Magyar–Japán
Baráti Társaság
1987–2007

Budapest
2007

A kiadvány megjelenését az Emil Frey Magyarország Kft. támogatta.

Japánra fordította: Szató Vakako

Kiadja a Magyar–Japán Baráti Társaság.
A kiadásért felel: dr. Vihar JuditA Japán–Magyar Baráti Társaság üdvözlete

Tisztelt Magyar–Japán Baráti Társaság!
A Magyar–Japán Baráti Társaság fennállásának húszéves évfordulója
alkalmából szívből gratulálok a szervezet minden egyes tagjának. Japán és
Magyarország 2009-ben a két ország diplomáciai kapcsolatai újrafelvételének 50. évfordulóját ünnepli, erről Japán távoli földjén különféle rendezvényeinken szeretnénk megemlékezni.
Most és a továbbiakban is arra törekszünk, hogy a két ország közötti barátság tovább folytatódjék.

Tokió, 2007. szeptember 13.
Dr. Tanaka Jositomoa Japán–Magyar Baráti Társaság elnöke

3

A Magyar–Japán Baráti
Társaság első évtizede
Megalakul a Magyar–Japán Baráti Kör
A baráti társaság megalapításának gondolatát Szentirmai József, az 1976ban rendkívül nagy példányszámban megjelent és nagy sikert aratott japánútikönyv szerzője vetette fel. Az 1982-ben megjelent második kiadás sikere
azt bizonyította, hogy egyre növekszik az érdeklődés Japán iránt. A kiadó azérdeklődőket a szerzőhöz irányította. Így fogalmazódott meg az a gondolat,
hogy ezt a különlegesen nagy érdeklődést szervezett keretek között kellene
kielégíteni.
Szentirmai József először a Belügyminisztériumhoz fordult társaságalapító kérelmével. Az első gondolat a Nippon-kör korábbi, a két világháború
között folytatott munkájának felújítása volt. Ismételt levélváltás után – apártállami szigor enyhülésének időszakában, 1986-ban – a kezdeményezőt
a Belügyminisztérium illetékességből a Magyar Szocialista Munkáspárt
Központi Bizottságának külügyi bizottságához utasította. A bizottság távolkeleti referense nem javasolta, hogy társaság néven alakítsák meg a szervezetet, mivel ez idő tájt a Szovjetunióval fennálló barátság jegyében csak a
Magyar–Szovjet Baráti Társaság létezett, de nem zárkózott el klub vagy más
hasonló néven baráti kör alapításától. Egyben javasolta, hogy a Hazaﬁas
Népfront (HNF) keretében próbálkozzon a magyar–japán barátságot zászlajára tűző szervezet megalapításával.
A Hazaﬁas Népfrontnak a kétoldalú együttműködésért, az ún. népi diplomáciáért felelős munkatársa, Kirschner Péter, a HNF művelődéspolitikaibizottságának titkára és a későbbiekben Rakovszky István, a HNF munkatársa felkarolta az alapítás gondolatát. Időközben Bakallár József festőművész és Rideg Gábor, a Művészet című folyóirat szerkesztője is hasonlóötlettel jelentkezett a Hazaﬁas Népfrontnál, japán–magyar művészeti
együttműködést javasolva. A két kezdeményezés a Hazaﬁas Népfrontnálösszekapcsolódott, s hamarosan Szentirmai József, Bakallár József és Rideg
Gábor megkezdte a Nippon-kör szervezését.
4

1987. október 12-én Rideg Gábor, aki már nem vállalt tevékeny részt akör szervezésében, de eszmeileg továbbra is támogatta a kezdeményezést,
Kirschner Péter és Szentirmai József körlevélben tájékoztatta az időközben
felkutatott érdeklődőket arról, hogy „a Magyar–Japán Baráti Kör (Nipponkör) szervezésének megkezdését követően száznál több jelentkezés érkezett
eddig a Hazaﬁas Népfront címére. Ideje, hogy terveinknek megfelelően az
alakuló közgyűlés szervezésébe fogjunk.”Az előkészítő bizottság 1987. október 19-i ülésén A HNF-nél Bakallár
József, Gácsi Miklós, Hámori Tamás, Harangi László, Hernádi András,
Jamadzsi Maszanori, Lukács Éva, dr. Medved Gábor, Móczár József,
Rakovszky István, Rideg Gábor, Rockenbauer Antal, Siklósi Norbert,Szegő Gábor, Szentirmai József, Tóth M. Erika és Töős György vett részt.
„A japán kultúra iránt érdeklődő kedves barátainknak!” címzett körlevélben, amelyet Kirschner Péter és Szentirmai József írt alá, de a két alapító,
Bakallár József és Rideg Gábor is támogatott, sőt a szervezés munkájába
egyre lelkesebben bekapcsolódó, a gazdasági munkát vállaló Lukács Éva isjóváhagyott. E körlevél azt tartalmazta, hogy „a japán nép és a japán kultúra
magyarországi barátainak lelkes kis csoportja a Hazaﬁas Népfront keretében megkezdte a Nippon-kör, a japán kultúra magyarországi barátainak köre szervezését.”Az alakuló közgyűlést 1987. november 27-én Japánklub (Nippon-kör)
címen hívta össze az előkészítő bizottság.

1987
November 27-én a budai Jókai klubban hosszas nehézségek leküzdése
után 119 résztvevővel megtartotta alakuló közgyűlését Magyar–Japán Baráti Kör néven a japán kultúra magyarországi barátainak közössége. Az előkészítés során Nippon-körnek, majd Japánklubnak nevezett egyesület végleges nevét a közgyűlés egyhangúlag szavazta meg.
Az alakuló közgyűlést a Magyar–Japán Baráti Kör (MJBK) 1. számú tájékoztatójának beszámolója alapján kissé részletesebben idézzük fel. A közgyűlést Rideg Gábor, az előkészítő bizottság (EB) egyik alapító tagja, a Művészet című folyóirat főszerkesztője nyitotta meg, az EB és a Jókai klub
vezetősége nevében köszöntötte a megjelenteket. Majd Szentirmai József
építész, a japán útikönyv írója üdvözölte a jelenlevőket a Hazaﬁas Népfront
keretében megalakult EB nevében. Ahogy a Magyar Nemzet 1987. novem5

ber 27-i számában olvashatjuk, Szentirmai József volt „az ötletadó és a
Japánklub létrejöttének legfőbb szorgalmazója”. Beszámolójában Szentirmai József tájékoztatta az egybegyűlteket az előkészületekről és az alakuló
közgyűlésig végzett munkáról. Köszönetet mondott Bakallár József festőművész és Rideg Gábor közreműködéséért, valamint Kirschner Péter támogatásáért, aki a Hazaﬁas Népfront képviseletében működött közre, ezenkívül a bizottsági tagok áldozatkész segítségéért.
Korábban már megalakultak a hagyományos japán tevékenységekkel,művészetekkel és sportokkal foglalkozó egyesületek, viszont – mint ahogy az
EB megállapította – a Japán iránti érdeklődés rohamos növekedése miatta Japánnal kapcsolatos információk széles körű terjesztését szolgálhatja aJapán iránt érdeklődők közös szervezetének megalakulása.
A közgyűlés a titkos szavazás során leadott 118 érvényes szavazat döntő
többségével a következő vezetőséget választotta meg. Tiszteletbeli elnökök:dr. Kós Péter nyugalmazott nagykövet és dr. Tőkei Ferenc akadémikus; elnök: Siklósi Norbert vezérigazgató; társelnökök: Kósa Ferenc ﬁlmrendező
és Székács Imre, a Kereskedelmi Kamara magyar–japán tagozatának elnöke; titkár: Szentirmai József építész, útikönyvíró; gazdasági titkár: Lukács
Éva közgazdász; propagandatitkár: Szegő Gábor újságíró; vezetőségi tagok:
Bakallár József festőművész, Biró Tamás kertészmérnök, Hámori Tamás
közgazdász, dr. Hernádi András közgazdász, Jamadzsi Maszanori tanár,
dr. Kárpáti János zenetudós, dr. Miklós Pál főigazgató, dr. Rockenbauer
Antal kutató. Az ellenőrző bizottság vezetője: dr. Fehér Erzsébet vezérigazgató; tagjai: dr. Grád András jogász és dr. Medved Gábor mérnök.
Az elfoglaltsága miatt távol levő elnök helyett, a vezetőség és a maga nevében Szentirmai József, a kör titkára köszönte meg a bizalmat, majd körvonalazta az MJBK tevékenységének kereteit. Ezek a következők voltak:
havi tájékoztató rendszeres közreadása, ebben a tagság tájékoztatása a
Japánnal kapcsolatos eseményekről, rendezvényekről; előadások, előadássorozatok, konferenciák szervezése; kiállítások, bemutatók rendezése; ﬁlm-,
fénykép- és diabemutatók szervezése; Japánnal kapcsolatos könyvek bemutatása, szerzői estek, dedikálások megszervezése; japán és magyar szakemberek találkozóinak, tapasztalatcseréinek szervezése; a hasonló célkitűzésű
szervezetek munkájának összehangolása, propagálása; japánnyelv-tanfolyamok szervezése; a hazánkba látogató japánok tájékoztatása Magyarországról;
könyv-, kazetta- és lemeztár létesítése, folyóiratsarok létrehozása; kirándulások, utazások szervezése; kapcsolatfelvétel a Japán–Magyar Baráti
6

Társasággal, Japán hivatalos és társadalmi szervezeteivel. A felsorolt tevékenységi területek természetesen a tagság igényei szerint bővíthetők.
A hozzászólások során sok hasznos, értékes javaslat hangzott el. A szakterületi tagozatok megszervezésére tett javaslatokkal ért véget a jó hangulatú,
lelkes alakuló ülés. Már az első ülés alkalmával megalakultak a különböző
tagozatok (zárójelben közöljük azoknak a tagozatvezetőknek a nevét, akik
az évek során kiemelkedő munkát végeztek).
A tagozatok – betűrendben – a következők voltak: építészeti (ennek vezetését időközben Szentirmai József vette át), ﬁlm- és fotóművészeti (Nagy Z.
László), földrajzi és turisztikai (Mózes Viktor), gazdasági (Lukács Éva), hagyományos japán játékok és sportok (Nagy István), japán nyelvi és irodalmi (Arató Szilvia, dr. Hidasi Judit, dr. Vihar Judit), kertművészeti (Biró
Tamás), képző- és iparművészeti (Bakallár József), műszaki (dr. Rácz István), orvosi (dr. Danis György), színház- és előadó-művészeti (dr. Szabó
Mária), társadalomtudományi (Harangi László), természettudományi, zenei (Arató Szilvia, dr. Kárpáti János).
A lelkesedést mi sem bizonyítja jobban, mint az, hogy már 1987. december 11-én megjelent a közgyűlésről szóló 1. számú tájékoztató, mely az
1988-as programokat is jelezte.
Egy évtized távlatából érdemes felidézni az első előadások témáját és előadóit:
Szentirmai József: Japán az Expo ’70 évében. A japán útikönyv megszületése. Dr. Medved Gábor: Honsú–Sikoku-hídprogram. Ágostházy László:
Tokió építészete. Biró Tamás: Bonszai Ausztriában és az NSZK-ban.
Az évi tagdíjat 120 Ft-ban, diákoknak és nyugdíjasoknak 60 Ft-ban állapítottuk meg. A programok szervezését és a tájékoztató elkészítését Szentirmai József, az adminisztráció és az ügyintézés oroszlánrészét Lukács Éva
végezte. A tagsági igazolvány és a pecsét megtervezését Bakallár Józsefnek
köszönhetjük, Siklósi Norbert a kivitelezésben segített; sok segítséget kaptunk a Hazaﬁas Népfronttól, személy szerint Kirschner Pétertől, Rakovszky
Istvántól is. Az akkori idők állami és pártvezetése tűrte, de nem támogatta
az MJBK megalapításának tervét, erre csak a Hazaﬁas Népfront erkölcsi ésanyagi támogatása miatt nyílt lehetőség.
A 2. számú tájékoztató (1988. január 15.) többek között a hazánkban tartózkodó japánokkal való kapcsolattartásról adott hírt. Dr. Z. Szeőke Pál
kezdeményezése csak egy évtized múltán kezdett gyümölcsözni: a Nihondzsinkaival, a hazánkban élő japánok szervezetével akkoriban vettük
7ugyanis fel a kapcsolatot. Ugyanebben a tájékoztatóban olvashattunk még
a japánnyelv-oktatásról, az MJBK munkájának segítésére vonatkozó felajánlásokról, kapcsolatteremtésről, ötletekről.

