
A mukokuszeki, vagyis „a faji vagy etnikai jelölők és kontextusok törlésének gesztusa egy adottkulturális termékben” (Ivabucsi Kóicsi), a karakterek és a cselekményvilág ábrázolásának„japántalan” vagy „nemzetiségnélküli” jellegére, egyszersmind arra az esztétikai programra utal,
amely az animét az 1960-as évek elejétől uralja. A második világháborút követő modernizációévtizedeit a japanológiai szakirodalom a „dejapanizáció” és a „nyugatiasodás” korszakaként
jegyzi, amely folyamat csúcspontjának a 1990-es évek kiábrándultságát (Szató Kendzsi szavaivalélve, „öngyűlöletét”) tekinthetjük. A rajzfilmek világa, ahol minden lehetséges, ahol az ember
olyan arcot ölthet magára, amilyet csak akar, különösen adekvát terepet biztosít a(poszt)modern japán – vagy bármely más – nemzet öntudatának folyamatos újraértékeléséhez.
De milyen szerepet tölt be, és vajon mi lesz a sorsa a mukokuszekinek mint a japánok japánlényegét elrejtő „maszknak” az ezredfordulón, amikor sorra jelennek meg a japánhagyományokat tematizáló, például a szamurájos és a vidéki életet dicsőítő rajzfilmek? Mi atétje a „japántalanítás” esztétikájának, amikor az anime „újrajapánosodni” látszik? Mikéntértelmezhetjük újra a mukokuszeki esztétikáját a kortárs animében? Hogyan beszél, milyenítéletet mond az anime maga a mukokuszeki lényegéről?

Fotó: Füzessy Boglárka

Az alábbiakban a 2014. április 12-ei haikuverseny helyezettjeinek alkotásait olvashatják:
1. helyezett: Boga Bálint: Napsugár ragyog/ nyíló virág szirmán és/ ráncos arcomon
2. helyezett: Kaba Ariel: Oly régóta óv/ a kerti Buddha, nézd csak/ Budán, Pesten is!
3. helyezett: Kerti Károly György: Oly szép az idő/ már kikeverve a tus/ a haikuíráshoz
Marek Blanka: Szépséges tavasz/ pompázik a természet-/ kaland kezdődik
Frideczky Katalin: Május illata/ libeg át a tavaszon/ tágul a lélek
Olvasmánynak ajánljuk Jámbor Aliz Japánról szóló blogjait a Japánspecialista oldalán:
http://www.japanspecialista.hu/blog/
2

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Japán Fesztivál – A V4 és a Japán év keretében
A Magyar-Japán Baráti Társaság és testvérszervezete, a Japán-Magyar Baráti Társaság 4-5
évente fesztivált szervez hol Japánban, hol Magyarországon. Ez a nagy múltú rendezvény még
1984-ben kezdődött és nagy örömünkre azóta is tart.
Idén Magyarország a rendező fél. Az MJBT a Japán Nagykövetséggel együtt szervezi meg arendezvényt.
Japán részről 22 vezetőségi tag érkezik Magyarországra, a fesztivál október 28-tól november 3ig tart.
FŐ PROGRAM:
Nisiura-szan és asszisztense közreműködésével művészi kalligráfiai bemutató és kiállítás,teaceremónia, ikebana, illatélvezet.
OKTÓBER 30-ÁN CSÜTÖRTÖKÖN 17 órai kezdettel: Megnyitó ünnepség a Néprajzi Múzeumban(ingyenes)
A kiállítás később is megtekinthető, míg a japánok workshopot tartanak.
Workshop magyarok részére a Néprajzi Múzeumban:
Október 31. péntek délelőtt és délután
November 2. vasárnap délelőtt és délután (26 éven aluliak számára ingyenes)
November 3. hétfő délelőtt és délután
A workshopokon lehet művészi kalligráfiát, ikebanát, teaszertartást és illatélvezetet tanulni.

A Japán Nagykövetség és a Magyar-Japán Baráti Társaság szervezésében:2014. október 28. (kedd)
14:00 érkezés Gödöllőre
14:00-15:00 kastélylátogatás idegenvezetővel és japán tolmáccsal
15:00-16:30 szabad program a kastélyban (ruhapróba és fotózás kívánság szerint, vásárlás akastélyban. A kávézó felkeresése.)16:30 tanácskozás és koncert 18:30-ig

3

2014. SZEPTEMBER

113. szám

PROGRAM: A meghívottak köszöntése.
 Köszöntő a Japán Nagykövetség részéről.
 A Japán-Magyar Baráti Társaság ügyvezető igazgatójának beszámolója a társaság
tevékenységéről.
 Magyar-Japán Baráti Társaság elnökének beszámolója a társaság tevékenységéről.
5. Ünnepi műsor: A Dunaújvárosi gyermekkórus japán és magyar népdalokat ad elő.
 Takaku Keidzsiro samiszenen es tekerőlanton játszik.
 Karosi Julia jazz énekesnő, akinek Japánban és az USA-ban is megjelent a lemeze,együttesével lép fel.
 Fudzsivara Sindzsi és Imai Ajane japán dalokat ad elő.
 Ozsgyáni Mihály és Scheer Lívia operettdalokat énekel és táncol herendi mintájú
ruhákban.
19:30: Érkezés Budapestre busszal.
A programok költségeire a fedezetet Dr. Sűdy Zoltán volt tokiói nagykövet teremtette meg.

Szponzoraink:Tranzit Food

FETI Swietelsky MagyarországSűdy és Társa Kft Nemzetek Háza

A programra a belépőjegy ára 2000 Ft. A színházterem korlátozott férőhellyel rendelkezik,
ezért kérjük, hogy amennyiben részt kívánnak venni a programon, regisztráljanak a következő
linken nevük és e-mail címük megadásával 2014. szeptember 20. (szombat) és 30. (kedd) között!
https://docs.google.com/forms/d/1Yx2JxJEnjkffcAf8sUgRv-DoqkzkncfoFI6jt6CyrmE/viewform
A formon megadott névre és e-mail címre fogjuk kiküldeni a névre szóló hivatalos meghívót
és egyben belépőjegyet.

4

2014. SZEPTEMBER

113. szám

További programokElőadás: Dr. Szabó Balázs: A szamuráj útja - Zen buddhista tradícióIdőpont: 2014. szeptember 10. (szerda) 19 óra.
Helyszín: Budapest VI. ker. Eötvös u. 10.
Japán történelmének és tradíciójának meghatározó alakjai voltak a szamurájok, azönfeláldozó harcos, a becsület és a hűség megtestesítői. Kultúrájuk, életfilozófiájuk ésharcművészetük alapja a buddhizmus zen ága, amely gyakorlatiasságával és egyszerűségre való
törekvésével tűnik ki a többi buddhista irányzat közül.

