2016. DECEMBER

122. szám

KIZUNA 絆 きずな
A Magyar–Japán Baráti Társaság (MJBT) hírlevele

Szerkesztő: Horváth Alíz (holiza5@gmail.com)
Kedves MJBT-tagok!
Először is ezúton szeretnék mindannyiuknak kellemes ünnepeket és boldog, sikerekben
gazdag új évet kívánni. A Kakas éve a kínai asztrológia szerint történelmi változásokat hozó év –Társaságunk életében biztosan így lesz ez, ugyanis 2017-ben ünnepeljük majd fennállásunk 30.
évfordulóját! Sok programmal és meglepetéssel készülünk a jubileumi év alkalmából, ígyérdemes lesz feliratkozni hírleveleinkre, figyelni honlapunkat és Facebook oldalunkat.
Természetesen, az eddigiekhez hasonlóan, a Kizunában is hírt adunk majd programjainkról.
Az új év egyben azt is jelenti, hogy közeledik a tagdíjbefizetés időpontja. Ígéretemhez hívenminden tagunknak, aki rendelkezik e-mail címmel, emlékeztetőt fogok küldeni januárban, de a
biztonság kedvéért a Kizuna ehavi számában összefoglalnék néhány információt.
A tagdíj összege 2017-re is, változatlanul 4000 Ft (diákoknak és nyugdíjasoknak 2000 Ft).
Tagdíjukat az alábbi három módon fizethetik be:
1. Bankszámlás befizetés esetén a befizetést/utalást Társaságunk CIB banknál vezetett
10700206-68145022-51100005 számú számlájára küldje. A közlemény rovatban
szíveskedjen feltüntetni kedves nevét, különösen, ha nem saját bankszámlájáról utal.
2. Lehetősége van tagdíját internetes formában, PayPalon keresztül is befizetni. Ehhez
kérem, látogassa meg a http://mjbt.hu/tagdijbefizetes/ oldalt.
3. Sárga csekken történő befizetés – minden kedves tagtársunknak, akik csekkes
befizetést kérvényeztek belépéskor, decemberben postázzuk a csekket. A befizető
rovatban szíveskedjen feltüntetni kedves nevét olvashatóan, mivel a befizetések
feldolgozása emberi erővel történik.
2017-es tagdíját akár most is befizetheti, ez esetben azonban ne felejtse el a csekk vagy azátutalás közlemény rovatában feltüntetni a tárgyévet (2017)!
Még egy fontos változás zajlik majd 2017-ben, méghozzá az, hogy sok magánszemélynek nem
kell többé adóbevallást készítenie, azt a NAV automatikusan elkészíti helyette. Ez azonban nem
jelenti azt, hogy adónk 1%-áról nem nyilatkozhatunk a jövőben! Valamennyi magánszemélynek
lehetősége van adója 1+1 százalékának felajánlására munkáltatóján keresztül, vagy közvetlenül
az adóhivatalnak papíron, illetve elektronikus úton megküldött nyilatkozattal, május 20-ig. Ígyamennyiben Ön érintett a változásban, de továbbra is szeretné adója 1%-át az MJBT-nek
felajánlani, azt január 31. és május 20. között egy egyszerű nyilatkozat kitöltésével megteheti. (Aformanyomtatvány várhatóan jövő januártól lesz elérhető, https://www.nav.gov.hu oldalon.)1

2016. DECEMBER

122. szám

A nyilatkozathoz szükséges adatok:
A kedvezményezett adószáma: 19001102-1-42
A kedvezményezett neve: Magyar-Japán Baráti Társaság
A tagdíjak és az adó 1%-okból befolyt összeg Társaságunk működésének alapját jelentik,
hiszen rengeteg költségünk van. Nagyon hálásak vagyunk minden támogatásért, minden adó
1%-ért. Köszönjük, hogy ilyen módon is támogatnak minket és szívből remélem, hogy sok
programon találkozhatunk majd személyesen, a 30. évfordulós, jubileumi évben!
Baráti üdvözlettel,
Hajnal Krisztinafőtitkár
fotitkar@mjbt.hu

ProgramajánlóNÁLUNK... ÉS NÁLATOK?
Vajon miben különböznek és miben hasonlítanak az élet dolgai nálunk és Japánban? A
beszélgetések során a szakma legkiemelkedőbb szakértői mondják el az adott témához fűzött
véleményüket, gondolataikat.
A havi klubnapok helyszíne a Nemzetek Háza (Budapest, VI. Bajza u. 54. földszint).
2017. január 20.
Sajátos film sajátos vetítése
A tavalyi nagy siker után ismét filmvetítés az MJBT klubnapján!
A klubnapon megtekinthető lesz Ujj Mészáros Károly filmje a Liza, a rókatündér
A 2015-ös nagysikerű filmet Farkas György filmesztétával nézzük végig, aki elkalauzol minket
a japán vonatkozású film rejtelmeibe. A történet szerint Liza Márta néni, a japán nagykövetözvegyének ápolónője a képzeletbeli Csudapesten él, aki mellett megismerkedik a japán zenével,megtanul japánul, ponyvaregényeket olvas és szinte álomvilágban él. Egyetlen barátja Tomy
Tani japán táncdalénekes szelleme, akit csak ő lát és hall. Az énekes gyakran szórakoztatja vidám
dallamaival. Harmincadik születésnapján Liza kimenőt kér, hogy a Mekkburgerbenünnepelhessen, reménykedve, hogy ott megtalálja a szerelmet, akár kedvenc ponyvaregényénekfőhősnője. Ez féltékenységre gerjeszti Tomy Tanit…

Fotó: port.hu
2

2016. DECEMBER

122. szám

2017. február 17.
A muzsika hangja Japánban és Magyarországon
Beszélgetés a japán és a magyar zene sajátosságairól, tradicionális hangszerekről és a zenevilágáról neves közreműködők, többek között Kenéz László sakuhacsiművész segítségével. Az est
során megszólalnak régi japán és magyar hangszerek is. A klubnap során a következő kérdésekre
is választ kaphatunk: Milyen hasonlóságokat mutat a japán és a magyar tradicionális zene? Miért
lehet népszerű a Kodály-módszer Japánban? Hogyan jelenik meg a pentatónia a japán és amagyar zenében?