1988
A programok az idők folyamán egyre színesedtek és bővültek. Hadd álljon itt példaként néhány esemény az 1988-as esztendő programjai közül: ajapán zenei nevelés, a munkaerkölcs, a külkapcsolatok, a Japán-Alpok világa, az 1985-ös világkiállítás, a sintoizmus és a buddhizmus, a kertművészet,a tájépítés, az építészet, a várostervezés, a várospolitika, a honvédelem, amagyar–japán kulturális és diplomáciai kapcsolatok, a gyermekjátékok, az
irodalom, a ﬁlm- és fotóművészet tárgyában hangzottak el előadások, de még
Magyarország japán szemmel címen is hallottunk érdekes beszámolót.
1988 júliusában, illetve augusztusában Kecskeméten, Békéscsabán és
Gyulán japán heteket szerveztünk nagy érdeklődés közepette. Számos kiállítás, bemutató és egyéb rendezvény megszervezésében, népszerűsítésében
vettünk részt, ezekre felhívtuk a kb. ezer tagunk ﬁgyelmét. E rendezvények
közül talán a legsikeresebb a magyar, illetve japán kezdeményezésre rendezett bonszai-, origami-, ikebana-, kimonó-, sárkányépítési és -eresztési
fesztivál, küzdősport- és konyhaművészeti bemutató, teaszertartás, zenei fesztivál, kerámia-, festészeti és írásművészeti kiállítás volt. Feledhetetlen eseménynek tartjuk a japán cseresznyefák magyarországi ültetésének megszervezését.
A Japán Nagykövetség segítségével japán ﬁlm- és videobemutatókat
rendeztünk, kerekasztal-beszélgetést szerveztünk a magyar–japán ipari
együttműködés tapasztalatairól. Támogattuk és elősegítettük egy japángyermek-balettegyüttes fellépéseit.
Az első év eredményei között kiemelhetjük a helyi (vidéki) csoportok
szerveződését. Márciusban megalakult az esztergomi, júniusban a pécsi,pásztói és tokaji helyi csoportunk rendre Mudrák Béla, Kertészné Ujváry
Sarolta, ifj. Fábián Ferenc, Regéczkei Ferenc vezetésével.
Kapcsolataink gyors ütemben fejlődtek. A Hazaﬁas Népfront támogatásával a Külügyminisztérium útján tájékoztattuk az MJBK megalakulásáról
tokiói nagykövetségünket, a budapesti Japán Nagykövetséget és a Japán–
Magyar Baráti Társaságot. Szoros kapcsolat alakult ki a Budapesti Bonszaiegyesülettel, az Egyetemi Bonszaiklubbal, a Magyar Sárkányeresztő Klub8

bal, a Japán Kulturális Stúdióval, az Origamiklubbal, a Fiatal Nyelvbarátok
Klubjával, a Magyar–Japán Gazdasági Klubbal, a Buddhista Misszióval, aMagyar Kendóegyesüléssel, a japán nyelvet tanító tanárokkal és tanulókkal.
Több mecénást sikerült tevékenységünk anyagi támogatásához megnyerni.
Részükre külön programokat szerveztünk, és tájékoztatónkban külön rovatot indítottunk. A tájékoztatókban felhívtuk a ﬁgyelmet a hazai és külföldi
sajtóban megjelent japán tárgyú írásokra.
1988. december 2-án ismét a Jókai klubban tartottuk éves közgyűlésünket, itt Szentirmai József titkári beszámolójában értékelte egyéves működésünket, kedvező pénzügyi helyzetünket, és vázolta a további célkitűzéseket.
A vezetőség nevében köszönetet mondott azoknak, akik – főként az adminisztrációban – segítséget nyújtottak. Közgyűlésünket jelenlétével és hozzászólásával is megtisztelte Japán magyarországi nagykövete, Mogi Rjózó
őexcellenciája, aki nagyra értékelte az MJBK tevékenységét. Közgyűlésünk
során könyvjutalom részesültek azok, akik kiemelkedő munkát végeztek:
Arató Szilvia, Barnucz Nándorné, Kertészné Ujváry Sarolta, Kricskovics
Zsuzsanna, Lukács Éva, Szegő Márta, Andaházy László, Avar Zoltán,
Bakallár József, Biró Tamás, Bognár Sándor, dr. Dibó Gábor, ifj. Fábián

9

Ferenc, Hadházy Aba, Harangi László, Jamadzsi Maszanori, dr. Jóvér
Béla, Kirschner Péter, Kósa Ferenc, Mudrák Béla, Nagy István, dr. Rácz
István, Rakovszky István, Regéczkei Dénes, Rideg Gábor, Szegő Gábor és
dr. Z. Szeőke Pál. A vezetőség Szentirmai József alapító titkár tevékenységét japán kerámiával jutalmazta.
A 12. számú tájékoztató közölte a közgyűlés által korszerűsített működési
szabályzatot, amely bevezette a főtitkári funkciót. Szentirmai Józsefet főtitkárrá, dr. Dibó Gábort szervező titkárrá választotta, dr. Vargha Ágnest a
propagandatitkár-helyettesi teendők ellátásával bízta meg.
A korábbi tevékenységek folytatása mellett 1989-től klubdélutánok
szervezését is tervbe vettük, melyeken kötetlen beszélgetések, kiselőadásokszerepeltek. Januárban japán ﬁlmhetet rendeztünk.
Az Európai Japanológusok Szövetsége (EAJS) elnökhelyettesi tisztségre
kérte fel dr. Hernádi András vezetőségi tagunkat.

1989Újabb helyi csoportok alakultak Debrecenben, Győrött, Dunaújvárosban,
Székesfehérváron, Kaposváron. A debreceni csoport Papp Mária Edit, akaposvári Vörös Éva, a győri Horváth Ferenc, a dunaújvárosi Kerekes Sándor, majd Fülekiné Gracza Csilla, a székesfehérvári Schwerlichovszky
László irányításával működik, most is szép sikerrel.
A japánnyelv-tanításban is komoly fejlődés mutatkozott, mert már nemcsak Budapesten, hanem Pécsett és Dunaújvárosban is szerveztünk nyelvtanfolyamokat. Ebben az évben az előadások közül a helyi csoportok rendezvényeit, a magyar–japán gazdasági kapcsolatokkal, a japán gondolkodásmóddal és szokásokkal foglalkozó, valamint a Női szemmel Japánban
című előadást kell kiemelni.
Ebben az évben a következő kiállítások szervezését támogattuk: Micui
Szen hazánkban élő szobrászművész és Nisizava Akira szobrászművész, valamint Bakallár József festőművész, Kutas Rudolf fotóművész kiállítását,egy Hirosima–Nagaszaki-emlékkiállítást, továbbá a nemzetközi sárkányeresztő fesztivál megrendezését. Andaházy László lelkes vezetésével sárkányos (tako-) tagozatunk országszerte is számos programot szervezett, ésszervez ma is.
Pénzügyi okok miatt 1989 májusától tájékoztatónkat csak negyedévenként küldtük szét. E hírlevelekben a különböző ösztöndíjakról is tájékoztat10

tuk a tagságot. A szervező titkári funkciót dr. Dibó Gábor külföldi kiküldetése miatt Soós Sándor vette át.
Kapcsolatot építettünk ki a Magyar–Kínai és a Magyar–Indiai Baráti Társasággal, de sajnos később e kapcsolatok sokat vesztettek intenzitásukból.
A 16. számú tájékoztató már a vezetőségválasztó közgyűlésről számolt be.
Az 1989. október 27-én a Jókai klubban megtartott közgyűlést dr. Kós Péter
tiszteletbeli elnök nyitotta meg. Szentirmai József főtitkári beszámolójábankiemelte, hogy Budapest mellett Pécsett, Dunaújvárosban és Székesfehérváron is eredményesen folyik a japánnyelv-oktatás és -gyakorlás. A tagozatok
munkája is megfelelő. A helyi csoportok közül a pécsi, debreceni, győri,dunaújvárosi és székesfehérvári nagyon jól, az esztergomi, pásztói és tokajigyengébben működik. Az 1990-es II. japán fesztivál tanácskozásainak megrendezése azonban fellendítette a helyi csoportok életét. A közgyűlésen
egész évi munkájáért könyvjutalomban részesült: Arató Szilvia, Biró Tamás, Eplényi Gábor, dr. Hernádi András, dr. Holpert László, dr. Kanazava József, Kerekes Sándor, Kertészné Ujváry Sarolta, dr. Kiglics István,
Kricskovics Zsuzsanna, Lukács Éva, dr. Medved Gábor, Papp Mária Edit,
dr. Rockenbauer Antal, Seres Kálmán, Soós Sándor, Szende Györgyi,
dr. Z. Szeőke Pál és Jamadzsi Maszanori. Szentirmai József főtitkárnak
Lukács Éva nyújtotta át a tagság ajándékát.
A megválasztott új vezetőség tagjai: dr. Rácz István elnök; dr. Fehér Erzsébet, dr. Kós Péter, Kósa Ferenc, Siklósi Norbert, Székács Imre és dr.
Tőkei Ferenc tiszteletbeli elnökök; dr. Hidasi Judit és dr. Mojzes Imre társelnökök; Szentirmai József főtitkár; Lukács Éva gazdasági titkár; Szegő
Gábor propagandatitkár; Soós Sándor szervező titkár; Arató Szilvia, Bakallár József, Bencsik András, Biró Tamás, Hámori Tamás, dr. Hernádi
András, dr. Janó István, Mátyus Sándor, dr. Radnai Tamás, dr. Rockenbauer Antal és dr. Vargha Ágnes vezetőségi tagok; Kirschner Péter, Rácz
Sándor, Rakovszky István tiszteletbeli vezetőségi tagok. Az ellenőrző
bizottság vezetője: dr. Medved Gábor, tagjai: dr. Grád András és Radó
István lettek.
Eidzsi Szeki nagykövet hozzászólásában köszönetét fejezte ki a magyar–
japán kapcsolatok elmélyítése érdekében kifejtett tevékenységünkért, hangsúlyozta, hogy munkánk során közös érdek vezérel bennünket, és megígértea követség további fokozódó támogatását. Dr. Rácz István köszönő szavaival ki fejezte, hogy az MJBK-nak az a feladata, hogy az igazi Japánt ismertesse meg. Bakallár József javasolta, hogy a jelentős személyiségek számára
11

adjunk át tiszteletbeli tagságot jelentő igazolványt. Az első ilyen igazolványt
Eidzsi Szeki nagykövetnek nyújtottuk át.
Szentirmai József főtitkár a jövő évi munka tervei közül a nyelvtanulást
emelte ki, hangsúlyozta a magyar–japán levelezés megindításának fontosságát, a japán olvasósarok megteremtését. A feladatok közül a II. japán fesztivál
szervezésével kapcsolatos feladataink színvonalas elvégzését tűzte ki célul.