Békés Megyei Japán Nap
Az MJBT és a MAPON Gyulai Magyar-Japán Kulturális Egyesület közös szervezésében.
Időpont: 2014. szeptember 18.
Helyszín: Gyulai Vigadó
Program:
11.00
A Békés Megyei Japán Napra érkező vendégek fogadása, különös tekintettelőexcellenciája Kato Kikuko I. o. tanácsos, Magyarországi Japán Nagykövetség
képviseletvezető helyettesére és delegációjára, illetve a megyei és a városi vezetőkre Műsor: Cimbora Néptáncegyüttes és Téglás Zenekar
11.20

Dr. Görgényi Ernő Gyula város polgármesterének üdvözlő beszéde japán és magyar himnusz

11.40Őexcellenciája Kato Kikuko I. o. tanácsos, Magyarországi Japán Nagykövetség
képviseletvezető helyettesének beszéde

12.00

Gajda Róbert kormánymegbízott, a Békés Megyei Kormányhivatal vezetőjéneküdvözlő beszéde

12.20

A szervező egyesületek vezetőinek köszöntő beszédei
Dr. Vihar Judit elnök, MJBT
Fodor György elnök, MAPON Egyesület
 japán népdal a Gyulai Implom József Általános Iskola Kränzleinénekegyüttese előadásában(Vezető: Garami Veronika)

12.40

Ebéd (Fuji Japán Étterem) Műsor: magyar népdalcsokor a Gyulai Implom József Általános Iskola
Kränzlein énekegyüttese előadásában (Vezető: Garami Veronika)52014. SZEPTEMBER

13.40

113. szám

Békéscsaba, Békés és Gyula városok bemutatkozó kiállításainak és produkcióinak
megtekintése.
Személyes találkozás Gajda Róbert kormánymegbízottal, Vantara Gyula Békéscsaba
Megyei Jogú Város polgármesterével, Izsó Gábor Békés város polgármesterével és Dr.
Görgényi Ernő Gyula város polgármesterével.
Találkozás a térségi vállalkozások vezetőivel.

15.00

Városnézés
 Séta a város központjában
 Látogatás a Várfürdőbe
 A középkori vár megtekintése

16.30

Japán délután programjainak megtekintése a Várkertben







Japán sportok: kendo, karate, aikido bemutató
Ikebana (Hajnal Krisztina bemutatója)
Színpadon Baracsi István énekes Tokiói éjszakák dalával
Kiyo-Kito Taiko dobzenekar koncertje (Vezető: Laár Dávid)Kimonó bemutató (Csomai Zsuzsanna)
Urasenke Teaművészet – Magyarországi Japán Tea Egyesület (Rajzó-Kontor Kornéliaművészeti vezető) Szusi készítés-kóstolás Borsányi Klára segítségével és sok más érdekesség
Közben:17.00 Wakabajasi Fumio japán grafikusművész kiállítása a Gyulai Várban
 Megnyitó beszédet mond: őexcellenciája Kato Kikuko I. o. tanácsos,
Magyarországi Japán Nagykövetség képviseletvezető helyettese
 A kiállításról előadást tart: Dr. Mecsi Beatrix művészettörténész, az ELTE
oktatója
 Sakuhacsin közreműködik Kenéz László
Moderátor: Germán Melinda és Varga Zoltán
Vacsora:Várborozó (Fuji Japán Étterem)62014. SZEPTEMBER

113. szám

Jubileumi konferenciaIdőpont: 2014. október 15.
Helyszín: Károli Gáspár Református Egyetem. Budapest, Reviczky utca 4.
Program:
9.00 Ünnepélyes megnyitó (I. emelet Díszterem)
A jubileumi konferenciát megnyitja: Dr. Sepsi Enikő (dékán, KRE BTK)
9.10 Üdvözlő beszéd a Japán Nagykövetség részéről
9.20 Ivanaga Emi (igazgató, Japán Alapítvány Budapesti Iroda): Üdvözlő beszéd a Japán
Alapítvány részéről
9.30–11.30 Plenáris előadások
9.30 Varrók Ilona (intézetvezető, KRE BTK Keleti Nyelvek és Kultúrák Intézete): A KRE japán szak
20 éve10.00 Hidasi Judit (egyetemi tanár, BGF): Két évtized Japán – magyar szemmel
10.45 Wintermantel Péter (volt helyettes államtitkár, KÜM): Japán és a magyarországi
rendszerváltás – 25 év távlatából
11.30–12.30 Ebédszünet
12.30–14.30 Szekciók ülései
14.30–15.00 Kávészünet
15.00–16.30 Szekciók ülései
17.00 Fogadás
Szekcióülések:Irodalom I. 12.30–14.30
Helyszín: Díszterem
Moderátor: Vihar Judit
12.30 Rátkai Luca: Nincs új a felkelő nap alatt, sem…
12.50 Mátrai Titanilla: Klasszikus irodalom és színház modern formában: Sindó Kaneto az
Onibaba és a Fekete macskák a bozótmélyben című filmjeiről
13.10 Czifra Adrienn: A japán bábszínházról
13.30 Jámbor József: Misima színházi univerzuma
13.50 Janó István: A haiku hatása Ezra Pound imagista költészetére
14.10 Hozzászólások, vita
7

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Irodalom II. 15.00–16.30
Helyszín: Díszterem
Moderátor: Vihar Judit
15.00 Szilágyi Andrea: Jone Nogucsi két kultúra között
15.20 Vihar Judit: „Baudelaire egy sora többet ér egy ember életénél.” Akutagava és Kavabataművészetfelfogásáról
15.40 Simon Ágnes: Siga Naoja „én-novellái” nyugati szemmel
16.00 Varrók Ilona: Inoue Hiszasi, drámaíró vagy nevettető?
16.20 Hozzászólások, vita
Történelem I. 12.30–14.30
Helyszín: III. emelet 315. terem
Moderátor: Farkas Ildikó
12.30 Farkas Ildikó: A japán kulturális és nemzeti identitás alakulása az Edo-korban
12.50 Szabó Noémi: Japán megnyitásának megjelenései az osztrák és magyar sajtóban
13.10 Vargha Attila: Az amerikai japán közösség története (1868-1945)
13.30 Mecsi Beatrix: Japánok az Amerikai Egyesült Államokban: a japán identitás a kortárs
amerikai képzőművészetben
13.50 Hozzászólások, vita
Történelem II. Művelődéstörténet 15.00–16.30
Helyszín: III. emelet 315. terem
Moderátor: Farkas Ildikó
15.00 Lázár Marianna: Az ókori kínai Négy Égtájőr-kultusz tárgyi és szellemi kulturálisörökségének vizsgálata Japánban
15.20 Vörös Erika: A negatív késztetések megszabadító ereje a buddhizmusban – a japán
hegykultusz (sugendó) szempontjából vizsgálva
15.40 Schmitt Csilla: Szemamori és kissómonjó – szimbólumok a gyermekkimonókon
16.00 Hozzászólások, vita
Fordítástudomány 12.30–14.30
Helyszín: III. emelet 305. terem
Moderátor: Somodi Júlia
12.30 Samu Veronika: A magyar és japán nyelv találkozása a kultúra specifikus szavak
fordításának tükrében
12.50 Somodi Júlia: Az interperszonális viszonyok alakulása a filmfordításokban a vokatívuszok
fordítási stratégiájának tükrében
13.10 Imri László: Filmfeliratozás Japánban
13.30 Kéry Sándor: Az aizucsi szerepe a japán médiában
8