Lezajlott programjaink
2016. szeptember 21-én került sor a már hagyományosnak számító MJBT vacsora est abudapesti Fuji étteremben, amelyről az alábbiakban láthatják Borsányi Klára képes beszámolóját.

3

2016. DECEMBER

122. szám

Október 21-én nagy sikerrel rendeztük meg havi klubnapunkat, amely Mecsi Beatrix, az ELTE
tanszékvezető docense, Dénes Mirjam, a Hopp Ferenc Ázsiai Művészeti Múzeum kurátora,
valamint Lázár Mariann, a Károli Egyetem megbízott előadója mutatták be a japán művészet
történetét magyar szemmel.

Fotó: Borsányi Klára
A Kecskemét-Aomori körtől kaptuk a hírt, hogy a közelmúltban látogatást tett Kecskeméten
Minamizuka Singo, a Csiba Egyetem professzor emeritusa, aki a nyáron a Japán Kulturális Napok
Magyarországon című eseményt vezette. A professzor, aki évtizedek óta foglalkozik Kelet- és
Közép-Európa történelmével, többek között a kecskeméti Leskowsky Hangszergyűjteményt ismegtekintette, ahol a közeljövőben Japánban fellépő múzeumvezetővel, Szilágyi Áronnal istalálkozott. (Forrás: hiros.hu/tudomany/kultúra/kecskemet-japan-nagykovete-ismet-itthon.)
Október 28-án a Károli Egyetem rendezett színes japán vonatkozású programokat, amelyek
számos diákot vonzottak. Az nap során a hallgatók egy 125 darabos szusi-vonatot készítettek,
illetve megcsodálhattak egy kimonó-öltöztetési bemutatót is.

Fotók: Borsányi Klára
42016. DECEMBER

122. szám

November 5-én Borsányi Klára és Ballagó Petra tartott nagysikerű furosiki workshopot 8-12éves gyerekeknek a Deák 17 Galériában.

Fotó: Borsányi Klára
November 18-án, Társaságunk havi klubnapjának keretében Kővári Mariann tartott vetített
képes élménybeszámolót és filmvetítést Japánról, Cseresznyevirágzás 2015 címmel.

Fotó: Borsányi Klára
November 25-én tartották az ELTE-n a Japán tanszék megalapításának 30. évfordulóját,amelyet egy tartalmas tudományos konferencia és fogadás keretében ünnepeltek meg. A jeles
napon köszöntő beszédet mondott Koszuge Dzsunicsi, Japán magyarországi nagykövete.

Fotók: Borsányi Klára
5

2016. DECEMBER

122. szám

Beszámolók
Ikebana Rovat
Az ezerarcú bambusz
A régi kínaiak megfigyelték, hogy télen, amikor a legtöbb növény
elhervad, a bambusz, a fenyő és a japánszilva továbbra is él és virul. Ezért
ezt a három növényt elnevezték a „három téli barátnak” (szaikan noszan’jú, 歳寒三友) és az évek során a konfucianizmusban a biztonság és afolytonosság szimbólumává váltak. Az ázsiai kultúrkörben a három télibarát kedvelt motívum a képzőművészetben, Japánban sócsikubai (松竹梅,fenyő-bambusz-szilva) néven ismertek. Cikksorozatomban korábban már
bemutattam a fenyőt és a japánszilvát (ume) is, így mi sem volt
természetesebb, hogy idén télen végre a bambuszról (take, 竹) is szót
ejtsek. Annál is inkább, mivel a bambusz az újévi ünnepkör egyik kedvelt
Kadomacu egy
dísze is: a bejárati ajtók elé helyezett kadomacu (門松) úgy készül, hogy
bevásárlóközpont előtt
három szál bambuszt fenyővel díszítenek és szalmakötéllel kötnek körbe. A
kadomacu a sintó hiedelmek szerint ideiglenesen különböző jó szerencsét hozó isteneknek ad
otthont az év eleji időszakban.
A bambusz örökzöld növény, így szinte természetes, hogy a téllel asszociáljuk. Ennek ellenérea japán kultúrában mégsem kötődik kizárólagosan a télhez: a bambuszrügy a tavasz, a zöld
bambusz és a hulló bambuszlevelek a nyár, míg a „bambusz tavasza” az ősz szimbóluma és
egyben őszi évszakszó a költészetben. A „bambusz tavasza” kifejezés azért alakult ki, mert abambusz ősszel hoz friss leveleket, míg tavasszal friss hajtásokat, így olyan, mintha számára az
ősz lenne a tavasz és a tavasz az ősz. És ez csak egy
rengeteg érdekes biológiai sajátossága közül. A
bambuszt úgy szaporítják, hogy egy, az
anyanövényről
leválasztott
gyökérdarabot
elültetnek, mert gyökerei a föld alatt azonnal
szétfutnak minden irányba és ezekről nőnek ki afriss hajtások. A hajtások aztán négy-hat hét alattmegnőnek teljes magasságukra és érdekes módonéjjel sokkal gyorsabban nőnek, mint nappal – atudománynak még nem sikerült ennek miértjére
magyarázatot találnia. A bambuszerdők tehát
Bambuszerdő (Arasijama, Kiotó)
valójában egy-egy óriási bambusztelepet jelentenek, melyek ezernyi apró gyökérrel kötődnek
egymáshoz a föld alatt. Ebből következik az is, hogy a szárak nagyon közel nőnek egymáshoz:
egy bambuszerdő sűrű és sötét, a nap fénye nemigen hatol el a talajszintig.
6