1990
Egyre több nyelvtanfolyam indult be, ezenkívül bonszai-, origami-,
ikebanafoglalkozások, kendó- és aikidóedzések szerveződtek.
1990. január 13-án a Fővárosi Bíróság 830. sorszámú határozatával az
MJBK-t felvette a társadalmi szervezetek nyilvántartásába. Februárban
Kaifu Tosiki japán miniszterelnök budapesti látogatása alkalmával bemutatkozó látogatáson fogadta dr. Rácz István elnököt és Szentirmai József
főtitkárt. Elnökünk megemlítette, hogy a magyar–japán kulturális kapcsolatokat jobban elmélyítené, ha hazánkban Japán Kulturális Központ alakulna.
A Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár XIII. kerületi főkönyvtárában létrejött ajapán olvasósarok, amely japán zenei tárgyú lemezek és kazetták kölcsönzésével is foglalkozik. Megkezdődött a magyar–japán levelezés is.
A januári vezetőségi ülésen megjelent Vatanabe Sin követtanácsos, akit
körünk második tiszteletbeli tagjává választottunk. Külkapcsolataink irányítására a vezetőség külügyi titkárként felkérte Mátyus Sándor diplomatát.
Az 1990-es esztendő nagy eseményét, a II. japán fesztivált a Nemzetközi
Kulturális Intézet szervezte dr. Borha Zoltán főigazgató irányításával.
A szervezésben az MJBK részéről Lukács Éva működött közre, a gazdasági
teendők ellátása mellett. A márciusban megtartott fesztivál gazdag programjából a következő eseményeket emeljük ki: rajzﬁlmfesztivál, nagyzenekari
és kamarahangverseny, kórusfesztivál, színházi előadások, magyar–japántudományos tanácskozás, divatbemutató, fametszetkiállítás. A tanácskozásoknak Cegléd, Debrecen, Győr, Kaposvár, Kecskemét, Keszthely, Pécs és
Székesfehérvár adott otthont. Ezek megszervezését helyi csoportjaink látták
el sikeresen.
A Nemzetek Közötti Baráti Társaságok Szövetsége (NKBTSZ) alapszabályzatának kidolgozásában Lukács Éva képviselte az MJBK-t közreműködésével. Az NKBTSZ 1990. június 29-én alakult, székhelye a Nemzetek
Háza, azóta is rendezvényeink egyik központja.
12

Az 1990-es évben egyéb eseményekről is beszámolhatunk: kapcsolatfelvétel a Magyar Góegyesülettel, kiállítás Bakallár József festőművész alkotásaiból, japán írásművészeti bemutató, sárkánnyal kapcsolatos különböző
rendezvények (fakutya vontatása sárkánnyal, sárkánykiállítás, sárkányépítés, sárkányeresztés – főként a székesfehérvári helyi csoport szervezésében), japán kórusok fellépésének megszervezése, japán vacsoraestek megszervezése. Előadásokat szerveztünk a következő témákban: japán hétköznapok, japán építészet, Kurokava Kiszo munkássága, a hagyományos és amai orvostudomány, gyógymasszázs, Feleség voltam Japánban, japán zeneés zenei nevelés, japán ünnepek. Színházművészeti tagozat alakult dr. Szabó Mária vezetésével.
A helyi csoportok közül 1990-ben a következők munkáját emeljük ki: esztergomi Mudrák Béla, pécsi Kertészné Ujváry Sarolta, debreceni Papp
Mária Edit, győri Horváth Ferenc, dunaújvárosi Kerekes Sándor, székesfehérvári Schwerlichovszky László, kaposvári Vörös Éva vezetésével. Március 17-én megalakult szolnoki csoportunk Takács Gábor vezetésével. Itt
japán termékbemutatót, színvonalas előadásokat és vacsoraesteket szerveztek.
A MTA Világgazdasági Kutatóintézetében dr. Hernádi András kezdeményezésére megalakult a Japán-, Kelet- és Délkelet-Ázsia-kutató Központ,
melyben az MJBK kutatói is részt vesznek.
Az 1990. október 26-i közgyűlésen dr. Rácz István értékelte az MJBKéves munkáját, melynek központi eseménye a sikeresen megrendezett
II. japán fesztivál volt. December 11-én szomorúan búcsúztattuk Vatanabe
Sin követtanácsost, aki nagyon sokat tett a magyar–japán kapcsolatok elmélyítése érdekében.

1991
Tovább folytatódtak az eddigi programok: japánnyelv-tanítás Budapestenés a helyi csoportoknál: A XIII. kerületi Szabó Ervin könyvtárban egyretöbb anyaggal gazdagodott a japán olvasósarok dr. Varga T. Györgyné
lelkes irányításával, ugyanitt nyelvtanfolyamot indítottak dr. Vihar Juditvezetésével, játszóházat és babakészítést szerveztek, és számos Japánról
szóló előadásnak is otthont adtak. Origami-, kendó- és gófoglalkozásokat
tartottunk továbbra is. Tájékoztatónkban közreadtuk a buddhista közösségek, a Magyar–Kínai és a Magyar–Indiai Baráti Társaság programjait, fel13

hívtuk a ﬁgyelmet a japán ösztöndíjakra, a japán fordítókra, a Japánnal
kapcsolatos könyvekre és cikkekre, a karate- és önvédelmi tanfolyamokra,
valamint a Japánnal kapcsolatos egyéb eseményekre.
A japán nyelvkönyvek szétosztásánál segédkezve kapcsolatba kerültünk a
Japán Alapítvánnyal és a Kodály Zoltán Magyar Kórusiskolával.
Közreműködtünk Micui Szen szobrainak bemutatásában, a japán gyermekjátékok kiállításának, valamint egy nószínházi előadásnak a megrendezésében. Lukács Éva jóvoltából az Asia Art Association több hangversenyét
és kiállítását élvezhettük.
Előadásaink témái ebben az évben a következők voltak: a japán lélek, ajapán nyelv, a személyes használati tárgyak művészete, a japán gazdasági
sikerek titkai, a japán iskolarendszer, a japán mezőgazdaság, a nószínház,
turisztikai élmények. Többször tartottunk kötetlen témájú klubnapokat.
Szentirmai József a helyi csoportoknál folytatta Japánt megismertető
előadásait. Helyi csoportjaink közül a székesfehérvári japán vacsoraestet, aszolnoki japán napokat szervezett. Majdnem minden helyi csoportnál folytatódtak a japánnyelv-tanfolyamok.
Részt vettünk a magyar japanológusok I. tanácskozásának megszervezésében. Dr. Hernádi András vezetésével e munkában az MJBK tagjai is közreműködtek.
Az évi közgyűlést 1991. november 19-én tartottuk meg. Dr. Rácz István
elnök megnyitója után Szentirmai József főtitkár értékelte éves tevékenysé14

günket, kiemelve, hogy sikerült felvenni a kapcsolatot a hazánkban élő, itt
dolgozó vagy tanuló japánok Nihondzsinkai nevű szervezetével: Donau
Cusin című lapjukban dr. Rácz István felajánlotta az együttműködés lehetőségeit, Szentirmai József ugyanitt részletesen ismertette az MJBK tevékenységét. Az év folyamán elmélyítettük a kapcsolatainkat az Országgyűlés
magyar–japán baráti tagozatával.
Külön ﬁgyelmet érdemel, hogy a Japán Alapítvány Közép-Európában elsőként Budapesten nyitott irodát. A közgyűlés egyhangúlag elfogadta, hogybaráti körből baráti társasággá alakuljunk, új nevünk: Magyar–Japán Baráti
Társaság (MJBT). Az éves tagdíjat 120 Ft-ról 200 Ft-ra, illetve diákok és
nyugdíjasok esetében 60 Ft-ról 100 Ft-ra emeltük. Lukács Éva gazdasági
titkár 210 000 Ft-os vagyonunkról számolt be, munkáját az ellenőrző bizottság kitűnőre értékelte.
A helyi csoportok közül különösen a debreceni, dunaújvárosi, győri, kaposvári, székesfehérvári és szolnoki csoportok működtek kitűnően.
Az Európai Japanológusok Szövetsége (EAJS) berlini konferenciáján
tagjaink közül dr. Hernádi András, dr. Hidasi Judit, dr. Kállay István és
dr. Kunszt György tartott előadást. Dr. Hernádi Andrást újabb három évreelnökhelyettessé választották.
Dr. Rácz István elnök az 1992-es év tervei közül kiemelte a magyar kulturális fesztivál megrendezésének feladatait, a kapcsolatok elmélyítését a Magyarországon élő japánokkal és a testvérvárosi kapcsolatok kiszélesítését.

1992
Folytatódtak szokásos előadássorozataink és bemutatóink. Hogy csak néhányat emeljünk ki: zene és hangszerek, nóelőadás versben, hangban, képben, kertművészet, modern ﬁlozóﬁai irányzatok, konyhaművészet, teaszertartás, a mai ember és a hagyományok, a mai novellisztika, a japán oktatásés nevelés hazánkban is hasznosítható eredményei, Japán látnivalói. Megemlékeztünk Akutagava Rjúnoszuke születésének 100. évfordulójáról.
Részt vettünk a Magyar–Japán és a Japán–Magyar Gazdasági Klub közös
szervezésű rendezvényén, a japán gazdasági vezetők fogadásán. Közreműködtünk japán zeneművészek óbudai hangversenyének szervezésében. Felhívtuk a ﬁgyelmet a Doma-gyűjtemény vásárosnaményi bemutatójára,
továbbá a Japán Alapítvány rendezvényeire, a kendószemináriumra, a szoroban tanfolyamokra, valamint Arai Oszamu és Micui Szen kiállítására.
15Felvettük a kapcsolatot a Magyar Szorobantársasággal. Önállóan szerveztünk teaszertartásokat és sárkányos rendezvényeket. Lukács Éva vezetésével megszerveztük az Ázsiai Művészeti Egyesülés (AAA) három hangversenyét. Dr. Szabó Mária japán szavalóversenyt rendezett.
Lukács Éva, dr. Rácz István és Szentirmai József közreműködésével a
JMBT, az MJBT, a japán és a magyar kulturális intézmények szervezésében
dr. Borha Zoltán vezetésével hosszas munka során sikerült összeállítani a
Japánban tartandó magyar kulturális fesztivál programját.
1992 júniusában búcsúztattuk Eidzsi Szeki japán nagykövetet, majd az
új nagykövetet, Cucumi Koicsit köszöntöttük.
A magyar kulturális fesztivál idejére dr. Maróczy Józsefné és Mózes Viktor utazást szervezett Japánba társaságunk tagjainak.
A helyi csoportok száma is szaporodott: megalakult Nagy Rozália vezetésével a szegedi és dr. Burai Gézáné irányításával a veszprémi csoport.
A szeptember 10-i vezetőségi ülésen búcsúztattuk dr. Rácz Istvánt, akit
tokiói nagykövetté neveztek ki. Elnökünk a vezetőség egyetértésével távolléte idejére dr. Medved Gábort kérte fel helyettesítésére, ügyvezető elnökiminőségben.
Az év legrangosabb eseménye a Japánban tartott magyar kulturális fesztivál volt, melynek keretében többek között gobelinkiállítást, számos hangversenyt, zenei, illetve képzőművészeti tárgyú tanácskozást, ﬁlmbemutatókat,divatbemutatót rendeztünk. Megszerveztük a két baráti társaság képviselőinek találkozóját, az odavarai tanácskozást és még számos egyéb eseményt.
A fesztivál hivatalos magyar küldöttségét a művelődésügyi miniszter vezette.
A küldöttségben kapott helyet dr. Medved Gábor ügyvezető elnök és Horváth Béla az Országgyűlés magyar–japán tagozatának vezetője. A Japán–
Magyar Baráti Társaság az MJBT vezetői közül dr. Hidasi Judit társelnököt,Lukács Éva gazdasági titkárt, Szentirmai József főtitkárt és dr. Kárpáti
János vezetőségi tagot látta vendégül. Képviselőink több előadást tartottak
Japánban. Sikerült elmélyíteni és személyes kapcsolatokkal is megalapozni
az együttműködést testvérszervezetünkkel, a JMBT-vel.
Az 1992. december 9-i tisztújító közgyűlésen Szentirmai József főtitkárértékelte a társaság ötéves tevékenységét, külön kiemelve a debreceni, dunaújvárosi, győri, kaposvári, pécsi, szegedi, székesfehérvári, szolnoki és veszprémi csoportok, illetve klubok eredményeit. A célok között megemlítette a
testvérvárosi kapcsolatok kiépítésének lehetőségét. Köszönetet mondott a
Lakitelek Alapítványnak az adományként juttatott számítógépért, telefa16

xért, nyelvkönyvekért és egyéb adományokért. Megköszönte az I. Kerületi
Művelődési Háznak, a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Dagály utcai
ﬁókkönyvtárának a munkáját és a tagtársak segítségét.
A jó munkát végzők közül Arató Szilvia, Andaházy László, Biró Tamás,
dr. Burai Gézáné, Fröhlich Lajos, dr. Hidasi Judit, dr. Kárpáti János, Kerekes Sándor, dr. Kós Péter, Lukács Éva, Mózes Viktor, Pais Istvánné,Szentirmai Józsefné, Takács Gábor, dr. Vargha T. Györgyné, Vörös Éva és
Schwerlichovszky László kapott jelképes ajándékot.
Dr. Medved Gábor ügyvezető elnök részletesen beszámolt a magyar kulturális fesztivál eseményeiről. A tisztújító közgyűlés megválasztotta az újvezetőséget: dr. Rácz István elnököt; dr. Fehér Erzsébet, dr. Kós Péter, Kósa Ferenc, Székács Imre, dr. Tőkei Ferenc tiszteletbeli elnököket; dr. Hidasi Judit, dr. Medved Gábor, dr. Mojzes Imre társelnököket; Szentirmai
József főtitkárt; Lukács Éva gazdasági titkárt; dr. Dibó Gábor, dr. MaróczyJózsefné szervező titkárokat; Szegő Gábor tájékoztatási titkárt; Andaházy
László, Arató Szilvia, Bakallár József, Biró Tamás, dr. Hernádi András,
Horváth Béla, Andaházy László, Arató Szilvia, Bakallár József, Biró Tamás, dr. Hernádi András, Horváth Béla, Jamadzsi Maszanori, dr. Kárpáti
János, dr. Radnai Tamás, dr. Rockenbauer Antal, dr. Szabó Mária vezetőségi tagokat; Dabronaki Gyula, Kirschner Péter, Rakovszky István tiszteletbeli vezetőségi tagokat. Az ellenőrző bizottság vezetője Eplényi Gábor,tagjai dr. Kiglics István és Takács Gábor lettek.
Dr. Medved Gábor végezetül vázolta az új vezetőség programját. Kifejtette, hogy az MJBT pártsemleges, japánbarát szervezet, ezért minden olyan
szervezettel felveszi és elmélyíti a kapcsolatot, amely hasonló beállítottságú.
A közgyűlés a tagdíjat 300, illetve 150 Ft-ra emelte.