2014. SZEPTEMBER

113. szám

13.50 Kaba Ariel: A partikula nem partikuláris! – A ne és jo zárópartikulák fordítási
lehetőségeinek vizsgálata
14.10 Hozzászólások, vita
Társadalom, politika, gazdaság 15.00–16.30
Helyszín: III. emelet 305. terem
Moderátor: Gergely Attila
15.00 Tamás Csaba Gergely: A módosíthatatlan alkotmány? A japán példa
15.20 Bartók András: A Szenkaku szigetvita Japán és Kína stratégiai kultúrájának tükrében
15.40 Hajnal Krisztina: Japán fiatal generációjának válasza a hagyományos foglalkoztatási
rendszer változásaira
16.00 Gergely Attila: A mai japán családról
16.20 Hozzászólások, vita
Nyelvészet, kommunikáció I. 12.30–14.30
Helyszín: III. emelet 318. terem
Moderátor: Máté Zoltán
12.30 Spannraft Marcellina: Növénynevek szerepe a kortárs magyar haikuirodalomban
12.50 Sági Attila: Nyelvi archaizmusok a Kanszai-vidék nyelvjárásaiban
13.10 Pintér Gábor: Mássalhangzó reprezentációk a japán fonológiában
13.30 Szemerey Márton: Az érzelemkifejezés nyelvi eszközei a japánban
13.50 Hozzászólások, vita
Nyelvészet, kommunikáció II. 15.00–16.30
Helyszín: III. emelet 318. terem
Moderátor: Sági Attila
15.00 Máté Zoltán: A „tökéletes” írásrendszer keresése
15.20 Bohács Dávid: A japán országos és regionális napilapok összehasonlítása különös
tekintettel 2011-es tóhokui földrengés és szökőár, valamint nukleáris katasztrófával kapcsolatos
tájékoztatásra
15.40 Wakai Seiji: Japán nyelvtanár képzés a KRE-n
16.00 Hozzászólások, vita

Fotó: Füzessy Boglárka

92014. SZEPTEMBER

113. szám

Beszámolók
Pécsi Kurabu – Sági JuditSODÓ - a japán írás művészete
A sodó fő célja az egyszerűség, a szépség és az elme-test közti harmonikus kapcsolat
megteremtése. Egyfajta kalligráfia, amelynek megalkotásában vonallal, formával és térrel
dolgoznak. Minden vonalnak meghatározott lendülete és sorrendje van. A sodó világába Tacuta
Minoru és Tacuta Fumiko vezetett be bennünket.
Három alkalommal jöttünk össze az Alajos Utcai Közművelődési Alapítvány támogatásával aKözösségi Házban. Minden alkalommal telt ház várta a mestert, aki választható témakörökbegyűjtötte a leírni kívánt szavakat.
Első alkalommal az ecsetfogás és -tartás, a tuskészítés és a kandzsik (kínai írásjegyek) papíron
való elhelyezése volt a feladat. A foglalkozásokon résztvevők számára a legnagyobb kihívás afegyelmezett, szigorú határok között mozgó, mégis lendületes írás elsajátítása volt.
A második és harmadik foglalkozáson már sokkal könnyebben ment a „festés”. Együttelemeztük az összetett szavakat és írásjegyeket. Minden résztvevőnek nagy élmény volt egy-egy
sodó elkészítése.

Május végén „Ikebana - a természet és az ember harmóniája” címmel tartottunk összejövetelt.
Tacuta Fumikóval előre elkészítettünk egy-két kompozíciót, majd egy rövid bevezetés után
Fumiko tanított bennünket, illetve segített az ikebanák elkészítésében. A kompozíciókat a
Mecsek-oldalban gyűjtött növényekből, illetve az akkor nyíló kerti virágokból készítettük. Talánaz volt a legnehezebb, hogy ne rakjunk túl sok növényt egy-egy összeállításba.

10

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Az irányok, méretek és arányok eltalálása, a színek összeválogatása is a foglalkozás élvezetes
része volt. A résztvevők nagy türelemmel készítették, formálták saját kompozícióikat. A végén
mindenki hazavihette saját munkáját.
A foglakozásokon a helyi rádió és a televízió munkatársai riportokat készítettek.

Székesfehérvár – Schwerlichovszky László
Székesfehérvári klubunk tevékenysége sajnos egy ideje csendbe burkolózik. Ám hozzá kelltennem, mindez nem lustaságunkon múlott. Több elképzelésünk mások támogatása miatt
maradt el, ám lehet, hogy a hiba mégiscsak bennünk volt.
1. Elmaradt a japán gyermekrajzokat bemutató kiállítás, amelyet a székesfehérvári
Munkácsy Mihály Általános Iskolával közösen terveztünk. Nem mondtunk le róla,szeretnénk ez évben létrehozni, bemutatni, más támogatót keresve.
2. Szeretnénk egy nagyszabású kiállítást létrehozni itt, Székesfehérváron, Szamurájok és
Gésák címen. Dr. Fajcsák Györgyi a Hopp Ferenc Kelet-ázsiai Művészeti Múzeum
igazgatója szerint ehhez nem kevés anyagi támogatásra van szükség. Lehet, hogy álommarad? Én azért megkísérlem megvalósítani.
3. „Mire megvirrad” – Haiku - Szeptemberben egy kedves barátomat szeretném bemutatni
klubunkban. A műfaj ismert magyar képviselői közé tartozik Saitos Lajos, aki most haikunaptárral lepett meg bennünket. Örömmel kértem fel, hogy legyen a vendégünk. Ő pedigszívesen elfogadta meghívásomat.

Szombathely – Schmitt Csilla
Szombathelyen a „Selyemre festett jókívánság” című kiállítás 2014. szeptember 7-ig
látogatható a Kámoni Arborétumban, ahol a tárgyakon látható növények a park területén isfellelhetők.
A szombathelyi Japán Nap idén október 4-én kerül megrendezésre. E napon ismét az AGORA
Savaria Filmszínházba várjuk a látogatókat színes programjainkkal. A gyermekeket kézműves
foglalkozások és anime filmek, míg a felnőtteket előadások és Ataru koncert várja majd. A
részletes program hamarosan honlapunkon lesz olvasható.

Fotó: Füzessy Boglárka

11

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Ikebana – Hajnal Krisztina
Az évszak virága: A lótusz
Az indiai lótusz (haszu, 蓮) Ázsiában őshonosvirág, amely sok keleti vallásban bír mély
spirituális jelentéssel. Mind a hindu, mind abuddhista ikonográfiában gyakran megjelenik,
számos ábrázoláson láthatjuk istenek, szentekülőalkalmatosságaként. A lótusz a test, a lélek és aszellem tisztaságának szimbóluma, ezt aképzettársítást feltételezhetően a sáros vízen
lebegő lótusz szépségének képe hívta életre.
Mivel
Japánbanjúliusbanvirágzik,aművészetekben
egyértelműen
nyári
szimbólumnak számít, a költészetben pedig nyáriévszakszóként szerepel.
A lótusz haszonnövényként is sokrétűen felhasználható: gyökerét, szárát, levelét, virágát és
magját is fogyasztják. Gyökere gazdag élelmi rostban, B6- és C-vitaminban, foszforban, vasban és
egyéb ásványi anyagokban, viszont alacsony a telített zsírsav-tartalma, ezért kifejezetten
egészséges. Ázsiában főtt és sült formában, illetve levesként is gyakran fogyasztják, de készülhet
belőle savanyúság vagy akár tea is. Ezt a teát rendkívül
kedvező élettani hatásai miatt a hagyományos ázsiai
gyógyászatban is széles körben alkalmazzák évszázadokóta.
A lótusz Aiszai és Morijama városok hivatalos virága is,emellett országszerte rengeteg templomkertben,
parkban került telepítésre. Tokióban például az Ueno
parkban csodálhatjuk meg nyáron a tó felszínét szinte
elborító lótuszmezőt.
Gjóda városban (Szaitama) található a Kodai Haszu no
Szato nevű park, amely arról híres, hogy itt egyközműépítés során az ókorból származó (nagyjából 14003000 éves) lótuszmagok keltek ki természetes módon,miután az építkezés során keletkezett tóba kerültek.
Magyarországon a XIX. századtól próbálkoztak
megtelepítésével, kevés sikerrel, így napjainkban is csakgyűjteményes kertekben találkozhatunk vele, például a
Füvészkertben vagy a Budapesti Állat- és Növénykertben.
Fotók: a lótusz virága a Füvészkertben, illetve a narai Tódaidzsi templom előtt. (saját fotók)