2016. DECEMBER

122. szám

A bambusz körüli titokzatosságok egyike, hogy egyes egyedek egész éven át virágoznak. Senki
sem tudja, mi ösztönzi a virágzást: míg egyes bambuszfajták virágzása időszakos, másoknál
környezeti körülmények, szárazság vagy egyéb stressz idézi elő. A növény virágzása 2-7 évig is
eltarthat, amely bizonyos fajokat annyira megvisel, hogy a magok beérése után el is pusztulnak.
Ez főleg az óriás fajokra jellemző, de szerencsére nagyon ritkán, 40-120 évenként fordul elő. A
fajok zöme túléli a virágzást, és bár a virágzott szárak elpusztulnak, a telepek a gyökerekből
ismét kihajtanak. Mivel a bambusz termése a mezei egér egyik fő tápláléka egy nagymértékű
bambuszvirágzás az egerek nem kívánatos elszaporodásához is vezethet, amely a régi időkben
éhínségbe is taszíthatott egy falut. Innen származik az a japán népi hiedelem, hogy abambuszvirágzás a balszerencse előfutára.
Bár sokan hiszik a bambuszról, hogy fafajta, valójában nem más, mint egy nagyra nőtt fűféle.
Éppen ezért nincsenek évgyűrűi, sőt, a bambuszok többségének szára belül üreges. Szárának
színe igen változatos lehet: leggyakoribb a zöld szín, de a sárgától a bíboron át egészen a
feketéig sokféle szín és árnyalat előfordul. A fiatal szár alapszíne azonban általában zöld: ez az azöld bambusz, amelyet a július 7-i tanabata fesztiválon feldíszítenek az ún. tanzakuval, azaz kis
színes papírcsíkokkal, amikre kívánságokat írnak. A bambuszt és a dekorációt gyakran vízre
bocsátják, esetleg elégetik éjfél körül vagy másnap, a fesztivált követően.
Sintó tisztító rituálékon egész évben alkalmazzák: mivel örökzöld és nyílegyenesen tör fel az
ég felé megtisztulást hozó növényként tartják számon a szakakival (榊, Cleyera japonica) együtt.
Építkezéseken, az ún. első kapavágás ünnepélyes ceremóniáján a megtisztításra váró terület
négy sarkába zöld bambuszt (imidake, 斎竹) állítanak és kötéllel kötik őket össze, melyről fehér,
cikkcakk alakúra vágott papírok lógnak le.
Nem csak a vallási gyakorlatiban alkalmazzák azonban a mindennapokban, hanem az életszinte minden területén. Üreges felépítése, hajlékonysága valamint elhanyagolható súlya
rendkívül sokoldalú falhasználásra ad lehetőséget. Készíthető belőle kerítés, kosár, kötél, bútor,hangszer (pl. a sakuhacsi), sportfelszerelés (pl. íj, bambuszkard, síléc), de akár ékszer vagy
legyező is. A bambusz szárát alkotó rostokat a textilipar mint szálasanyagot hasznosítja, avegyipar pedig cellulózt nyer ki belőlük, melyből viszkózszálat készítenek, szintén textilipari
felhasználásra.
Emellett a bambusz ehető is – nem csak az óriáspandák számára. A bambuszrügyet
(takenoko, 竹の子 v. 筍) talán már nálunk sem kell bemutatni senkinek, sok szupermarketben
kapható nálunk is konzerv formájában. Az ázsiai konyhában a bambuszrügy igen kedvelt
alapanyag, Japánban elsősorban forró tésztalevesek feltéteként és egytálételekben alkalmazzák.
Bizonyos bambuszfajták rügyéből még teát is készítenek. A hagyományos ázsiai gyógyászatbanáltalában levelét vagy szárát alkalmazzák, elsősorban lázcsillapító hatása miatt.

7

2016. DECEMBER

122. szám

A bambusz tehát rendkívül sokoldalú: egyszerre dísz- és haszonnövény, egyszerre játszik
spirituális és nagyon is gyakorlatias szerepet, egyszerre étel és gyógyszer, embereket és állatokat
táplál és mindeközben csupa rejtély. Nem meglepő, hogy Ázsia egyik legkarakterisztikusabb
növényévé vált az évszázadok során. Nekünk pedig jó hír, hogy mivel már nálunk sem megy
ritkaság számba, nekünk sem kell messzire mennünk egy kis japán újévi hangulatért.