1993
A március 10-i vezetőségi ülésen a Japánban tartandó egyetemi előadásokra felkért dr. Medved Gábor az ügyvezető elnöki megbízatást – a vezetőség egyetértésével – dr. Hidasi Juditnak adta át.
Az ülés az MJBT tiszteletbeli tagjává fogadta Harata Kunio, Amemija Iszszei, Hagivara Micsihiko, Kaneko Kazuhiko, Hiszamacu Joko barátainkat.
Beszámoltunk a magyar kulturális fesztiválról. Kiemelkedő sikerű klubestünkön köszönetet mondtunk a JMBT vezetőinek, szervezőinek: Kónó
Johei, Hagivara Micsihiko, Ikeda Ikuo, Tanimoto Kazujuki, Harata Kunio,
17

Amemija Isszei, Ivaszaki Ecuko, Kóga Kazuo, Aizava Hirosi, Uemacu Motodzsi barátainknak, segítőiknek, illetőleg Takeucsi Josiaki kultúrattasénak.
Ebben az évben a következő előadások hangzottak el az MJBT kereteinbelül: a japán urbanisztika; japán kertek; Japán egy ösztöndíjas, kisgyermekes anya szemével; rendszerváltás Japánban; japán szerepvállalás Európában, privatizáció, műszaki-tudományos kutatások sajátosságai. Az év végén közgazdasági előadás-sorozatot kezdtünk.
Részt vettünk Micui Szen és Szeder Katalin közös kiállításának, a tavaszi
magyar–japán kórusfesztiválnak, az Egyetemi Bonszaiklub kiállításának és
Nagy Z. László Japán című fotókiállításának a megszervezésében.
Felhívtuk a ﬁgyelmet Normantas Paulis japán fotókiállítására, japánkórusok, zenei együttesek és a japán művészeti delegáció számos előadására, a japán kulturális bemutatókra és a Gyermekálmok című kiállításra.
Lukács Éva irányításával megszerveztük az Ázsiai Művészeti Egyesülés fellépéseit.
Folytattuk a japánnyelv-tanfolyamokat Arató Szilvia és a helyi csoportok
irányításával. Különösen a győri csoport munkáját kell kiemelnünk, itt
számos értékes előadás hangzott el, sárkányos programot szerveztek. A dunaújvárosi csoport nyelvtanfolyamot, origami- és bonszaitanfolyamot, sárkányos programot rendezett. A székesfehérvári csoport nyelvtanfolyamot,
japán szavalóestet, vacsoraestet és sárkányröptető fesztivált szervezett.
A kaposvári csoport japán hetet, a szolnoki nyelvtanfolyamot, japán napokat rendezett, és megszervezte a japán vezetéstudomány országos tanácskozását. A szegedi csoport szoroban- és origami-tanfolyamokat szervezett,japán olvasósarkot alapított.
1993. március 2-án Kriston Vízi József kezdeményezésére Csákvári János vezetésével megalakult a kecskeméti csoport. Május 6-án pedig a japán
napok szervezésével létrejött az MJBT békéscsabai csoportja dr. Ambrus
Zoltán vezetésével. Mint eddig is, a helyi csoportok bevezető előadását Japánról és az MJBT célkitűzéseiről, működéséről Szentirmai József tartotta.
1993-ban kapcsolatot alakítottunk ki a szolnoki Magyar–Japán Ifjúsági
Klubbal, a Japán Külföldi Önkéntes Szolgálattal (JOCV) és a Hani Kjokó
Alapítvánnyal. Egy dunai sétahajózás keretében találkozót szerveztünk a
Japán Nagykövetség munkatársaival. Felhívtuk a ﬁgyelmet a Japán Nagykövetség kezdeményezéseire, a Japán Alapítvány programjaira, nemzetközi
nyelvvizsgáira és egyéb rendezvényeire, az alapítvány és a Magyar AOTS
Társaság ösztöndíjaira, valamint a Japánnal foglalkozó kiadványokra.
18

Közreműködtünk a MTA Világgazdasági Kutatóintézetének Japán-,
Kelet- és Délkelet-Ázsia-kutató Központja által kezdeményezett magyar
japanológusok II. tanácskozásának megszervezésében, amelyen több tagtársunk tartott előadást. Segítettük a Nemzetek Háza rendezvényeinekmegszervezését.
A július 13-i vezetőségi ülésen dr. Rácz István elnök, tokiói nagykövet tartott beszámolót a magyar–japán kapcsolatok alakulásáról. Ezen az ülésen
mondtunk köszönetet a főtitkári megbízatásáról leköszönő Szentirmai Józsefnek többéves, lelkes, önzetlen munkájáért, amellyel a társaság sikeres
munkáját kibontakoztatta, elősegítette. Alapítónk immár „örökös tiszteletbeli elnökként” továbbra is társaságunk lelkes tagja marad. A vezetőség
egyhangúlag Biró Tamást választotta főtitkárnak. A tájékoztató szerkesztését, amely eddig 31 alkalommal jelent meg Szentirmai József gondozásában, szintén Biró Tamás vállalta. A szerkesztést és kiadást megújította, érdekes cikkekkel, képekkel gazdagította az anyagot.

1994
Folytatódtak előadássorozataink: tokiói kertek, a japán konyha, népzene,
népi ünnepek, Japán a kilencvenes években, ösztöndíjjal Japánban, megemlékezés Macuo Basó születésének 350. és halálának 300. évfordulójáról,a magyar gazdaság japán szemmel, félreértések a japánok és a külföldiekérintkezésében. Japán hangversenyeket, hagyományos táncbemutatót ésbonszaikiállítást szerveztünk.
Felhívtuk a ﬁgyelmet Micui Szen gödöllői kiállítására és a szobrászművész kezdeményezésére Veresegyházon kialakított Magyar–Japán Barátság
Szoborparkra, számos japán kórus és kamarazenekar előadására és a Japán
Nagykövetség ikebana-tanfolyamára. Meghirdettük az Avadzsi Bábszínház
és Harasija papírvágóművész előadását. Egy teaszertartási bemutató után
Nisikava Maszaru, a teaszertartás mestere átnyújtotta az MJBT-nek az
Uraszenke-teaiskola nagymesterének, Szosicu Szennek az ajándékát, amely
a teaszertartás eszközeiből állt.
Helyi csoportjaink programjai: Békéscsaba – japán napok, sárkányos
bemutató; Dunaújváros – origami- és sárkányos bemutatók és foglalkozások, fotókiállítás; Győr – nyelvtanfolyam, japán napok; Kecskemét – japánételkóstoló; Székesfehérvár – sárkányos és origamifoglakozások, IV. sárkányreptető fesztivál Pákozdon; Veszprém – fotókiállítás.
19

A japán kormány nemzetközi ifjúsági találkozót szervezet Japánban,
amelyre három ﬁatal tagtársunk utazhatott ki.
A Japán Alapítvány által meghirdetett szónokversenyt Pongrácz Csaba
tagtársunk nyerte meg. Az Európai Japanológusok VII. Kongresszusán tagjaink közül többen tartottak előadást. Dr. Rácz István magas japán kitüntetésben részesült.
Részt vettünk Takamado hercegnek, a Japán Alapítvány tiszteletbeli elnökének és feleségének a fogadásán, a Magyar–Japán és a Japán–Magyar
Gazdasági Klub tagjainak találkozóján, az Uraszenke Akadémia teaszertartásán, Honda követtanácsos búcsúfogadásán és a JMBT dunai hajókirándulásán. Egyre mélyülő kapcsolatainkat bizonyítja, hogy Cucumi Koicsi nagykövet és Takahasi követtanácsos számos rendezvényünket megtisztelte jelenlétével, ugyanők előadásokat is tartottak.
Felvettük a kapcsolatot a Japán Nemzetközi Együttműködési Iroda(JICA) ösztöndíjasainak magyarországi egyesületével. Elmélyültek kapcsolataink a Japán Külföldi Önkéntes Szolgálattal (JOCV).

1995
A februárban megtartott közgyűlésen dr. Mojzes Imre ügyvezető elnök
beszámolt dr. Rácz István kitüntetéséről, Cucumi Koicsi nagykövet búcsúfogadásáról és a Nemzetek Háza gondjairól.
Ebben az évben fontosabb előadásaink a következők voltak: Kiucsi Ajafestőművész munkássága, a japán közlekedés, a japán, kínai és koreai írásjegyek összehasonlítása stb.
Dr. Kárpáti János összeállította és megszervezte a japán művészeteket
bemutató sorozatát. Megtekinthettük a Ráth György Múzeum japán gyűjteményét. Biró Tamás főtitkár rendkívül magas szintű tematikus hírleveleket állított össze: a japán kertművészetről, Nikkóról, a bambuszról és abuddhizmusról olvashattunk gazdagon illusztrált cikkeket.
Tanaka Jositomo nagykövet szinte családias közvetlenséggel fogadta az
MJBT néhány vezetőjét a követség új rezidenciáján.
Hangulatos klubdélután keretében ismerkedtünk meg a Nihondzsinkai
tagjaival. Részt vettünk a japán szónokverseny megszervezésében.
Helyi csoportjaink közül kiemelkedő tevékenységet folytatott: a dunaújvárosi – Fülekiné Gracza Csilla vezetésével – nyelvtanfolyamot, rendszeres
klubfoglalkozásokat (origami-, bonszai-, szoroban- és sárkányos bemuta20

tókkal); a győri számos remek előadást, japán pályázatot, ﬁlmművészeti
bemutatót; a Kecskemét–Aomori Baráti Kör előadásokat, sárkányos programokat, ﬁúünnepet, küzdősport-bemutatót; a székesfehérvári japán vacsoraestet, bemutatókat, Pákozdon immár az V. nemzetközi sárkányreptető
fesztivált; a veszprémi kendóbemutatót szervezett.
Öntevékenyen alakult meg a soproni csoport, itt nyelvtanulással, budógálával játék-, fotó- és ikebanarendezvényeket tartottak. Ugyancsak önszerveződéssel jött létre a kalocsai csoport is. Fonyódon dr. Szűcs Imre vállalta
a helyi csoport megszervezését, a helyi önkormányzat támogatásával és avárosvédők, lokálpatrióták közreműködésével.