12

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Origami – Villányi Mariann
2014. augusztus elején volt a Magyar Origami Kör 25. Nemzetközi Origami Találkozója. A
nagysikerű eseményt először rendezték meg Mezőberényben. A díszvendég Paolo Bascetta olasz
origami mester volt, aki matematika professzorként a papírhajtogatás geometrikus ágátképviseli művészi szinten. A több országból érkezett résztvevők sok új modell hajtogatását
tanulhatták meg és érdekes kísérőprogramokon vehettek részt.
A Magyar Origami Kör évek óta kitünteti azon tagjait, akik több évtizede sokat tesznek az
origami terjesztéséért. Idén az Arany Tulipán díjat Wogerné Sági Judit (az MJBT pécsi helyi
csoportjának vezetője) és Fábián Zsolt kapták elsősorban az Origami csodálatos világa c.
vándorkiállítás rendezéséért. A Magyar Origami Kör 25. évfordulója alkalmából tavaly indult
vándorkiállítás eddig közel 1000 kilométert utazott és mindenhol nagyon nagy érdeklődés
kísérte, szeptember 2-30-ig a budakalászi Kós Károly Művelődési Házban látható, utána
Debrecen és Kecel lesz a cél.
Az Origami az oktatásban című most megjelent szakmai kiadványunkban összefoglaltuk több
évtizedes tapasztalatainkat, amely különösen pedagógusok számára lehet hasznos.

A nyár folyamán több nagyszabású rendezvényen működtünk közre. Óbuda Napján évek óta
sokan hajtogatnak velünk, a Gyerek Szigeten és a Nagyvásárcsarnok japán napján sorban álltak agyerekek és szüleik, hogy virágokat és állatfigurákat készíthessenek.

13

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Reiki – Petrik Márta Magdolna
Rengeteg érdekes kérdés és jelenség keletkezik a reikivel való kapcsolódás folyamán.
Mindenről itt és most nem lehet beszélni, mert ez egy titkos, szent japán módszer. Főleg olyan
közegben, ahol az a trend, hogy bizonyos nagyhatalmak globalizációs törekvéseinekolvasztótégelyében agymosott birka kis népek és szubkultúrában fetrengő emberek saját
levükben lubickolva boldogan főnek.... Miért is ne, hiszen ez a torz lét határozza meg nekik atudatot! Sajnos ahol a sorvadozó szellemi fölény a keveseké, félő, hogy ez a tudattalan massza elfogja sodorni a gondolkodókat. És bár a mentális energiatest működése bizony elég magas
szinten is megnyilvánulhat, a valódi húzóerő ennél még magasabb szinten van, a spirituális
dimenziókban.
A reiki felhúzza a beavatottat az életspirálon, de a továbbjutást a magasabb működésre, atökéletesedésre mindig egyedül kell meglépni. Az emberre szabott feladat a földi létezésben
egyéni. Minden létezésnek értelme és feladata van. Azzal, hogy saját létezésünket értelmezzük,
másoknak is értelmet adunk a létezésre és az életre is. A kettő nem ugyanaz.
A reikivel kézrátétes energiaátadással és távenergia kezeléssel is kapcsolatba lehet kerülni. Az
alapfokú képzés szinte mindenkinek ajánlott. Mégis leginkább azok veszik igénybe, akikérintéssel dolgoznak, mint például kozmetikusok, fodrászok, orvosok, nővérek, masszőrök, akik
munkájuk során gyógyító energiával töltik fel a pácienseiket, ezzel pedig természetes utat járnak
be. Nem fáradnak el és nem betegednek meg energiacsere vagy energiaelszívás miatt.
Egyébként mindent meg lehet reikizni: ételt, italt, a növényeket és az állatokat is.
Ez az intelligens energia, amelyet mi, reikisek a kozmoszból gyűjtünk be, tér- és időbeli
korlátok nélkül működik. Ezáltal a múltba és a jelenbe is lehet energiát küldeni. Miért? Mi ennekaz értelme? A kérdés jogos, hiszen a múlt már nincs itt, a jövő még nincs itt....
Mégis ha van olyan esemény az életünkben, amelyik akár évekkel ezelőtt történt, de még
mindig nyomaszt a terhe és ezért szenvedést okozva tovább hurcoljuk, akkor jöhet a távreiki
kezelés. Persze nem a világot fogjuk vele megváltani, hanem "csak" magunkat. - De van ennél
fontosabb?

Recept – Borsányi Klára
Okonomijaki – japán palacsinta
Könnyen elkészíthető reggelire/ebédre/vacsorára (15-20 perc alatt)Az egyik legkedveltebb japán étel (a neve magyarul „süsd úgy, ahogy tetszik, ahogy szereted”).
Némileg hasonlít a mi palacsintánkra, csak vastagabb. Valahol a pizza és a palacsinta között van
félúton. Az alakja kerek és általában körcikk alakú szeletekre vágják.
Az okonomijaki vendéglők speciálisan erre az ételre szakosodtak, itt a vendégnek ahozzávalókat hozzák ki és ő saját magának készítheti el grillen az ételt.
A liszt mellett káposztát is tartalmaz és mindenféle földi jóval (hús, hal, zöldség) szórják meg atetejét, végül majonézzel vagy más szósszal fogyasztják.
Tetejére apróra vágott norit és kacuobusit szórnak.
14

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Hozzávalók 2 főre:1 db közepes sárgarépa (kb. 6 dkg)
1 kis méretű cukkini (kb. 15 dkg)
¼ fej káposzta (15-20 dkg)
4 szelet bacon
12 dkg liszt
1 tojás
kb. 1,5 dl dasix-/víz+só
tetejére: majonéz
okonomijaki szósz/hoisin szósz
szezámolaj/olaj
Elkészítés
1. A káposztát nagyon vékonyan felszeleteljük, a répát és a cukkinit lereszeljük nagylyukú
reszelőn, 2 szál újhagymát apróra vágunk.
2. A bacont feldaraboljuk és egy kevés szezámolajon/olajon 12 percig pirítjuk.
3. A lisztet kikeverjük a tojással és a dasi/víz+só-val. Hozzáadjuk a felaprított zöldségeket,
alaposan összekeverjük.
4. A piruló baconra tesszük a masszát és alaposan lenyomkodjuk, tömörítjük a masszát.
5. Közepes lángon oldalanként kb. 8-10 perc alatt megsütjük, majd okonomijaki
szósszel/hoisin szósszal, majonézzel és apróra vágott újhagymával találjuk.
xDasi alaplé: szárított japán kombualgából és xxbonítópehelyből készült, hal- és algaízű fűszeres
húslevesalapxx

Kacuobusi:

A bonitónak, a tonhalak családja egyik fajtájának szárított, füstölt és érlelt húsa. Erős aromájú,íze finom, füstölt jellegű. Általában nagy pelyhekre vágják, mielőtt a házi készítésű dasi
hozzávalójaként felhasználnák. Kisebb pelyhekben köretként is fogyasztják.
Itadakimasu! – Jó étvágyat!