Kadomacu Hakonéban

Hajnal Krisztina

Hírek a Magyar Origami Kör életéből
A Magyar Origami Kör 2016. augusztus 14-én tartotta éves közgyűlését. Ennek keretében
Villányi Mariann elnök bejelentette, hogy a 2006 óta vállalt megbízatásáról lemond. A tagok
nevében Wogerné Sági Judit megköszönte Villányi Mariann önkéntesen végzett tevékenységét
és emlékül egy szép ajándékot adott át. Villányi Mariann köszönetet mondott az évek során
kapott segítségért, a csapatmunkáért. A Közgyűlés új elnököt választott Wogerné Sági Juditszemélyében. A változások átvezetése folyamatban van, várjuk a bírósági jóváhagyást.
Az elmúlt időszak bővelkedett origamis eseményekben. Országszerte sok érdekes program
szerveződött ősszel az Origami Világnapok kapcsán. Az idei fő téma egy közös alkotás
létrehozása volt.
A Magyar Televízió Család-barát magazinjába évek óta meghívást kapunk. Idén halottak napja
alkalmából volt téma az origami, Szadako Szaszaki története kapcsán beszéltünk az 1000 origami
daru jelentéséről és gyerekekkel mécseseket hajtogattunk. A műsor itt látható, az origami
kétszer is szóba kerül: http://www.mediaklikk.hu/video/csalad-barat-2016-11-02-i-adas/8

2016. DECEMBER

122. szám

A Petőfi TV Japán estjének egyik témája szintén az origami volt, melyet itt lehet megnézni:http://www.petofilive.hu/video/origami-hobbi-vagy-muveszet/
Az Iparművészeti Múzeum Nagytétényi Kastélymúzeuma idén ismét iparművészeket kért felművészi karácsonyfák díszítésére, amelyek advent idején a történelmi bútorok közé állítva
láthatók. A Magyar Origami Kör alkotói negyedik alkalommal készültek erre az izgalmas
felkérésre. Idén szívmodellek dominálnak az ezüst és lila színbe öltöztetett fenyőfán. Reméljük,
hogy az idei origami karácsonyfát úgy fogják szeretni a látogatók, mint a korábbi évek fáit.
Várunk szeretettel mindenkit!
Karácsony közeledtével megszaporodtak a felkérések, nagyon sok helyen tartunk adventikézműves foglakozásokat, nemcsak origami tematikában.
Villányi Mariann

Érdekesség
Kalocsai hímzőnők Nagojából
Párniczky Józsefné, azaz Ilonka néni, köztiszteletben állószékesfehérvári népművész mester, levélben kereste meg
társaságunkat idén augusztusban, azért, hogy beszámoljon egy
különleges barátságról, amelyet csaknem két évtizeddel ezelőtt kötött
egy japán házaspárral, Iszomuráékkal. Iszomura Takudzsi,
gépészmérnök, a Denso Kft. igazgatóhelyetteseként dolgozott
Székesfehérvárott a kilencvenes évek végén. Magyarországra felesége,
Jaszuko is elkísérte.
„1997-ben jöttek Magyarországra – mesélte Ilonka néni. – Jaszuko
Párniczky Józsefné, Ilonka néni
azonnal elment a polgármesteri hivatalba és hiteles „népművészt”
Fotó: Fehérvári Hét
keresett. Ott megkapta a címemet. Felkeresett s azon nyomban
megállapodtunk a tanulásban. Az első órán már barátnőiből kis szakkört szervezve várt. Háznál
találkoztunk, átlag öt-hat személlyel vettek részt szívvel-kézzel a munkában.”
Nem csoda, hogy a Polgármesteri Hivatal Ilonka nénihez irányította Jaszukót, ő ugyanis nem
akárki. A Fejér megyei hímző művészet nagyasszonyának is nevezett, maholnap 90. életévét
betöltő Ilonka néni két hímzőkört is vezetett Székesfehérvárott hosszú évtizedeken át és 1985
óta a Burda Anna című divatlap külső munkatársa is volt, de emellett tagja a Magyar Történelmi
Társulatnak és a Magyar Néprajzi Társaságnak is. Ilonka néninek köszönhető, hogy Fejér megyenépművészeti mintakincsét feltárták: korábban ugyanis ez egy fehér folt volt anéprajzkutatásban, ő azonban három könyvet is írt a témában. Népművészként, gyűjtőként,pedagógusként rengeteg emberhez hozta közelebb a magyar népművészetet az évek során. Ígyvolt ez a kis japán szakkör tagjaival is.
„A „csoport” ellenére egyénileg foglalkoztam velük. Nagyon érdeklődők, „szomjasak” ésdicséretesen szorgalmasak voltak. A magyar népművészet főbb vonásait, a különböző
tájegységek (és Fejér megye) jellegzetes vonásait és öltéseit s azok üzenetét gyakoroltuk együtt.
Jaszuko mellé felzárkózott leggyakrabbi háziasszonyunk, a tündéri Szaito Terumi is. Öröm volt9