1996
A januári közgyűlés a millecentenáriumra való tekintettel a vezetőség
mandátumát 1996 végéig hosszabbította meg a japán fesztivál megszervezése miatt.
A megszokott előadássorozatok, kiállítások, bemutatók szervezése, nyelvtanfolyamok megtartása, kapcsolattartás mellett ebben az évben az volt alegfontosabb feladat, hogy részt vegyünk a millecentenárium alkalmából
szervezett japán események megszervezésében. Ezek a következők voltak:
köztéri barátságóra felavatása a budapesti Mechwart téren, szakuraültetés abudai Duna-parton, Veresegyház magyar–japán barátsági rendezvényei,ﬁlm- és fotóművészeti fórum, magyar–japán termelékenységi minőségbiz21

tosítási fórum, gálakoncert, VI. nemzetközi sárkányeresztő fesztivál Pákozdon; japán buddhista művészeti kiállítás a Ráth György Múzeumban Cseh
Éva rendezésében; előadássorozat a japán művészetekről; japán táncest
Sopronban; kórusfesztivál, bábszínház, táncelőadás, kimonóbemutató Budapesten, Békéscsabán, Kecskeméten, Keszthelyen és Nyíregyházán, kabukielőadás az Operaházban, tanácskozás a magyar–japán kapcsolatok jegyében,Aomori Nebuta fesztivál, tűzijáték, díszfelvonulás, country- és dzsesszkoncert, komolyzenei hangverseny.
Dr. Mojzes Imre és munkatársai elkészítették az MJBT szervezeti és működési szabályzatát. Biró Tamás a Hírlevél 44. számát a teának szentelte.
Az MJBT tisztújító közgyűlését 1996. november 29-én tartotta. Ezen
dr. Hidasi Judit számolt be az 1996-ban megrendezett japán fesztiválról,
Biró Tamás pedig a vezetőség tevékenységéről, majd dr. Mojzes Imre terjesztette elő az alapszabály módosításával kapcsolatos elképzeléseket és az
SZMSZ tervezetét. A beszámolókat a közgyűlés elfogadta. Dr. Hidasi Juditot és Lukács Évát a japán fesztivál megszervezéséért írásbeli dicséretben
részesítették. Hosszas vita és egyeztetés után az alapszabályt és az SZMSZ-ta közgyűlés elfogadta.
A vezetőségválasztási jelölő listát Szentirmai József, az MJBT örökös tiszteletbeli elnöke terjesztette elő. A következő három évre a közgyűlés a következő vezetőséget választotta: dr. Hidasi Judit elnök; Andaházy László,
Bakallár József, Biró Tamás, dr. Danis György, Eplényi Gábor, dr. Hernádi András, dr. Kárpáti János, dr. Mojzes Imre, dr. Radnai Tamás,
Vadadi F. Kornél, dr. Vihar Judit vezetőségi tagok. Lukács Éva a továbbiakban nem vállalta a gazdasági titkári megbízatást.
Az új vezetőség a funkciókat a következőképpen osztotta meg: dr. Mojzes
Imre, Eplényi Gábor és Fülekiné Gracza Csilla lett társelnök, dr. Radnai
Tamás főtitkár, Andaházy László gazdasági titkár, Szűcs Gábor pályázatﬁgyelő, Biró Tamás, Takács Gábor, Vörös Éva, dr. Kriston Vízi József
szervező titkárok.
A feladatok elosztása funkciók szerint történt, a helyi csoportok szerepének nagymértékű hangsúlyozásával. Az ellenőrző bizottság elnökének dr.
Szűcs Imrét, tagjainak dr. Gyulay Hajnalkát, Klémens Évát és Szentirmai
Józsefet választották meg.
Szentirmai József
az MJBT örökös tiszteletbeli elnöke
22

A Magyar–Japán Baráti
Társaság második évtizede
1997
Az év első felének jelentős eseménye, hogy az MJBT megjelent az interneten. Az 1997-es nyár is nagy erőpróba elé állította a magyarországi japanológiát – nagy sikerrel zajlott le augusztus végén Budapesten a KülkereskedelmiFőiskola Keleti Kommunikációs és Továbbképző Intézetének rendezésében
az európai japanológusok 8. konferenciája. A négynapos rendezvényen
negyven országból érkezett több mint ötszáz résztvevő között több tagtársunk is jelen volt, és számosan előadást is tartottak.
Az Egyetemi Bonszaiklub augusztus 22-én, 23-án és 24-én a Hilton Szálló
Dominikánus udvarán nagy sikerrel rendezte meg bonszaikiállítását Biró
Tamás szervezésében. A kiállítást Tanaka Jositomo nagykövet nyitotta meg.
1997. szeptember 22-én mutatták be az Írók boltjában Óe Kenzaburó, japán író Nobel-díjas regényét, a Futball-lázadást. A könyv az Európai Japanológusok Szövetsége 8. konferenciájának tiszteletére jelent meg, a rendezvény díszvendége az író volt. A mű egy tűz-víz testvérpár sorsán és egy szerelmi háromszögön keresztül mutatja be a hagyományos és a modern Japánéletét, illetve a japán történelmet 1860-tól napjainkig. A könyvről és az íróról
Hidasi Judit és Vihar Judit beszélgetett, közreműködött Mártonﬁ Attila,
eközben Óe Hikarinak, az író ﬁának zenéje csendült fel.
Megemlékeztünk a társaság tízéves fennállásáról. A Magyar–Japán Baráti Társaság Napkelet díszoklevél kitüntetésben részesítette kiemelkedő tevékenységéért a következőket: Hani Kjokó (Kodály-intézet), Kerekes Sándor (a dunaújvárosi csoport örökös tiszteletbeli elnöke), Kós Péter (volt japán nagykövet és az MJBT vezetőségi tagja), Lukács Éva (az MJBT volt
gazdasági és szervező titkára), Minamizuka Singo (a Csiba egyetem professzora), Rácz István (Magyarország volt Japánba akkreditált nagykövete
és MJBT-elnök), Szentirmai József (az MJBT volt főtitkára, örökös tiszteletbeli elnök), Z. Szeőke Pál (az MJBT alapító tagja). Az évfordulót emlékkönyvvel ünnepeltük meg.
23

A képekkel gazdagon illusztrált kiadványban bemutattuk a helyi tagozatok (Dunaújváros, Győr, Kaposvár, Kecskemét, Keszthely, Nyíregyháza,
Székesfehérvár, Veszprém) eseményekben gazdag életét, munkáját. Eplényi Gábor pedig elődünk, a háború előtti Nippon Társaság történetét
idézte fel. Az alapító tagok közül is sokan megszólaltak, így Bakallár József festőművész, aki társaságunk emblémáját tervezte, az azóta elhunyt
Z. Szeőke Pál, aki társaival tiszteletét tette Japánban Kőrösi Csoma Sándor szobránál.

1998
Az MJBT vezetősége januárban felosztotta a feladatköröket, és megválasztotta a tisztségviselőket: Hidasi Judit elnököt; Eplényi Gábor, Fülekiné
Gracza Csilla, Mojzes Imre alelnököket; Andaházy László gazdasági titkárt; Bakallár József, Danis György, Hernádi András, Markó Béla, Radnai Tamás, Vadadi F. Kornél, Vihar Judit vezetőségi tagokat. Az ellenőrző
bizottság vezetője: Szűcs Imre, tagjai Gyulay Hajnalka és Szentirmai József lettek. Vihar Judit vállalta a Hírlevél szerkesztését, Szentirmai József
pedig a helyi csoportokkal való kapcsolattartást.
Emlékezetes programjaink ebben az évben: Berkes Ildikó beszélt a japán
ﬁlm világáról, Varga Vera Kobajasi Kenicsiróról szóló könyvét mutatta be,
Kazár Lajos nyelvtörténeti tárgyú előadást tartott, Kéri Elemér a sintó vallásról szólt, Varga László pedig vetített képekkel számolt be a Fudzsi megmászásáról.
A Nemzetközi Barátság Alapítvány nevű japán szervezet novemberben a
Pesti Vigadóban megrendezte a 21. japán hetet, amelyet az MJBT is támogatott. Japán kézművesek és művészek vettek részt a rendezvényeket, festményeket, haikukat, virágkötészetet, papírdekorációkat, valamint origami
és nóálarcok készítését mutatták be nagy sikerrel. Az est folyamán japánzenei koncertet is bemutattak.
A Keio–Wagner zenekar Tocuka Naohiro vezetésével adott nagysikerű
koncertet februárban a Pesti Vigadóban, műsorukon Wagneren kívül Beethoven és Csajkovszkij műveit szólaltatták meg. Ugyancsak itt tartott nagysikerű koncertet az Anjo Gakuen fúvószenekar is.
A Japán Operett-társaság novemberben két előadást tartott. Lehár
Ferencnek A mosoly országa című művét adták elő kirobbanó sikerrel, aszerző halálának 50. évfordulóján.
24

Szeptemberben Magyarországon először rendezték meg az Ivatefesztivált. A budapesti Vörösmarty téren szansza táncot és kirakodóvásárt,
szakébemutatót tartottak ivatei barátaink.
Szeptember 19-én Nisikava mester, az Uraszenke-iskola képviselője a
Japán Nagykövetség és társaságunk szervezésében hagyományos japán teaceremóniát tartott a Fővárosi Állat- és Növénykertben igen szép sikerrel.
Folytatódtak japánnyelv-tanfolyamaink is a Külkereskedelmi Főiskolaépületében a késő délutáni órákban.
Októberben Demszky Gábor főpolgármester meghívására ellátogatott
Budapestre Ószaka város polgármestere, akinek díszfogadásán jelen volt
Hidasi Judit elnök asszonyunk és Eplényi Gábor alelnökünk is.
A Szaszakava Béke Alapítvány oktatóﬁlm-sorozat gyártását kezdeményezte,
mellyel a japán gazdaságot, kultúrát és szociális háttér bemutatását tűzte ki
célul, ráirányítva a ﬁgyelmet eddig kevéssé ismert szempontokra. A kilencrészes sorozatot áprilistól sugározták. A ﬁlm készítői: Babos Tamás vezető
operatőr, Herman Péter operatőr, Salamon Pál kordinátor, Pápai Judit
forgatókönyvíró-rendező, Nyeste Péter gyártásvezető. A ﬁlm elkészítésétneves magyar szakértők segítették: Hidasi Judit, Laczkó Zsuzsa, Eplényi
Gábor és Göncz Kinga.
Szomorú eseménye volt az évnek, hogy Lukács Éva, akit társaságunk motorjának tartottunk, ebben az évben örökre búcsút vett tőlünk. Szintén ezévben hunyt el testvérszervezetünk ügyvezető elnöke, a kiváló Ikeda Ikuo,
akinek emlékét örökre megőrizzük.

1999
Az ikebanakedvelők nagy örömére Kajama Szumiko ikebanamester irányításával ikebana-tanfolyam kezdődött. A mester és tanítványai alkotásaiból áprilisban a Néprajzi Múzeumban tartottak sikeres kiállítást.
Programjaink közül kiemelkedett ebben az évben a Szépség és japán hagyományok című előadás-sorozat. Ennek keretén belül külön említésre isméltó Linszky Lajosnak A japán föld és nép eredete, Kiss Sándornénak a
11 évet töltöttem Japánban és Kiss Sándornak A japán gazdaság ma címűelőadása. Biró Tamás A japán természet és a japán ember címmel számolt
be féléves tanulmányútjáról. Kárpáti János professzor két zenei tárgyú
könyvének (Kelet zenéje, Tánc a mennyei barlang előtt), Szentirmai József
japán útikönyve új kiadásának bemutatója aratott nagy sikert, valamint
25

Hernádi Andrásnak a Hagyományok és változás a japán gazdaságban
és társadalomban, Szénási Évának a Hőlégballonnal Kjúsú szigete fölött ésSűdy Zoltánnak a Japán az ezredfordulón címmel megtartott előadása
bizonyult rendkívül érdekesnek.
A Budapesti Tavaszi Fesztivál alkalmából március 17-én a Budapesti
Kongresszusi Központban a Nemzeti Filharmonikusokat Kobajasi Kenicsiró
vezényelte. Mahler III. szimfóniáját adták elő Verebics Ibolya közreműködésével. A karigazgató Antal Mátyás volt. A Magyar Rádió gyermekkórusát
Thész Gabriella tanította be.
Március 6. és 27. között a Vízivárosi Galériában rendezték meg Ueda
Dzsunko képzőművész kiállítását. Március 11. és április 11. között a RáthGyörgy Múzeumban rendezte meg a Japán Alapítvány és az Iparművészeti
Múzeum Az esztergálás költészete című kiállítást, amelyen fából készült ún.
kokesi babákat tekinthettünk meg. A kiállítást Nukazava Kazuo nagykövet
nyitotta meg. Ezeket a babákat Japán Honsú szigetének északi részén immár kétszáz éve készítik, két részből, fejből és törzsből állnak. A kiállítás április 12-től Pécsett a Művészetek Házában volt megtekinthető.
Júniusban a híres óvodapedagógus, a Himedzsi városból érkezett Akanisi
Maszajuki professzor tartott érdekfeszítő előadást a modern japán óvodapedagógiai kísérletekről.
A Tocsigi szimfonikus zenekar Izaki Maszahiro vezetésével augusztusban
koncertet adott a Zeneakadémián. Bartók, Vivaldi, Mozart és Sibelius művein kívül japán szerzők alkotásait is bemutatták.
Ugyancsak szép koncertet hallhattunk a zugligeti Szent Család-templomban a Tokiói Rádió és Televízió gyermekkarának előadásában Furuhasi
Fudzsio vezényletével. A műsoron Mamija Micsio, Sáry László és Kocsár
Miklós művei hangzottak fel.
A Kuoni utazási iroda japán fesztivált rendezett augusztus 23-án és 24-én
a Magyar Állami Operaházban.
Szeptemberben közösen ellátogattunk Magyarország legrégibb japánkertjébe, a Budapest XIV., Mogyoródi út 56–60. alatti Varga Márton Kertészeti
Szakközépiskolába, ahol még ma is megtekinthetők azok a fák, illetve leszármazottaik, amelyeket a japán császári család adományozott Magyarországnak.