(Fotó: tofugu.com)
15

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Olvasnivaló
Haikuverseny az Eötvös klubban
Az Eötvös klub Japán napja alkalmából haikuverseny volt.
A győztes haikuk:
1. helyezett: Jamniczky Melinda

1. helyezett: Gál Szilvia

Sötét viharbanvillámtól az éjszakát
nappalnak hittem

Meghasad az ég
selymen fehér szakadás
haragvó isten

2. helyezett: Makai Szilvia

3. helyezett: Molnár Marcsi

Halál a nyárban
szobor tükrömet töriszíved szikrát szór

Gomolygó égből
fenti világ küldötte
fényes üzenet

Hosi Sinicsi: A különös feleség
Fordította: Molnár Gergő ÁdámHétfő reggel, Mario az ébresztőóra csengőjére ébredt. Jól kialudta magát. Miközben azágyban nyújtózkodott, így kiáltott:
Hé…!
A feleségét, Namiét hívta. Erre a konyha irányából érkezett válasz.
- Felébredtél, drágám?
Üdítő szavak. Mario, aki meghallotta ezeket, a fülét hegyezte és összefonta a karját.
Miközben töprengett, a fogával az ajkát harapdálta. Mivel fájdalmat okozott neki, úgy tűnt, hogy
ez nem álom. De akárhogy is legyen, Mario mégsem tudta elhinni.
A férj szólt, a feleség válaszolt. Ezért nem is csodálkozott különösebben, de ebben az
esetben, ez szokatlan jelenség volt a számára.
Mario és Namie fiatal házaspár voltak. A feleség, Namie bájos külsővel és jó természettel
volt megáldva. Csupán egy hibával rendelkezett: a viselkedése férfias, a szóhasználata pedig
nyers volt.
Ráadásul, ha több hibája lett volna, az sem okozott volna annyira nagy problémát. De ez az
egyetlen hibája borzasztóan szembeötlött. Mario számára ez rendkívül érzékeny pont volt.
Sokáig elviselte, de néhány nappal ezelőtt az történt, hogy átlépte azt a bizonyos határt. A
cég főnökét meghívták az otthonukba, de Namie, szokásához híven, szókimondóan nyilatkozott.
16

2014. SZEPTEMBER

113. szám

A vendég érkezésekor a helyénvalóbb „Üdvözlöm!” kifejezés helyett, a „Hali!”-t használta. A
távozásakor pedig így köszönt el: „Szevasz”. Egy művész még megteheti ezt, egy háziasszonytól
azonban nem megfelelő viselkedés. A főnök hangulatát láthatóan elrontotta.
Ez az ember a cégen belül mindig talált valami kritizálnivalót Marióban, ő pedig emiattbosszús hangulatban tért haza.
Mario mindig figyelt arra, hogy Namie szavajárását valahogy ki tudja javítani. Ezért nem
tudott vendégeket hívni. Emiatt nem tudták előléptetni sem. Még egy partira sem tudta elvinni
a feleségét.
Azonban Namie mindig azt válaszolta, hogy ő születésétől fogva javíthatatlan. Biztos, hogyez egyszerűen nem lehetséges. Kettejük véleménye ütközött.
Így hát Mario elég mogorva volt, és mikor pénteken hazatért a munkából, rosszkedvűen
feküdt le aludni. Ahhoz, hogy a hétvégét alvással tudja tölteni, vett egy újonnan kifejlesztett
altatót a gyógyszertárban, majd bevette.
Namie ideges volt. „Sajnálom, hibáztam” mondta, s bocsánatot kért. De már késő volt. A
gyógyszer megtette a hatását, Mario gyorsan elaludt.
A tizenkét óráig ható tablettákból ötöt vett be. Azaz, összesen hatvanórányit, ami azt jelenti,
hogy elvileg hétfő reggelig fog folyamatosan aludni.
Mario megint a feleségét hívta.
- Hé, Namie, te válaszoltál?
- Igen, mi az?
Mikor ezt meghallotta ismét megrázta a fejét. Arra számított, hogy neje, szokásához híven
egy „Ja”-val felel.
Csak ma reggel volt ilyen udvarias a beszédstílusa. Ráadásul, semmi mesterkéltséget nem
lehetett érezni a hangjában. Nem csoda, hogy Mario azt gyanította, hogy egy másik ember
válaszolt neki.
De ez Namie hangja volt. Mario leírhatatlanul elcsodálkozott. Míg ezen töprengett, Namie
odament az ágyához.
- Jó reggelt kívánok!
- Tényleg te vagy az?
- Hát persze. Miért kérdezel ilyeneket?
Namie szépen beszélt. Mario megint meghökkent. Vajon mi történhetett? A felesége nem
csak a szavait illetően, de az arckifejezésétől a viselkedéséig teljesen kifinomulttá vált.
Értelmetlen helyzettel szembesült, s egy kicsit megborzongott. Miközben megpróbáltaelűzni ezt az érzést, Mario megölelte Namiét. Az arcát bámulta, majd megcsókolta. De csak azért,
hogy megbizonyosodjon róla, hogy valóban Namie az.
Mario, választ nem kapva, gombóccal a torkában ment dolgozni. De az aznapi munkát nem
tudta hatékonyan végezni. Kezdte nyugtalanítani a felesége furcsa viselkedésének oka.
Esetleg ha felhívná ideggyógyászként dolgozó orvos barátját… merült fel Marióban az ötlet.
17