2016. DECEMBER

122. szám

velük foglalkozni, vidáman és eredményesen teltek óráink a nyelv helyett a magyar nép
művészetének szépsége és a századok túlélő hagyomány kezeket összefogó ereje segített.
Többen bekapcsolódtak szakköreink életébe, még a kiállításon is részt vettek. Négy hölgyet
sikerült „bedolgozni” a csipkeverő és szövő szakkörökbe is, ahol dicséretes eredményt értek el.”2000 decemberében Iszomura Takudzsi nyugdíjba
vonult, így a házaspár hazatért Japánba. Előbb azonban
közös kiállítást tartottak a székesfehérvári Barátság
Házában. Jaszuko magyar történelmi hímzéseket
készített (asztali futót, melynek eredetije 1770-ből,Lónyai Zsuzsanna kelengyéjéből való, oltárterítőt 18.
századi minta alapján, felvidéki úri hímzést a 17.
századból…), míg Takudzsi olajfestményeket festett.
Egy a Fehérvári Hétben megjelent interjúban így
nyilatkozott: „Minden szabadidőnkben világot látunk,az országot járjuk, a múzeumokat, képtárakat Iszomura Jaszuko és Takudzsi
Fotó: Fehérvári Hét
mindenhol felkeressük. Megfestettem a balatoni őszt, aBory-várat, a téli Sümeget, Pannonhalmát, a kilenclyukú hortobágyi hidat, a debreceni
virágkarnevált, de egy bakonycsernyei mezei bogáncs is témája lett egyik képemnek.”Az Iszomura házaspár kiállításának megnyitójára szóló meghívó
Az Iszomura házaspár szeretett Magyarországon élni. Jaszuko egyenesen így nyilatkozott aFehérvári Hétnek: „Jobban szeretünk itt lenni, mint Japánban, mert itt nincs olyan zsúfoltság,
kevesebb az ember és több a virág, a fa.” És persze a magyar ételeket is nagyon szerették,
különösen a gulyást és a finom magyar borokat. „Férjem imádja a diós palacsintát – mesélte
Jaszuko egy 2002-es látogatása alkalmával a Fejér Megyei Hírlapnak –, amit Magyarországon
kóstolt először és szeretett meg. Ilonka jóvoltából diót is viszek neki, méghozzá nem akármilyet,a család 100 éves diófájáról való termést. Ennek is története van, mint a több százéves
hímzéseknek.”
10

2016. DECEMBER

122. szám

Magyarország iránti szeretetük hazatérésük után sem halványult bennük, azóta is sok közös
kiállítást tartottak otthonukban, Nagojában. Amit Takudzsi nem tudott megfesteni
Magyarországon, azt lefotózta, így azóta is egyre újabb és újabb képei készülnek, de persze
Jaszuko sem tétlenkedik. Ilonka néni ezzel kapcsolatban így fogalmazott: „Jaszuko elbúcsúzása
szerencsére nem örökre szólt – évenként visszajárnak Magyarországra, ilyenkor felkeres,tanácsot, mintát, barátságot kér. Maga is vezet szakköröket, sőt a Magyar Barátság szakkörével
meg is látogattak bennünket, 2005-ben.” A látogatás után egy köszönő levél is született, Jaszuko
maga írta, kiváló magyar nyelvhelyességgel: „Köszönöm a szíves fogadtatást Székesfehérváron
és a sok segítséget. A szakkör tagjai is nagyon örültek. A kapott hímzéseket nezegetve [sic]mindig eszünkbe jut a sok segítség és támogatás, amit kaptunk. (…) Minden nap az anyagokat
rendezgetem, azt se tudam [sic], honnan kezdjem. De ez is öröm számomra.(…)”

Jaszuko köszönőlevele
Jaszuko minden kedvesen megfogalmazott magyar szavából árad, mennyire meghatározó volt
számára a Magyarországon töltött két és fél év, mennyire megszerette a magyarnéphagyományt és Ilonka nénit is. A szeretet pedig kölcsönös: „Boldog vagyok, hogy szívem
kincseit értékes, szorgalmas, értő emberekkel oszthatom meg. – írta nekünk Ilonka néni.
Iszomura Jaszuko és Takudzsi ezeket a „kincseket” felhasználva fáradhatatlanul őrzik a magyarnéphagyományt – Nagojában.

11

2016. DECEMBER

122. szám

Ilonka néni és a japán hímzőkör

A cikk alapjául szolgáló forrásanyagokat, újságcikkeket, fotókat Párniczky Józsefné bocsátotta az
MJBT rendelkezésére.
Az anyagokat összerendezte: Lázár Marianna
A cikket írta: Hajnal Krisztina

HírekÖrömmel jelentjük, hogy Japán legtekintélyesebb tudományos könyvkiadójának
gondozásában megjelent a Maruzen Encyclopedia of Polyhedra (A poliéderek enciklopédiája,
325 oldal) című mű, Mijazaki Kódzsi professzor szerkesztetésében. A kötet külön érdekessége,
hogy a szerző számos magyar kutató munkáját is beleépítette a tartalomba. Az Élményműhelyek
közreműködői közül Szilassi Lajos, F. Farkas Tamás, Bérczi Szaniszló eredményei jelennek meg aműben, továbbá többek között Emmerich György, Császár Ákos, Tarnai Tibor, Fejes Tóth László,
Baracs János, valamint Rubik Ernő munkássága is előtérbe kerül.
A poliéder egyébként minden oldalról síkok által határolt térbeli testet jelent, ahogy azt az
alábbi ábra is mutatja:

Kép forrása: https://hu.wikipedia.org/wiki/F%C3%A1jl:Aluminium-trifluoride-3D-polyhedra.png

122016. DECEMBER

122. szám

Olvasnivaló
Renku a Károli Egyetem hallgatóinak tollából
Karácsonyi láncvers
Épp kitekintek
jégvirágos ablakon fenyőillat száll