26

2000
Társaságunk május 5-én tartotta vezetőségválasztó közgyűlését. Titkos
szavazással elnök Hidasi Judit, vezetőségi tag Borsányi Klára, Eplényi Gábor, Gergely Attila, Gyulay Hajnalka, Hernádi András, Kiss Sándor, Kovács Antal Ferenc, Markó Béla, Szende Györgyi, Vadadi F. Kornél, Vihar
Judit lett.
Ebben az évben rendezték meg a Magyar fesztivál 2000 Japánban címűrendezvényt, amely januártól decemberig tartott. Csak a jelentősebb programokat említjük meg: Január 23-án Rockenbauer Zoltán kulturális miniszter részvételével A föld 21. századi civilizációja címmel szimpóziumot
rendeztek, melyen társaságunkat Hidasi Judit, Fülekiné Gracza Csilla, Eplényi Gábor és Andaházy László képviselte. Április 5-én Tokióban, aztán
Japán több nagyvárosában is bemutatták Göncz Árpád Rácsok című drámáját japán színészek előadásában. Április 8-án Az irodalom élvezete címmel rendeztek Tokióban szimpóziumot, amelyen többek között Göncz Árpád és Esterházy Péter is részt vett. Társaságunkat Hidasi Judit, Vihar Judit és Schwerlihovszky László képviselte. Április 9-én este a tokiói Hotel
Asakaga Prince-ben Göncz Árpád magyar köztársasági elnök tiszteletére
fogadást rendeztek. Október 3-án rendezték meg az Európa keleti irányú
törekvései és a japán gazdasági kitörés hatása című szimpóziumot nemzetközi szaktekintélyek részvételével. A magyar kutatókat, közgazdászokatSűdy Zoltán, Berend Iván, Ágh Attila, Palánkai Tibor és Inotai András
képviselte.
A zenei programok nagy sikert arattak: a Magyar Állami Operaház a Pillangókisasszonyt, a Fővárosi Operettszínház A víg özvegyet és a Csárdáskirálynőt adta elő. A Budapesti Fesztiválzenekar, a Nemzeti Filharmonikusok, a Liszt Ferenc kamarazenekar, a Magyar Virtuózok, a Pro Musica kórus, a Tisza táncegyüttes, a Magyar Cigányzenekar, az Állami Népi Együttes
és a Kaláka együttes nagy sikerrel szerepelt egész Japánban.
Nagy sikerrel mutatkoztak be vándorkiállításon Japánban Marton László
szobrai. Több helyen rendeztek étel- és borbemutatókat, valamint kiállítást
herendi porcelánokból és gobelinekből.
Jelentősebb magyarországi programjaink ebben az évben a következők
voltak: A Japán Nagykövetség és a MTA Világgazdasági Kutatóintézet Japán az ezredfordulón címmel rendezte meg a magyar japanológusok 4. tanácskozását a Japán Nagykövetségen március 9-én. A nyitó előadást
27

Nukazava Kazuo nagykövet tartotta Japán és a globalizáció címmel. Délelőtt gazdasági, társadalmi jellegű előadások hangzottak el Sűdy Zoltán,
Bassa Zoltán, Fülöp Márta előadóktól. A délután folyamán az oktatás, amédia és az irodalom volt a témája, Hidasi Judit, Trom András, Vihar Judit és Sugár Karolina előadásainak. A zárszót Hernádi András mondta el.
A Japán Alapítvány budapesti irodája szervezésében március 6-án Koike
Maszatane professzor tartott előadást Japán esztétika az Edo-kortól a
20. század elejéig címmel, majd november 9-én dr. Simizu Sindzsi, a japánÁllami Neurológiai Központ Mentálhigiéniai Kutatóintézetének csoportvezetője Az alkoholfogyasztás és az emberi kapcsolatok címmel.
A Nemzetek Házában tartott előadások közül kiemeljük Farkas Ildikó:
Magyar–japán gazdasági kapcsolatok a II. világháború előtt, Nagy
Balázs: Japán teaszertartás, Varrók Ilona: A japán művészet szerepe ajapán oktatási rendszerben című előadásokat.
Augusztus 24-én rendezték meg másodszor a Magyar Állami Operaházban a japán kulturális fesztivált, melynek védnöke Göncz Árpádné, a Kézen
Fogva Alapítvány kuratóriumának elnöke és Környei László, az Oktatási
Minisztérium államtitkár-helyettese volt. A japánok által rendezett előadás
bevételét a Kézen Fogva Alapítvány és a japánnyelv-oktatással foglalkozó
Babits-gimnázium kapta meg.
Augusztus 13-án az állatkerti japánkert a Palmolive-segítséggel megnyitotta kapuit. A kertészeti kiviteli terveket Biró Tamás kertészmérnök készítette Szugimoto Fumio kertépítő mester koncepciója alapján. Szalai Midori
kóstolóval egybekötött ételbemutatóra hívta meg tagságunkat a Fudzsi étterembe. Szeptember 22-én a Mátyás-templomban adott koncertet Izaki
Maszahito a Capella Savaria együttessel. Szeptember 23-án Szolnokon rendezték a II. junior kjokusin karate Európa-bajnokságot a város Tiszaligeti
Sportcsarnokában. A 8. japán szónokversenyt október 21-én a Japán Nagykövetségen tartották középiskolások, egyetemisták és dolgozók kategóriájában a Japán Alapítvány közreműködésével. A nagy érdeklődésre számot
tartó rendezvényen értékes jutalmakat osztottak ki. November 3-án a japánkultúra napja alkalmából a Duna Televízó egyórás japán műsort sugárzott a
Miénk a tér című műsor keretén belül. Tagjaink közül sokan működtek közre, bemutatván a japán kotozenét, a bonszaiokat, az origamit, a haikut, akendót, valamint új japán könyveket.
Továbbra is folytak kezdő és haladó japánnyelv-tanfolyamaink az ELTE
Tanárképző Főiskolai Karán.
28

Megalakult a táraság haikuklubja. Szeptember 1-jén találkoztak először arésztvevők az ELTE-n, az összejövetelen jelen volt Murata Sizuo, a Szakuranbo Kft. elnöke, aki haikufolyóiratot ad ki Japánban. A klubot Vihar
Judit vezeti, titkára: Heilman Cecília.
Novemberben megjelent az Origami című, színes, szép kiállítású folyóirat első száma, Kricskovics Zsuzsanna főszerkesztésével.
Szekszárdon Horváth Gyula tanár vezetésével regionális csoportunk alakult.
Szomorú eseménye volt az évnek, hogy örök búcsút kellett vennünk azélete 86. évében elhunyt Z. Szeőke Páltól, számos kitüntetés birtokosától,alapító tagunktól.

2001
Jelentősebb programjaink ebben az évben a következők voltak:
Villányiné Simén Mariann és három gyermeke Az origami az óvodától azűrkutatásig címmel gyakorlati bemutatót, Medved Gábor A varázslatos
Kjúsú címmel videovetítéses előadást tartott, Vihar Judit új fordításáról
számolt be Nacume Szószeki és a japán hagyományok címmel. A korszerű
japán fogbeültetésről dr. Gyulay Hajnalka A 21. század mosolya, Tordáné
Hajabács Ilona a Japán iskolák, iskolások közelről, dr. Várhelyi Judit pedig Japán építészetéről címmel tartott előadást. Nagy Balázs és Palotás
Gábor teaszertartást rendezett. Fónagy Adrienn és Nagy Z. László bemutatta a Japán című CD-ROM-ot. Morimoto Kjóko kotoművész és Josida
Kózan sakuhacsiművész hagyományos japán zenét adott elő, Bakos Tünde
kotoművész közreműködésével.
Folytatódtak japánnyelv-tanfolyamaink is.
Zenei programjainkból kiemelhetjük Szeki Hazukinak, az 1999-es szapporói Liszt Ferenc-szeminárium legeredményesebb résztvevőjének a március 20-án a Magyar Rádió Márványtermében tartott zongorahangversenyét. Március 25-én a Magyar Tudományos Akadémia Kongresszusi Termében Berkes Kálmán (klarinét) és vendégeinek (Jandó Jenő – zongora,
Takács-Nagy Gábor és Szunagava Rjoko –hegedű, Nagy Sándor – brácsa,Clemens Doll – gordonka, Tibay Zsolt – nagybőgő, Okaszaki Kodzsi – fagott, Gál László – kürt) kamaraestjét rendezték meg. A Zeneakadémia
nagytermében március 27-én volt a tokiói Musashino Academia Musicae
szimfonikus zenekarának koncertje, Berkes Kálmán vezényletével, zongorán közreműködött: Jandó Jenő.
29

A Budapesti Néprajzi Múzeum március 25-én zennapot rendezett, melynek keretében ikebana- és teabemutató, japán tea-, művészeti és harcművészeti bemutató volt.
Április 4-én a BM Duna Palotában hagyományos japán tánc-, zenei és kimonóbemutató volt a Himiko no Kai művészcsoport japán művészeinek
részvételével.
Szakurai Akiko szacumabivajátékos és Arai Hideo táncművész közös budapesti előadásán a Budapesti Kamaraszínház Shure Stúdiójában 2001. június 13-án klasszikus és avantgárd műveket mutattak be. A Madoka japánzenei együttes 2001. augusztus 13-án hangversenyt adott a Zeneakadémia
kistermében. Augusztus 23-án a Néprajzi Múzeumban a 19 tagú Suvarjú
Taisó kotoiskola együttese koncertet adott, melyen japán és klasszikus zeneművek hangzottak el.
Az április 6-án megtartott közgyűlésünkön új elnököt kellett választani,
mert Hidasi Judit volt elnökünk hosszabb időre Japánba távozott, s nem
tudta ellátni az elnöki feladatokat. Vihar Judit megbízott elnök beszámolt
az elmúlt közel egyéves időszakban végzett munkáról. Ezután Eplényi Gábor vezetőségi tagságát fenntartva négy és fél év után lemondott főtitkáralelnöki tisztségéről, helyére Bassa Zoltánt választotta meg a tagság. Bassa
Zoltán a Magyar Tudományos Akadémia Világgazdasági Kutatóintézetének
Japán, Kínai és Kelet-ázsiai Kutatócsoportjában dolgozik. A Mai magyar
japanológia című kiadványt két alkalommal szerkesztette, jól tud japánul.
A Japánba távozott Hidasi Judit helyett a tagság egyhangúlag megválasztotta Vihar Juditot, aki Major Gyula és Hani Kjokó tanítványaként tanultaa japán nyelvet. Diplomamunkája: A japán irodalom Magyarországon.
1988 óta az ELTE-n tanszékvezető. Az ellenőrző bizottság elnöke: Medved
Gábor, tagjai: Schwerlichowszky László, Horváth Ferenc. Végezetül
Markó Béla felköszöntötte alapító elnökünket hetvenedik születésnapja
alkalmából.
Társszervezetünk, a Japán–Magyar Baráti Társaság elhatározta, hogy
Kocsár Miklós magyar zeneszerző tiszteletére megrendezi a Kocsár Miklós
kórusvetélkedőt. A versenyre benevezett nagyszámú kitűnő énekkar produkciójának végső elbírálására 2000. július 24-én került sor a tokiói MoriDream Hallban. A zsűri tagjai Kocsár Miklós és Szabó Dénes, valamint
Szekija Sin és Ótani Kendzsi voltak.
2001. június 12-én a Happy Kids nemzetközi óvodában nagysikerű pedagógiai előadást rendeztek az ELTE Tanárképző Főiskolai Karának szervezé30