2014. SZEPTEMBER

113. szám

A felesége személyiségének hirtelen és teljes változásáról kezdett el beszélni neki és arra
kérte, jöjjön el hozzájuk és közvetve vizsgálja meg a nejét. A barátja beleegyezett. Mario amunkából hazafelé összefutott vele és együtt mentek hozzájuk.
- Elhoztam a barátomat - mondta Mario, miközben Namie szépen, udvariasan fogadta avendéget. Teljesen más szavakkal köszöntötte, mint az előzőt.
- Isten hozta! A férjem mindig mindenkit lekötelez.
A vendég kényelméről gondoskodó nő viselkedése udvarias, kifinomult és végig zavartalan
volt.
Másnap Mario, útban a munkahelyére, azonnal felhívta barátját, aki előző nap volt náluk.
-Hát, hallod, az biztos, hogy furának tűnik a feleségem, ugye?
De a barátja egyáltalán nem hagyta helyben.
- Megfigyelésem szerint, a feleségeddel minden rendben van. A tekintete is normális, abeszéde sem zavaros. Az arckifejezése sem rémült, a keze sem reszket. Magával az egészségével
sincs semmi probléma. Nincs szükség teljes körű kivizsgálásra.
- Nem, az biztos, hogy furcsán viselkedik.
- Ha így van, akkor a te feladatod orvosi vizsgálatra elvinni.
- Szóval az enyém…
Mario csalódottan tette le a telefont. Nem létezik, hogy ez ennyire furcsa legyen.
Ha hazamegy, ha nem, Namie hanghordozása és gesztusai még akkor is változatlanul és
méltóságteljesen kifinomultak lettek volna. Mario arra gondolt, azt mondja majd feleségének,hogy „Te nem vagy Namie, hanem valaki más.”, de ezt végül elvetette. Ha kikotyogna ilyen
dolgokat, azt szokatlannak gondolná és talán az orvost is őhozzá hívná ki. Továbbá, nincs
bizonyítéka arra, hogy Namie nem a felesége, hanem egy másik ember. Ettől kezdve nyugtalan
közérzetben töltötte mindennapjait.
Néhány nap elteltével sem oldódott meg a rejtély. Mario, a Namiével való beszélgetés utánazon kezdett el gondolkodni, hogyan tudna rájönni a változás okára. A külső megjelenéséből
eddig nem sikerült rájönnie a különbségre, a belsejét kéne megpróbálnia kifürkészni.
- Annyira élveztem, mikor az őszi szabadság idején kirándulni mentünk a hegyekbe.
- Igen, akkor jó hangosan énekeltél a hegycsúcson - válaszolt Namie. És ez így is volt. Marioközönyös hangon folytatta tovább mondandóját.
- A tavaszi szünetben elmehetnénk abba a hotelbe, ahol a nászutunkon szálltunk meg, jó?
- Rendben, menjünk. Vajon ott van-e még az a szakács, aki olyan finom ételeket készített
nekünk?
Ez is egy olyan emlék volt, amiről elvileg csak ő és Namie tudhatott. Ha ez így van, akkor
lehet, hogy Namie tényleg ugyanaz, aki eddig volt?
Ha így van, akkor vajon miért vált hirtelen ilyen kifinomulttá? Soha nem volt egyszerű
természete, de hogy ennyire megváltozott volna?
Mario továbbra is hanyagul beszélt.
18

2014. SZEPTEMBER

113. szám- Először a város parkjában találkoztunk. Én egy padon pihentem, mikor te elmentél
mellettem és hirtelen elsápadtál…
- Igen, akkoriban a nagy lelkesedésemben túl sok táncórán vettem részt, és nagyon
elfáradtam…
- Tessék?
Mario ideges lett. Ez máshol történt. Amit Namie eddig mesélt, ez elvileg akkor volt, mikor
Mariót a munkahelyén felbosszantotta a főnöke, és szomorúan töprengve sétált hazafelé.
Először hallott ilyet, hogy Namie táncolni tanult. Rákérdezett.
- Az nem akkor volt, mikor hazafelé jöttem a munkából?
- Elvileg nem. Nem akkor volt.
Mikor tovább hallgatta Namiét, a nő azt mondta, hogy nagyon keményen gyakorolta atáncot, a tanára utasítása szerint.
Namie furcsán nézett Marióra, aki elgondolkodott azon, hogy miért csak most hallott erről.
Vajon ez tényleg csak Mariónak különös? A férfi nyugtalanul kérdezte:- Nem táncolnál nekem egy kicsit?
- De igen…
Namie egy zeneszámot dudorászva táncolt egy kicsit. Mario nem igazán értette ezt, úgy tűnt,mintha gyakorlás gyanánt a tudását csiszolná.
Mario elképedve bámulta a feleségét. Mégis mi a fene ütött belé? Mi van Namiével? Azzal anővel, aki egyáltalán nem ismerte az ilyen dolgokat, mint például a tánc, akivel a parkban
ismerkedett meg, majd rögtön összeházasodtak, s akinek a beszédstílusa eléggé férfias volt.
Mario egy albumot vett elő és kinyitotta. A fényképeken az általános iskolás Namie volt
látható az iskola tanárával. Megmutatta Namiének, de az nem tudta a tanár nevét. Nem arról
volt szó, hogy nem emlékezett rá, egyáltalán nem tudta.
Az a Namie, aki itt van, egy másik múltból jövő Namie lett, akivel a parkban ismerkedett meg,
majd kötött házasságot. Talán a dimenziók kavarodtak össze? Hová tűnt az a Namie, aki idáig
volt? És az a Namie, aki itt van vele, vajon honnan érkezett?
De nem úgy tűnt, hogy Namie hazudott volna a férjének, vagy tréfálkozott volna vele.
Bármennyiszer is kérdezte, ugyanarra a kérdésre, ugyanazt a választ kapta. De mégis miért?
Nem sokkal később egy számla érkezett a kórházból Mariónak. Meglehetősen nagy összeg
volt, de fogalma sem volt róla, hogy mi ez. Sejtelme sem volt, hogy milyen nyomon lehetne
elindulni, de végül fogta a számlát és elindult megkeresni és megkérdezni az illetékes orvost.
- A számla a feleségem orvosi kezelésének a költségére vonatkozik, de mégis mi történt vele?
Miközben az orvos Namie kórlapját nézegette a következőket mondta:- Még nem tudta? A kedves felesége eljött hozzánk és azt mondta, hogy mindenképpen
szeretne kifinomult természetűvé válni. De a jellemet nem lehet egykönnyen meggyógyítani.
Mivel nagyon erőszakosan kérte, ezért megoperáltuk.
- Micsoda?
19

2014. SZEPTEMBER

113. szám- Éppen volt egy japán táncosnőnk, aki elhunyt egy balesetben. Ennek a hölgynek az agyát, amemóriájának azt a részét, amely a kifinomultság kialakításáért felel, átültettük az ön
feleségének a fejébe. Azután eltávolítottuk a felesége agyából a korábbi részét. Talán van valami
probléma?
- Nem, semmi különös…
Mario kifizette az összeget. Szóval ez az oka? Namie úgy gondolta, hogy valamilyen módon
kifinomulttá szeretne válni, s amíg Mario aludt, ő elment a kórházba és megkérte az orvosokat,hogy műtsék meg. Még ha meg is értette volna az okát, akkor is minden rendben volt. Nem volt
min különösebben aggódni. A felesége kifinomultabb modorú volt, mint eddig, szóval lehet,hogy inkább örülnie kéne a dolognak. Ez így könnyebb és gyorsabb megoldás volt. Mario
emellett a világos magyarázat mellett döntött.
De nemsokára Mario megint elkezdett valami miatt aggódni. A felesége néha álmábanbeszélt, s egy férfi neve hangzott el a szájából. S ez nem Marióé volt.
Az agyátültetéskor, valószínűleg a japán táncosnőnek a szerelméről őrzött emlékei isátkerültek Namie tudatába. Ez nem Namie fiúbarátja volt, akivel régen közeli kapcsolatban
voltak, s ezt Mario is elhitte. Amikor azonban meghallotta, hogy Namie álmában beszél, furcsa
és bonyolult érzések kerítették hatalmukba.