Stumphauser Szilvia

Az öreg fa, a fehér
hó alatt roskadozik

Szabó Tamás

Benn a melegben
mamával a konyhában
sütjük a bejglit

Berényi Flóra

Haragot félretéve
habkarikát aggatunk

Gránicz Tünde

Kint már havazika karácsonyfa készen
csillagszóró ég

Zsigmond Barbara

2016. december 7-én a Japán Alapítvány és a Magyar Pen Club szervezésében, a Japán Pen
Club által delegált hat író közreműködésével került sor egy egyedülálló irodalmi szemináriumra.
A kétrészes rendezvény során az érdeklődők a modern japán irodalom sajátosságairól szólóelőadásokat hallgathattak meg Szató Ajako, a japán Pen Club igazgatója, Vihar Judit, az MJBT
elnöke, valamint Aszada Dzsiró, a japán Pen Club elnökének révén.
A szemináriumon részt vett továbbá Csino Jukiko is, a japán Pen Club igazgatója és a Nőírók
Bizottságának elnöke is, aki a modern japán női szerzők törekvéseiről tartott előadást. Az
alábbiakban két novellát is közlünk tőle magyar fordításban.
Fordulatos élete során Csino Jukiko francia szakos egyetemistából színésznő, majd utazó író
lett, amelynek révén az 1990-es években Kínába is eljutott és tevékenyen hozzájárult a keletázsiai irodalmi kapcsolatok elősegítéséhez. A japán-kínai problémákat bemutató regényéért(Han Szúin no cuki) Szubaru-díjjal is kitüntették. (Forrás: Japán Alapítvány budapesti iroda
honlapja.)

13

2016. DECEMBER

122. szám

Csino Jukiko: A japán divatbabák és a Living Eri
A hatvanas évekbeli Japánban a Barbie és Tammy babát követően több divatbaba ismegjelent, amely mással összehasonlíthatatlan, egyedülálló japán szépséggel rendelkezett. Az
úgynevezett Scarlett babát a Nakazaki gyár dobta piacra 1966-ban. A csücsörítő száj kissé
elégedetlen arckifejezést kölcsönöz a babának, de épp ez teszi tündérivé. A neve skarlátvirágot
jelent. Talán ebből sem nehéz rájönni arra, hogy egy egész virágcsokor-csapat áll mögötte: ahúgának, Rózsanádnak, van egy Ibolya nevű barátnője. Az unokatestvérüknek Liliom a neve.
Scarlett ruhája pontosan lett elkészítve, még a bélését is gondosan varrták meg, és az egésznek
olyan felnőttes a stílusa. Ez is azt bizonyítja, hogy a hatvanas évekbeli Japánban megjelenő
divatbabáknak gondosan kidolgozott ruhái voltak, a Tammy babától kezdve egészen Scarlettig,
nem pedig csak a Barbienak.

Képek forrása: pinterest.com

Az 1967-ben megjelent Licca babának mindig olyan csinosak a barátnői, hogy nem ishasonlítanak gyerekekre. A Licca baba-sorozatból a hetvenes években megjelent Lady Licca
ragadta meg a figyelmemet, ő teljesen más, mint az előbb említett Kajama Licca. Eredeti neve
Kitahara Licca, szintén egy 16 éves francia-japán félvér, és missziós iskolába jár. Két közeli
barátnője van, a svájci-japán Hanazono Dzsunko és az amerikai-japán Sirokava Aja. Mindketten
az Amerikai Nemzetközi Iskolába járnak. Furcsamód valósághűek ezek a történetek.

14

2016. DECEMBER

122. szám

Ezen kívül létezik a Jukko nevű baba is, neki aszerint változik a külseje, hogy milyen szerepben
van éppen: hol biciklizik, hol balettozik, hol ruhát varr. Meglepődtem, hogy beindult a varrógépe,
amikor beletettem az elemet. Létezik még a Nana baba, neki a szivárvány hét színével
megegyező parókája van, a Locotan, ő képregényhős, a hosszú lábú Leggy, és a Rina baba, őelég nagy méretű baba. A Versailles-i Rózsák című képregény egyik szereplője, Oscar ismegjelent babaként. Még biztosan rengeteg baba volt, amiről nem is tudok. Amit érdekesnektaláltam, hogy a babák váltóruhái az akkori divatra hajaztak, függetlenül attól, jól állt-e nekik,mint például azt a hatvanas évek végétől a hetvenes évek elején kibontakozó mod stílusú
egyberuha, az öltöny és a rövidszoknya megjelenése mutatja. Bár Licca a tinilány mangák
világából jött, a romantikus ruházat mellett Group Sounds stílusú ruhája is van, amely az akkoritársadalmat tükrözi.

Képek forrása: pinterest.com, etsy.com.

A japán divatbabák elterjedésével az amerikai Mattel cég úgy érezte, hogy a csípőnél
elforgatható Twist Barbie után nem mennek sokra a Living Barbie-val, ezért inkább egy újabb
babát mutattak be: a Living Eri-t. Még nem volt olyan baba, amelynek a megszerzésével ennyit
szenvedtem volna. Mindenesetre nagyon drága volt. Árveréseken vettem részt, amelyek
folyamatos kudarccal végződtek félúton. Eri esetéből megtanultam, mennyire fontos ezeken azárveréseken, hogy el tudjuk engedni a dolgokat. Ha nem sikerül megvenni, nem kell hozzá
ragaszkodni, tovább kell lépni és a következőben kell reménykedni. Nem szabad bosszankodni,
ha valaki más kezébe kerül. Eszerint próbáltam cselekedni és vártam, amíg váratlanul meg nem
jelent egy olyan baba, amire még senki sem tett ajánlatot, mert már egyszer megvették magas
15

2016. DECEMBER

122. számáron. Merész elhatározással ajánlatot tettem, de a többiek mintha feladták volna, nem
jelentkeztek, és végül fél áron, elég könnyen sikerült megnyernem az árverést. Amikor végre
hozzám került, egy imádnivaló, ritka szépséggel rendelkező és elbűvölő kislányt tartottam akezemben. Álmodozó tekintete egyaránt érvényesült a Barbie és a japán divatbabák világában.
Tinilány mangákra jellemző csillogás ült a szemében, amelyet műszempillák díszítettek.
Akármeddig néztem a korszak ideálját megtestesítő szépséget, – nem tudtam megunni soha.
Fordította: Bukta Jusztina