sében. Dr. Foghtűy Krisztina docens meghívására rendkívül érdekes előadást hallhattunk a japán reformpedagógiáról. Akanisi professzor A japánóvodapedagógia helyzetelemzése címmel számolt be kutatásairól, kísérleteiről és gyakorlati eredményeiről.
Fukusima Koka, az ikebana Szógecu-iskolájának tanára ikebanabemutatót
tartott a Japán Nagykövetségen 2001. június 25-én.
Megalakult – harminc taggal – a Magyarországi Japánnyelv-oktatók Társasága.
A kilencedik japán szónokversenyt a következők nyerték: 1. Dósa Melinda(Gazdasági Főiskola, tanára: Szato Noriko), 2. Lichtenstein Noémi (Károlyi
Gáspár Református Egyetem, tanára: Goto Fumiko), 3. Kiss Melinda (Eötvös
Loránd Tudományegyetem, tanára: Kubo Dzsunko).
Japanológia – kutatás, oktatás és ismeretterjesztés címmel szeptember
14. és 16. között nemzetközi szimpóziumot rendezett a Kőrösi Csoma Társaság, az ELTE Orientalisztikai Intézetének Japán Tanszéki Szakcsoportja, aHamburgi Egyetem Ázsiai és Afrikai Intézetének Japán Nyelvi és Kulturális
Tagozata, az Ószakai Egyetem Külföldi Kutatások Japán Nyelvi Központja
és a Japanisztikai Társaság a Japán Alapítvány támogatásával.
A Japán Nagykövetség 2001. november 9-én haikuelőadást rendezett akövetség épületében. Jocuja Rjú haikuköltő előadását érdeklődéssel hallgattuk.
A budapesti Gerbeaud-palota ablakait immár hagyományosan adventi
kalendárium módjára díszítik. December 7-én nyitották ki azt az ablakszárnyat, melyet Nisizava Akira tervezett.
Wagner Nándor szobrászművész Filozóﬁai kert című nyolcalakos szoborcsoportját október 18-án avatták fel a Gellérthegyen, a Sánc utcai víztározó feletti parkban. Az 1969-től 1997-ben bekövetkezett haláláig Japánban
alkotó művész ezen kompozíciójában a világ különböző kultúráit képviselő
öt alakot (Ábrahám, Ehnaton, Jézus, Buddha és Lao-ce), a világ nagy vallásainak atyjait egy körvonalon helyezte el. A körön kívül látható három alak
– Assisi Szent Ferenc, Daruma herceg és Mahatma Gandhi – felvilágosult
gondolkodóként különböző kultúrákban éltek hasonlóan példaadó életet.
A művész Budapest fővárosnak ajándékozott munkája – egymás jobb megértéséért – a belső béke és nyugalom jegyében készült. Az ünnepélyes szoboravatáson Macumoto Kazuo japán nagykövet, dr. Schiffer János főpolgármester-helyettes, Makk István építész és dr. Nagy Gábor Tamás
I. kerületi polgármester beszélt.
31

2002
Őfelsége, a császár pohárköszöntője,elhangzott 2002. július 16-án este a
Parlamentben Mádl Ferenc köztársasági elnök és felesége díszvacsoráján
Mélyen tisztelt köztársasági Elnök úr és felesége!
Nagy örömömre szolgál és megtiszteltetésszámomra, hogy Elnök úrtól és feleségétől
meghívást kaptam a ma esti díszvacsorára, ésszeretném megköszönni előbbi szíves szavait.
Az elnök úrral már volt szerencsém találkozni, tizenegy évvel ezelőtt az akkori miniszterelnök, Antall József Japánban tett látogatása alkalmából rendezett díszebéden, és nagyon
örülök annak, hogy most először feleségemmelaz Önök országába látogathattunk, és Budapesten újra találkozhatunk.
Göncz Árpád volt köztársasági elnök akkor
tett állami látogatást Japánban, amikor Magyarország első keresztény királya, Szent István trónra lépésének millenniumát ünnepelte.
Ebben az ezer évben a magyar nép története
során voltak nehéz időszakok is, amikor idegenhatalmak támadták meg és szakították szét az
országot. De a magyar nép még ilyen helyzetekben is erős akarattal őrizte meg kultúráját,és harcolt tovább függetlenségéért.
A második világháború után is nehéz időket
éltek át, ezt bizonyítja az 1956-os forradalom
számtalan áldozata, de a magyarok erős lélekkel haladtak tovább a szabaddá válás útján.
1989-ben az Önök országa engedett szabadutat az egykori keletnémet polgároknak, akik
Magyarországon keresztül mentek NyugatNémetországba. Ez a bátor döntés vezetettolyan történelmi fordulatokhoz, mint a berlini
fal leomlása és a hidegháború befejezése. Az

32

A 2002-es év legnagyobb
eseménye számunkra a japáncsászári pár magyarországi
látogatása volt. A Heiszei néven uralkodó Akihito császár
és Micsiko császárné július
16-tól 19-ig Göncz Árpád
köztársasági elnök korábbi
látogatását viszonozva jött
Magyarországra. Japán császári látogatásra ekkor először került sor hazánkban.
Kéthetes közép-európai körút (Lengyelország, Csehország, Ausztria) végállomásaként töltöttek pár napot nálunk, s mintegy háromszáz
fős japán csoport érkezett velük Magyarországra, köztük
testvérszervezetünk titkára,
Hagivara Micsihiko is.
Mielőtt elindultak volnaerre a körútra, felkészültek alátnivalókra. Micsiko császárné felidézte olvasmányélményét, Molnár Ferenc A Pál
utcai ﬁúk című könyvét. A
magyar zene is ismert számukra, Liszt, Bartók és Kodály muzsikája közel áll hozzájuk. Micsiko császárné írással is foglalkozik. Magyarul ismegjelent gyermekkönyve,
az Először mászom meg ahegyet tanulságos történetsaját gyermekeiről. Egy másik könyve, a Hidat építeni
című, gyermekkori olvasmányaival foglalkozik.
Itt-tartózkodásának elsőnapján a császári pár vacsorára volt hivatalos a Mádl
házaspár meghívására a Parlament Vadásztermébe. Akihito császár átnyújtotta Mádl
Ferenc köztársasági elnöknek
a nagy krizantémrend nagyszalagját, feleségének, Mádl
Dalmának pedig a becses
koronarend nagyszalagját. A
vacsorán politikai és kulturális életünk képviselői, a japán nyelv és kultúra oktatói
jelentek meg. Társaságunkat
Vihar Judit képviselte.
A második napon a császári pár Visegrádra és Esztergomba utazott. Majd találkoztak itt élő japánokkal is.
A harmadik napon Budapestfőpolgármesterénél a városházán jártak. Ezután megtekintették a Magyar Nemzeti
Galériában a szárnyas oltárokat. Majd Medgyessy Péter és felesége meghívására abudai várban ebédeltek. Megbeszélést folytattak Göncz
Árpáddal és feleségével is. A
látogatás során a császári
párt fogadta a Magyar Tudományos Akadémia épüle-

akkor kialakult új nemzetközi helyzetben Magyarország tovább haladt a demokratizálódás
és a piacgazdaságra való áttérés útján.
Az első Japánba látogató magyar állítólag
Jelki András volt, aki a Nagaszakiban levő holland kereskedelmi képviseleten dolgozott
1770-ben, amikor országunk elszigetelődési
politikát folytatott. A rákövetkező évben a magyar származású világutazó, Benyovszky Móricérkezett hozzánk hajóval. A Benyovszky által aholland kereskedelmi irodának küldött levél,
amelyben felhívja a ﬁgyelmet a cári Oroszország déli előrenyomulására, hozzájárult ahhoz,
hogy országunk, amelyet régóta nem ért külföldi támadás, felismerje a tengeri védelem
fontosságát.
1867-ben, az Osztrák–Magyar Monarchia
megalakulásának évében örökölte meg dédnagyapám, Meidzsi császár a trónt édesapjától,Koumei császártól. Ebben az évben ért véget,kétszáz éves fennállása után a Tokugavakormányzat időszaka. Innentől kezdve Japán
minden erejét a külföldi országokkal való kapcsolatainak elmélyítésére, függetlenségénekmegőrzésére, valamint modernizálására fordította. Két évvel ezután Japán és az Osztrák–
Magyar Monarchia diplomáciai kapcsolatot
létesített.
1886-ban Reményi Ede magyar hegedűművész koncertet adott Meidzsi császár és édesanyja, Soken asszony, Koumei császár özvegyetiszteletére. Nem ismeretes, hogy milyen darabokat játszott, de az akkori dokumentumok
szerint öt művet adott elő. A mai japánok
Liszt, Bartók és Kodály gyönyörű műveit jól
ismerik és a zene területén Magyarország és
Japán között szoros kapcsolat jött létre. Talán
Reményi akkori előadását tekinthetjük a két
ország között kialakult zenei kapcsolat kezdetének.

33

tében Vizi E. Szilveszter, az
Akadémia elnöke. A császári
pár megtekintette a Mátyástemplomot és a Halászbástyát is, ahol népes közönség
ünnepelte őket. A Magyar
Nemzeti Galéria kiállítást rendezett Kósa Ferenc Japánban és más országokban készített rendkívül érdekes ésmegkapó fotóiból. A kiállítást, melynek megnyitóján
jelen volt Göncz Árpád, megtekintette a császári pár is.
Este az Intercontinental
Szállodában Macumoto Kazuo, Japán rendkívüli és
meghatalmazott magyarországi nagykövete és felesége
rendezett fogadást a császári
pár tiszteletére, amely valósággal baráti légkörben zajlott. Társaságunk tagjai közül jelen volt Szentirmai JóEmelem tehát poharam a Magyar Köztársazsef első és örökös tiszteletság elnökének és kedves feleségének az egésbeli elnökünk, Vihar Juditzségére és a magyar nép boldogságára.
elnök, Bassa Zoltán főtitkár.
A Magyar–Japán Baráti Társaság vezetőségi tagjai dr. Gyulay Hajnalka,
Kiss Sándor, Kósa Ferenc és felesége, Szende Györgyi, Vadadi F. Kornél,
dr. Vihar Judit kellemes légkörben találkoztak testvérszervezetünk, aJapán–Magyar Baráti Társaság képviselőivel, többek között Hagivara és
Tanaka barátainkkal a császári pár látogatása idején a Magyar Nemzeti Galériában. Majd közös ebéden vettek részt a Mágnáskert étteremben, este
pedig közös hajókiránduláson vettek részt a Dunán.
A Japán–Magyar Baráti Társaság tagjai és budapesti barátaik együttműködésével augusztus 22–23-án budapesti japán napok címmel rendezvénysorozatot tartottak. Ez alkalommal ikebana-, tusrajz-, kalligráﬁa-, teaszerMás kulturális területet említve, a magyar ésa japán nyelvnek egyes feltételezések szerint
közös, urál-altaji nyelvcsaládhoz tartozása
miatt, a huszadik század elején Kurakicsi Siratori távol-keleti történész Magyarországra
látogatott, hogy a magyar nyelvet tanulmányozza. A nyelvek közötti hasonlóság érezhetően közel hozza egymáshoz az országokat.
Emlékszem, hogy Magyarország iránt már akkor is rokonszenvet éreztem, amikor régebben
a két nyelv közös eredetének elméletéről hallottam. A két ország között fennálló, nagy
múltra visszatekintő kapcsolat után biztatónakérzem, hogy az elmúlt tíz év során, ahogy Magyarország egyre szabadabbá vált, országaink
között a kapcsolat sok területen még jobban
elmélyült, beleértve a gazdaságot, a kultúrát ésa tudományt egyaránt.
Nagyon örvendetes számomra, hogy egy
ilyen korszakban látogathattam el életembenelőször az Önök országába, és hogy ezáltal még
jobban megérthetem Magyarországot. Szívből
remélem, hogy a két nép egymással továbbra isegyüttműködve hozzájárul a világ békéjéhez ésfejlődéséhez.