Megjelent Misima Jukio drámakötete „Barátom Hitler és Madame de Sade” címen
Valódi ünnepnek számít a magyar könyvkiadásban, hogy végre megjelenik Misima Jukio(Tokió, 1925. január 14. – Tokió, 1970. november 25.) drámafordításainak gazdag kötete,melyben minden híres színdarabja szerepel, a kevésbé nevezetesekről pedig rövid szinopszis
készült magyar és angol nyelven. Az író csupán negyvenöt évet élt, mégis szinte mindenműfajban remekművekkel ajándékozta meg olvasóit. John Roderick újságíró szerint Misima igensokoldalú ember, a modern Japán Leonardo da Vincije. Életében háromszor is felterjesztették aNobel-díjra, de ezt az elismerést soha nem kapta meg, bár számos kitüntetéssel jutalmazták
munkásságát. Az első Nobel-díjas japán író 1968-ban Misima mentora, Kavabata Jaszunari lett.
Pedig Misima a művészetek szivárványának minden színében pompázott, kifinomult, árnyalt
stílusa egyesítette Kelet és Nyugat, a hagyományos és az avantgárd, a japán érzékenység és afreudi lélekelemző módszer sajátosságait. Eleinte vakákat, japán verseket írt, majd tizenkét éveskorától már elbeszéléseket is. Regényben és drámában is nagyot alkotott – utóbbinak szinte
minden változatában –, de filmet is írt, sőt színészként szerepelt néhányban.
Élete, munkássága a legnagyobb végletek közt mozgott, írt a legromantikusabb,
legpoétikusabb szerelemről és a legvéresebb, legádázabb harcokról, gyilkolásról. Maga vézna
kisgyerekként kezdte, kigyúrt izomkolosszusként fejezte be életét. Eredeti neve Hiraoka
Kimitake, akinek ősei igazi japán harcosok voltak, s aki arisztokratikus atmoszférában nőtt fel.
Apja kormánytisztviselő, anyja egy iskolaigazgató lánya volt. A hagyományos japán családban
20

2014. SZEPTEMBER

113. szám

többnyire az apa édesanyja számított teljhatalmú családfőnek. Az író nagyanyja, Nacuko
valósággal elrabolta a beteges, csenevész kisbabát a szüleitől, szinte szerelmes rajongással
nevelte az öregség fojtogató légkörében, még a széltől is óvta. Misima tizenkét évesen került
vissza a szülőkhöz. Ekkor minden megváltozott, mert az édesapja kíméletlen vasfegyelemmel
nevelte a fiát, irodalmi zsengéit a szemétre vetette. Ugyanis Misima ebben az időben kezdett elírni, követve példaképeit: a japán klasszikusokat, Muraszaki udvarhölgy Gendzsi monogatariját,
kimagasló író elődjét, Akutagava Rjúnoszukét, a 20. század legférfiasabb japán íróját, Tanizaki
Dzsunicsirót, de a nyugati irodalom nagyjai is nagy hatást gyakoroltak rá, Dosztojevszkij:
Karamazov testvérek című művéből többször saját alkotásaiban is idézett, Oscar Wilde: Salomecímű műve, Reiner Maria Rilke írásai voltak a kedvencei.
Rövid pénzügyminisztériumi hivatalnokoskodás után apja engedélyével otthagyja állását ésettől kezdve az irodalomnak szenteli életét. 1949-ben jelenik meg korszakalkotó, félig önéletrajzi
ihletésű műve, a Kamen no kokuhaku, amelyet magyarul Egy maszk vallomása címmel adtak ki
Fázsy Anikó leheletfinom árnyalatokat is pontosan kifejező fordításában. A mű fiatal, látensen
homoszexuális hőse kénytelen maszk mögé bújni, hogy a társadalom befogadja. A mű
megrendítően ír arról az erőfeszítésről, amit a fiatalember tesz, hogy olyanná váljon, mint azátlagemberek, de ez sehogy sem sikerül neki. Ekkor döbben rá: egész életében maszkot kellviselnie, hogy soha senki se vegye észre, mi lakik benne, s hátha ezzel sikerül becsapnia önmagát
is. A probléma Japánban nagyon élő, hiszen az évszázados szamuráj világban gyakran lehetett éslehet ma is ezzel a kérdéssel találkozni.
Misimát írásaiban egyre inkább a szépség problematikája izgatja. 1952-ben álmai földjére,
Görögországba utazik, hogy szembesülhessen a klasszikus szépséggel. Ennek a korszaknak aterméke többek között a Sioszai (1954), a Hullámok sűrűjében című gyönyörű szerelmes regénye,melynek témáját Daphnisz és Chloé történetéből meríti. Nagyregényei között feltétlenül meg
kell említeni a Kinkakudzsi (1956) Az aranytemplom című írását, amelyben szintén a klasszikus
szépségideál megformálására törekszik modern nyelvi eszközökkel. A mű valós eseményt örökít
meg: a kiotói Aranypagodát, a buddhista építészet egyik legnagyobb remekművét 1950-ben
felgyújtotta egy szerzetes. Ahogy erről Misima maga is vall: „A szépség lerombolása szebb, mint
maga a szépség.” A szadista brutalitás, a pusztítás gyönyöre sem idegen az írótól. Ugyanakkor
iszonyatosan fél, hogy emiatt gyilkossá válik, ezért inkább önmaga ellen fordul, kínozza,
marcangolja önmagát. Ettől az időtől vallja, hogy „a halálban találtam meg életem igazi célját”, s
furcsa élvezettel borzong bele saját halálába.
1955-től határozza el, hogy rendszeresen testépítéssel fog foglalkozni. Egy alkalommal egy
teniszpályán megismerkedik az ifjú Sóda Micsikóval, Japán jelenlegi császárnéjával, és abban azidőben mindketten közel álltak ahhoz, hogy kapcsolatukból házasság legyen. Misima végül 1958ban Szugijama Jókót vette feleségül, akitől egy lánya és egy fia született. Misima életéről később
Henry Scott Stokes írt monográfiát 1974-ben Misima Jukio élete és halála címmel.