Csino Jukiko: Han Suyin holdja
A férfi Peking felé hajtott. Egy új fehér kocsival ment a randevúra. Vettem, így mesélte, deközben a barátjától kölcsönözte. Egy cseh cég által gyártott Skoda volt. Erről jut eszembe,
mostanában hirtelen elárasztották a kocsik az utakat. A magántulajdonban lévő autók számanőtt ugyan, de ezek nem téptek veszettül az utakon. Rohamos változás sújtotta az egész
kontinenst.
A férfi felvett a kölcsönzött Skodába és maga mellé ültetett, majd egy ismeretlen park felékanyarodott. Már éjszaka volt, ezért a hátsó kapuhoz hajtott, belépődíjat se kellett fizetnie.
Kézen fogva haladtunk előre a sötét úton.
Egy lótuszokkal benőtt tavacska bukkant elő. A víz felszínén magasba nyúló lótuszlevelek, holösszegömbölyödtek, hol szétnyíltak, ahogy a lágy szellő ringatta őket.

A környéket édesparadicsomi illat lengte be, erősen csapkodtak a hullámok. Buddha jelenléte a lótusztó látványa
miatt volt logikus. Akár egy felbontatlan árucikk édessége, amit még egyáltalán nem nyitottunkki, úgy voltak a bimbók bezárva, ha hirtelen kinyílnának, csak csodálatos illatukat éreznénk.
A lótuszokkal benőtt tó közepén volt egy másik lótusz tavacska. Ennek a belsejében pedig egy
harmadik lótusz tó látszott, ahol senki sem szokott járni. Mialatt leültünk ennél a tónál, a férfi akezembe adott egy formás lótuszlevelet. A lótusz szárát, mint egy fehér, tiszta fonalat, hosszan
kifele húztam. Kandata pókfonala. A férfi mondott valamit. Nem értettem. Egy négy írásjegyből
álló példázat lehetett, s bár sok-sok tanár óráját és tanítását végighallgattam, mégsem volt elégahhoz, hogy ki tudjam mutatni a női és a férfi szív közti vonzalmat.
16

2016. DECEMBER

122. szám

A férfi már nem szólt egy szót sem, meg akart csókolni. Előhúztam a táskámból anotebookomat és megkérdeztem, hogy ismeri-e Han Suyint. Ezen az estén éppen telihold volt,
ilyen erős fényben pedig még az LCD képernyő is jól olvasható.
– Nem ismerem – válaszolta, majd visszakérdezett. – Ki az?
– Egy olyan nő, aki azt mondta, hogy a hold Pekingben a legnagyobb és a legszebb avilágon. Ezúttal anélkül, hogy a notebookot használtam volna, megmutatkozott az eredmény a
férfi hiánya és az erőfeszítés között.
– Vajon megértette a jelentését? – aggodalmaskodtam.
– Nézd, Peking holdja – mutatott a férfi a víztükörre. – Úgy tűnik, hogy a lótusztó levelei
között bujkál. Még motyogott valamit az orra alatt, de aztán nem szólt többé hozzám,
gondolataiba süppedt. A vízben lévő hold olyan, mint egy virág a tükörben…
A férfi megint meg akart megcsókolni. Én is megpróbáltam. Ha ketten együtt voltunkállandóan veszekedtünk, nem értettük meg egymást. Hát többet ne találkozzunk! Egy ilyen
felvetéshez kellemetlen lenne, ha elő kéne húzni a táskámból a notebookomat. Egyetlen szót
sem váltottunk. A paradicsomi éjszakába burkolózva, a túlvilági, édes illatok közt, nem történt
más csak már-már nevetségesen tökéletesen szeretkeztünk.
Valójában sok dologról szerettem volna beszélni vele. Ma reggel felkeltem és megnéztem A
szerelem nagyon ragyogó dolog című romantikus filmet. Hongkongban játszódó, régi hollywoodi
történet. Nagyon híres főcímdala van, egy kicsit A fehérhajú lány zenéjére emlékeztet. A szív
húrjait megpendítő, felkavaró dallam. Bár két teljesen más sztori, mégis sok a közös bennük.
Egyetlen férfit örökké szeretni, bárhogy is van, ezt minden létező nő vakon hiszi, és a világ népei
akkor szabadulnak fel, ha a munkásosztály felszabadul. Így végül is mindkét mű a nő tökéletesmagányát festi le. Suyin a szerelme halála után is megmássza a hegyet, ezt a kirándulást még
ketten tervezték el, a fehérhajú lány pedig egy olyan hegyen tengeti életét, amit senki sem ismer.
Most először én is átéltem a teljes magányba zárkózást, hogy találkoztam veled. Talán az is az
eszembe jut, hogy elég a pompás kényelem és akkor egyszerre jobb lesz az élet is! Azonban az
ilyenfajta jellem és viselkedés a lélek mérge, minden egyes alkalom időről időre növeli a két
ember közti távolságot. Bár már eredendően távol vagyunk egymástól, de csak tovább nő a17

2016. DECEMBER

122. számkettőnk közti űr. Ha érzelgős akarok lenni, csak egyetlen perc és már távol vagyunk. Látod, még
most sem tudok másra gondolni, mint arra, hogy csak a gyönyör a biztos. Mivel nem muszáj
felkelnem, szeretnék lótuszbimbók között aludni. És úgy aludnék, hogy belefeledkeznék amennyek illatába és Han Suyin holdjába.
Fordította: Gellén Veronika, Rátkai Luca, Stumphauser Szilvia, Vihar JuditAz alábbiakban az elmúlt időszak eseményein készült fotókból szemezgetünk:

Fotók: Borsányi Klára

18

2016. DECEMBER

122. szám

A Magyar Origami Kör által feldíszített karácsonyfával kívánunk minden kedves
tagunknak kellemes karácsonyi ünnepeket és sikeres új évet!

Fotó: Villányi Mariann

A Magyar Origami Kör karácsonyfája élőben is megtekinthető a Nagytétényi Kastélymúzeumban
2017. január 8-ig. További információ: www.imm.hu/hu/programs.

A Kizuna következő száma várhatóan 2017. március első felében jelenik meg. Cikkeiket,
hozzászólásaikat február végéig küldhetik el Horváth Alíz szerkesztőnek (holiza5@gmail.com).
Aki fel szeretne iratkozni naprakész e-mail levelezőlistánkra, az az mjbtsubscribe@yahoogroups.com címre írjon levelet! Honlapunk: http://mjbt.hu és
www.facebook.com/mjbt.hu.
KIZUNA – megjelenik negyedévente. Alapította Szentirmai József. Kiadja a Magyar-Japán Baráti
Társaság. (Nemzetek Háza, Budapest, VI. Bajza u. 54.)19

2016. DECEMBER

122. szám

A Magyar-Japán Baráti Társaság helyi csoportjainak és tagozatainak elérhetőségei:Baja: Balogh Nikolett. Tel.: 06 20 2435321 E-mail: nikitta-san@hotmail.com
Dunaújváros: Németh Irma. E-mail: cirmi63@gmail.com
Győr: Horváth Ferenc. Cím: 9023 Győr, Ifjúság krt. 35. Tel. (munkahely): 96/516-675
Mobil: 70/705-6262 E-mail: horvferivk@freemail.hu
Gyula: Gyula MAPON Gyulai Magyar-Japán Kulturális Egyesület (mapon.gyula@gmail.com),
Fodor György (alapító elnök: georgefrill@gmail.com; 06-20-397-0344); Hankó Ferenc(alapító alelnök: ferenc.hanko@t-online.hu; 06-30-486-2170)
Hódmezővásárhely: Hegyi Attila. Tel.: 36-20/494-7657 E-mail: hegyi.attila@oriens.hu
Cím: 6800, Hódmezővásárhely, Ötvenhat mártír 2/A.
Web: www.japanrolminden.hu/mjbthmvhely
Kecskemét-Aomori Baráti Kör: Kerényi József. Tel.: 30 871 5934
E-mail: kecskemet-aomori@t-online.hu.
Keszthely: Móroczné Komáromi Gyöngyi. Tel.: 30 629 4038 E-mail: gyongyi@jmik.hu
Web: www.jmik.hu
Miskolc-Görömböly: Dr. Ujaczki Tibor. E-mail: ujaczki@citromail.hu. Cím: 3516 Miskolc, Szolártsik tér 4.
Pécs: Wogerné Sági Judit. Tel.: 30 901 3254 E-mail: sagi.judit@gravirtechnika.hu
Székesfehérvár: Schwerlichowszky László. Cím: 8000 Székesfehérvár, Tóvárosi ln. 50.III.10.
Tel.: 06/20-9316-117;20/278-7024 (l./fax: (36) 22/505-544)
E-mail: schwerly@t-online.hu Web: www.magyarjapanklub.hu
Szentendre: Bassa Zoltán. Tel.: 06 30 9351256 E-mail: zoltanbassa@gmail.com
Szolnok: Kovács Mihály. E-mail: misi-bacsi@freemail.hu
Szombathely: Schmitt Csilla. Tel.: +36309579059 Fax: +3694321384
Cím: 9700 Szombathely, Thököly út 27. Web: www.mjbt-szombathely.mlap.hu
Tolna megye: Balogh Jenő. E-mail: mabruk@terrasoft.hu, baloghj@terrasoft.hu
Vác: Gyarmati Péter. E-mail: leiningen@freemail.hu
Zalaegerszeg: dr. Szigethy István, Tel: 30/9373894, E-mail: szigethyi@freemail.hu
Veszprém-megyei Magyar-Japán Baráti Társaság: Kutics Károly. E-mail: kutics.karoly@chello.hu
Tagozatok és vezetőik:Gasztronómiai Tagozat: Borsányi Klára. E-mail: borsanyi.klara@gmail.com
Haiku Tagozat: Vihar Judit. E-mail: jvihar@gmail.com
Harcművészeti Tagozat: Dr. Szépvölgyi Géza. jujutsu@jujutsu.hu
Ikebana Tagozat: Hajnal Krisztina. E-mail: krisztinahajnal@gmail.com
Japánkert Tagozat: Dani Zoltán. E-mail: dani.zoltan@gmx.net
Japán öltöztetés Tagozat: Csalló Edina. E-mail: a2yuki@gmail.com
Kalligráfia Tagozat: Zopcsák Ferenc Zsolt. E-mail: zopcsakferi@gmail.com
Origami Tagozat: Villányi Mariann (Magyar Origami kör). E-mail: mariann.villanyi@gmail.com
Reiki Tagozat: Petrik Márta Magdolna. E-mail: pemama_3@hotmail.com, Tel.: 06 20 460-9104
20