21

2014. SZEPTEMBER

113. szám

A színház, ahogy kötetünk is bizonyítja, rendkívül fontos volt Misima számára. Nemcsak aklasszikus nó felújításából keletkezett darabok, hanem a különféle modern drámák is. Ezek közül
az egyik kiemelkedő darabja a Szado kósaku fudzsin (1965), a Sade márkiné, melyet először
1989-ben Vörös Róbert vitt színpadra Szolnokon, Budapesten viszont 1991-ben adtak elő a
Budapesti Kamaraszínházban Csiszár Imre rendezésében, Szerencsi Éva legendás alakítása SaintFond grófnő szerepében örökre emlékezetes marad. De nézzük, hogy a színház folyója mit
jelentett Misima számára. „Régebben a színház olyan volt, mint egy vidám parti, ahová szívesen
mentem egy fárasztó munkanap után. Ott másfajta világot találtam – a csillogó fények és színek
világát, ahol az általam alkotott, csábító ruhába öltözött szereplők pompás díszletek előtt álltak,
nevettek, sikítottak, zokogtak és táncoltak. Jó volt abba belegondolni, hogy drámaíróként aszínfalak mögül én irányítottam és vezényeltem ezt az egész színházi világot. Ez az örömazonban fokozatosan keserűséggé vált. A színház varázsa – az, ahogy az embereknek átadom azélet legcsodálatosabb pillanatainak illúzióját és a szépség megjelenését a földön – szép lassan
elcsábította a szívemet. Vagy az volt a baj, hogy már nem akartam elidegenedett drámaíró lenni?
A színház, ahol a fényárban hamis vér folyik, talán sokkal erőteljesebb és mélyebb élményekkel
hatja át és gazdagítja az embereket, mint bármi más a valós életben.”
A cselekvést tartja a legveszélyesebbnek Misima. „A férfit örökletes természetes ésrendeltetése miatt teste a cselekvés folyója felé kényszeríti, ami a dzsungel legveszélyesebb
folyója. Alligátorok és piranják hemzsegnek vizeiben. Mérgezett nyilakat lőnek ki az ellenséges
táborokból. Ez a folyó szemben áll az írás folyójával. Gyakran hallottam a következő mottót: »Atoll és a kard útja egybe torkollik.« De igazából csak a halál pillanatában egyesülhetnek.
A cselekvés folyója könnyeket, vért és izzadságot hoz nekem, amit az írás folyójában sohasem
találnék meg. Ebben az új folyóban a lélek a lélekkel találkozik, anélkül, hogy szavakkal kellenetörődni. Ez az összes folyó közül a legpusztítóbb, és teljesen meg tudom érteni, hogy miért ilyen
kevés ember közeledik csak hozzá.” Mégis úgy érzi, hogy ezt a folyót kell követnie.
1967-ben belépett a Japán Önvédelmi Haderőbe, ahol alapkiképzést kapott. Egy évvel később
megalapította magánhadseregét, a Tatenokait a ’Pajzs Szövetség’-et, amelybe főként diákokat
toborzott és a császár védelmére eskette fel őket. 1970. november 25-én Misima államcsínyt
kísérelt meg, a honvédelmi erő tábornokát egy székhez kötözték, de a puccsra való felszólítását
nem követte senki, ezért szertartásos szeppukut, hasfelmetszést követett el. Már évekkel előtte
Misima megkomponálta feltételezett halálát.
Misima Jukio 1970-ben nagy botrányt kavaró szertartásos hasfelmetszése előtt e szavakkal
búcsúzott a földi világtól: „Az emberi élet rövid, de én szeretnék örökké élni.”
A kötetet válogatta, szerkesztette Jámbor József, lektorálta, a jegyzeteket készítette Vihar
Judit. A válogatásban húsz dráma szerepel, a többi Misima darab szinopszisa is olvasható akötetben.

22

2014. SZEPTEMBER

113. szám

Az alábbiakban a nyáron lezajlott programjainkon készült fotókból szemezgetünk.

Borsányi Klára fotói a Kerámiaparkban, az Eötvös 10-ben, illetve a Nagyvásárcsarnokban tartott Japán
Napokon készültek.

Társaságunk működését a Nemzeti Együttműködési Alap támogatja.
A Kizuna következő száma várhatóan 2014. december első felében jelenik meg. Írásaikat,
hozzászólásaikat november 28-ig küldhetik el Horváth Alíznak (holiza5@gmail.com) vagy Vihar
Juditnak postán (1071 Budapest, VII. Damjanich u. 26/B) vagy e-mailen (jvihar@gmail.com). Aki
fel szeretne iratkozni naprakész e-mail levelezőlistánkra, az mjbt-subscribe@yahoogroups.com
címre írjon levelet! Honlapunk: http://mjbt.hu.
KIZUNA – megjelenik negyedévente. Alapította Szentirmai József. Kiadja a Magyar-Japán Baráti
Társaság. (Nemzetek Háza, Budapest, VI. Bajza u. 54.)23

2014. SZEPTEMBER

113. szám

A Magyar-Japán Baráti Társaság helyi csoportjainak és tagozatainak elérhetőségei:Baja: Balogh Nikolett. Tel.: 06 20 2435321 E-mail: nikitta-san@hotmail.com
Dunaújváros: Németh Irma. E-mail: cirmi63@gmail.com
Győr: Horváth Ferenc. Cím: 9023 Győr, Ifjúság krt. 35. Tel. (munkahely): 96/516-675
Mobil: 70/705-6262 E-mail: horvferivk@freemail.hu
Gyula: Gyula MAPON Kulturális Egyesület, Hankó Ferenc alapító alelnök, Nagy László elnök. Tel.:
06 30 4862170 E-mail: ferenc.hanko@t-online.hu
Hódmezővásárhely: Hegyi Attila. Tel.: 36-20/494-7657 E-mail: hegyi.attila@oriens.hu
Cím: 6800, Hódmezővásárhely, Ötvenhat mártír 2/A.
Web: www.japanrolminden.hu/mjbthmvhely
Kecskemét-Aomori Baráti Kör: Kerényi József. Tel.: 30 871 5934
E-mail: kecskemet-aomori@t-online.hu
Keszthely: Móroczné Komáromi Gyöngyi. Tel.: 30 629 4038 E-mail: gyongyi@jmik.hu
Web: www.jmik.hu
Pécs: Wogerné Sági Judit. Tel.: 30 901 3254 E-mail: sagi.judit@gravirtechnika.hu
Székesfehérvár: Schwerlichowszky László. Cím: 8000 Székesfehérvár, Tóvárosi ln. 50.III.10. Tel.:
06/20-9316-117;20/278-7024 (l./fax: (36) 22/505-544)
E-mail: schwerly@t-online.hu Web: www.magyarjapanklub.hu
Szentendre: Bassa Zoltán. Tel.: 06 30 9351256 E-mail: zoltanbassa@gmail.com
Szolnok: Kovács Mihály. E-mail: misi-bacsi@freemail.hu
Szombathely: Schmitt Csilla. Tel.: +36309579059 Fax: +3694321384
Cím: 9700 Szombathely, Thököly út 27. Web: www.mjbt-szombathely.mlap.hu
Tolna megye: Balogh Jenő. E-mail: mabruk@terrasoft.hu, baloghj@terrasoft.hu
Vác: Gyarmati Péter. E-mail: leiningen@freemail.hu
Zalaegerszeg: Szemes Péter. Tel.: 06 92 502 100/120-as mellék
Veszprém-megyei Magyar-Japán Baráti Társaság: Kutics Károly.
E-mail: kutics.karoly@chello.hu
Tagozatok és vezetőik:Gasztronómiai Tagozat: Borsányi Klára. E-mail: borsanyi.klara@gmail.com
Haiku Tagozat: Vihar Judit. E-mail: jvihar@gmail.com
Ikebana Tagozat: Hajnal Krisztina. E-mail: krisztinahajnal@gmail.com
Japánkert Tagozat: Dani Zoltán. E-mail: dani.zoltan@gmx.net
Japán öltöztetés Tagozat: Csalló Edina. E-mail: a2yuki@gmail.com
Kalligráfia Tagozat: Zopcsák Ferenc Zsolt. E-mail: zopcsakferi@gmail.com
Origami Tagozat: Villányi Mariann (Magyar Origami kör).
E-mail: mariann.villanyi@gmail.com
Reiki Tagozat: Petrik Márta Magdolna. E-mail: pemama_3@hotmail.com, Tel.: 06 20 460-9104
24