34

tartás-mesterek kiállítása és bemutatója, valamint a hagyományos és a modern zenét is felvonultató koncert alkották a programot. A hagyományos japán kultúrából a következő ízelítőt kaptuk: ikebanakiállítás és -bemutató
Ideue Kazuko irányításával, tusrajzkiállítás Mukojama Kazuko műveiből,kalligráﬁa-kiállítás és -bemutató Josihara Eiko vezetésével, valamint teaszertartás-bemutató Nisikava Maszaru professzor irányításával.
Áprilisban megalakult a japán teaszertartás magyar barátainak köre az
Uraszenke-teaiskola támogatásával. Ebből az alkalomból Macumoto Kazuo
nagykövet és dr. Sűdy Zoltán, a kör elnöke a Japán Nagykövetségen teaszertartást rendezett. A díszvendég Göncz Árpád volt köztársasági elnök, akör tiszteletbeli elnöke volt. A ceremóniát Nisikava professzor, Koronczai
Barbara és Palotás Gábor vezette. A nagyközönség számára ezután két ceremóniát tartottak az állatkerti Barlang moziban.
A zenei tárgyú programok közül említésre méltó a március 25-én a Magyar Rádió Márványtermében tartott A lélek szava című koncert, melyen
közreműködött: Meirav Barnea (ének), Tami Kanazava, Juval Admony(zongora), Joram Mejuhasz (mélyhegedű), Jaakov Barziliai (narrátor).
Március 26-án a MTA Kongresszusi Termében Berkes Kálmán és vendégei(Takács Nagy Gábor, Szunagava Rjoko – hegedű, Nagy Sándor – mélyhegedű, Jamazaki Minori – gordonka, Tibay Zsolt – nagybőgő, Okazaki Ko – fagott,
Gál László – kürt, Berkes Kálmán – klarinét) adtak hangversenyt. A Keio–
Wagner-társaság zenekara március 11-én a Budapesti Kongresszusi Központban adott nagy sikerű hangversenyt. A budapesti Szent Anna-plébániatemplomban július 24-én orgonahangverseny volt Lantos István és Nagasze Kanako közreműködésével. Augusztus 22-én 19 órakor koncertet tartotta kanagavai megyei Tama középiskola és a Tamamoto kórus, Ivamoto
Tacuki vezényletével, közreműködött: Csuka Katalin (koto), Szaito Hirosi(cimbalom), Takenaka Makoto, Csitinszki Zsuzsa (zongora). A Japán Fuvolások Társaságának zenekara Izaki Masahiro vezényletével, Bálint János és
Kikucsi Kanae közreműködésével szeptember 5-én a győri Richter János
teremben, szeptember 6-án a Pesti Vigadó nagytermében koncertet adott.
A Japán Operett-társaság és a Tokió Balettcsoport Teraszaki Hinori vezényletével szeptember 14-én és 15-én a Budapesti Operettszínházban,
majd Szegeden és Pécsett is nagy sikerrel előadta Lehár Ferenc A mosoly
országa című operettjét.
Március 14-én a Kóka Ferenc Művészeti Alapítvánnyal közösen japán–magyar képzőművészeti és irodalmi kiállítás megnyitására került sor Kultú35

rák találkozása címmel, többek között Micui Szen szobrászművész részvételével. Május 3. és június 2. között Érintések – visszhangok címmel kortárs japán iparművészeti kiállítást rendeztek a Hopp Ferenc Kelet-ázsiai
Múzeumban. A kiállítást Tojoda Soicsi, a Japán Alapítvány budapesti irodájának igazgatója és Schrammel Imre Kossuth-díjas keramikus művész
nyitotta meg. Július 2. és 12. között került sor a XII. kerületi Művelődési
Központban Ócuka Ikuko fukuokai művésznő Buddha-szobrok című kiállítására. A japán művészek, a magyar Országos Művészi Kézműves Egyesületművészei, valamint a kiállítás résztvevői japán zeneszó kíséretében közös
szobrot készítettek.
Novemberben ünnepeltük társaságunk fennállásának 15. évfordulóját a
Szent István Egyetem K épületében. Ebből az alkalomból vetélkedőt isszerveztünk. Az esemény társrendezője a Jetro Külkereskedelmi Szervezet
volt. Ahhoz, hogy méltóképpen megemlékezhessünk az évfordulóról, hatalmas segítséget nyújtott a Sókókai, azaz a magyarországi japán kereskedelmi és ipari szakmai közössége, a Japán Nagykövetség, a Japán Alapítvány, a Jetro és a Japan-Coop. Személy szerint is mély hálával és köszönettel tartozunk Macumoto Kazuónak, Japán magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetének, aki jelenlétével és a társaság megalakulásának 15. évfordulójáról megemlékező, értékelő beszédével megtisztelte az
egybegyűlt tagságot. Köszönet illeti Furuja Maszatót is, a Japán Alapítvány
budapesti irodájának frissen kinevezett igazgatóját, aki a támogatás mellett
rendelkezésünkre bocsátotta erre az alkalomra a Japán világörökség című,közel hatvan képből álló fotókiállítást. Szintén köszönet illeti Hisiki
Kindzsit, a Jetro vezérigazgatóját, a Sókókai elnökét, aki sokoldalú segítségével társrendezőként vett részt ebben a munkában. Köszönjük továbbá
Abe Hirosinak, Kiss Editnek és Balázsy Laurának a fáradozását.
A november 29-i zártkörű, csak a tagság számára rendezett ünnepségenkilencvenöten jelentek meg. Az est folyamán az elmúlt 15 évben kiemelkedő
munkát végzettek oklevelet kaptak: Biró Tamás, Eplényi Gábor, Fülekiné
Gracza Csilla, Hidasi Judit, Horváth Ferenc, Király József, Kirschner Péter, Komáromi Gyöngyi, Kósa Ferenc, Mojzes Imre, Pintér László, Rácz
István, Schwerlichovszky László, Sűdy Zoltán, Szentirmai József, Székács
Imre, Vadadi F. Kornél – Szeki Eidzsi, Hagivara Micsihiko, Tanaka Teruaki, Vaszeda Mika. Ezt követően Képes-e Japán negyedszer is csodát
tenni? Japán erényei és gyenge pontjai címmel igen érdekes, gyakorlati
példákkal is alátámasztott előadást tartott Hisiki Kindzsi, a Jetro vezérigaz36

gatója. A Ki tud többet Japánról? vetélkedő második részét Szentirmai József örökös tiszteletbeli elnökünk vezette. A nyertesek: 1. Koósz István;
2. László János; 3. Némethné L. Gabriella, Rátoriné Hári Ildikó. A vetélkedőt Vihar Judit japán és magyar nyelvű megemlékezése, majd Macumoto
Kazuónak, Japán magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetének köszöntő beszéde követte. Az este fogadással és karaokéval zárult.
A további két napon nyilvános rendezvényt tartottunk Japán, a TávolKelet csodája címmel. Itt is bemutatásra került a Japán világörökség címűfotókiállítás, ezenkívül poszterek, képzőművészeti alkotások reprodukciói,
ukijoe, képeslapok, japán népművészeti kincsek, gyermekjátékok, könyvek,
folyóiratok között böngészhettek a látogatók, valamint kalligráﬁa-, origamiés csadóbemutatót is megtekinthettek.
Októberben a Japán Nagykövetségen találkozhattunk a híres japán íróval, Genjú Szókjú buddhista szerzetessel. Az 1956-ban született alkotó Japánban igen elismert, A halál utáni híres hét virágai című regényéért
2001-ben neki ítélték az egyik legrangosabb japán irodalmi elismerést, az
Akutagava-díjat. Az 1935-ben alapított, évente két alkalommal kiosztott kitüntetést ekkor 125. alkalommal adták át.
37

2003
Ennek az évnek fájdalmas pillanata volt, amikor október 2-án végső búcsút vettünk Szentirmai Józseftől, társaságunk alapítójától, örökös tiszteletbeli elnökünktől a Szent Gellért-templom ravatalozójában. A szomorú
eseményen megjelent a Japán Nagykövetség képviseletében Abe Hirosi
kultúrattasé és munkatársa, Josimura Tomotaka is.
Ebben az évben saját szervezésben február 17-én vetítéssel egybekötött
élménybeszámolót tartott Juhász Borbála, a Károlyi Gáspár Református
Egyetem végzős japán szakos hallgatója Dél-Koreáról és Japánról. Március
17-én bonszai- és kőbonszai-bemutatóval és -tanácsokkal egybekötött előadás hangzott el Katona Ervintől, a Magyar Bonszaigyűjtemény kurátorától.
November 17-én a világhírű siacu masszázsról volt előadással egybekötött
bemutató.
A Budapesti Tavaszi Fesztivál keretében társaságunk a Yuito Bt.-vel közösen a Japán Alapítvány támogatásával rendezte meg március 20-án a
Thália Színházban a Harubaru – Tavasz a felkelő nap országában címűhagyományos japán zenét, kortárs táncot és színjátékot felvonultató előadást (rendezte: Takaku Keidzsiro, közreműködött Arai Hideo – próza,tánc, Christopher Yohmei – sakuhacsi, Szakurai Akiko – szacuma-biva,
ének, Pusztai Gábor – ütőhangszerek). Március 28-án a szapporói Liszt
Ferenc-szeminárium legeredményesebb résztvevői: Macuura Szacsijo (zongora) és Arai Ajano (hegedű) koncertet adtak a Magyar Rádió Márványtermében.
Március 26. és 31. között Zalaegerszegen tartottak japán napokat, a rendezvényt Macumoto Kazuo nagykövet nyitotta meg. Május 17-én a Millenáris Parkban rendeztek japán napot, a programban többek között szerepelt
selyemfestés, maszkkészítés, bábszínház, kalligráﬁa, origami, teaszertartás,
harcművészeti bemutató, Bakos Tünde kotón játszott, az Észkerék együttes
pedig japán mítoszokat adott elő.
Május 27-től október végéig lehetett megtekinteni a Nádor 11. Galériában
kortárs japán üvegművészeti tárlatot. Szeptember 16-án az Iparművészeti
Múzeum dísztermében Átszőtt fények címmel Tacumura Koho műhelyéből
származó hagyományos japán textileket mutattak be, a kiállítást Macumoto
Kazuo nagykövet nyitotta meg. Október 21-től november 2-ig az Iparművészeti Múzeumban Hagyományos japán művészet magyar műhelyekből
címmel tartottak kiállítást. November 26. és december 10. között tartott38

nyitva Villányi Balázs és Villányi Ágnes origamikiállítása a Japán Alapítvány könyvtárában.
Június 14-én mutatták be az Uránia Nemzeti Filmszínházban Kitano
Takesinek a Bábok című ﬁlmjét. A mozi kávézójában, ahol az MJBT gyűjteményéből nyílt kiállítás, Karátson Gábor festő, író, Vihar Judit és Varró
Attila ﬁlmesztéta beszélgetett a ﬁlmről.
A Magyar–Japán Baráti Társaság és a Japán–Magyar Baráti Társaság közös elnökségi ülést tartott Budapesten augusztus 23-án Cucumi Kazumi,
Isizaka Maszao, Ivaszaki Ecuko, Kume Emiko, illetve Biró Tamás, Borsányi Klára, Gyulay Hajnalka, Hernádi András, Hidasi Judit, Kiss Sándor,
Kiss Sándorné, Medved Gábor, Sűdy Zoltán, Tasi Kata és Vihar Juditrészvételével. A tanácskozás fő témája a Magyarországon megrendezendő
2004-es japán fesztivál volt.
Szeptemberben rendezték meg az évi haiku-világfesztivált, melynek során
az angol nyelvű haiku kategóriájában Vihar Judit első helyezést ért el. A versenyt megelőzően egy 14 tagú nemzetközi társaság végigjárta Macuo Basóhíres verses naplójának, Az észak ösvényein című világhírű műnek az útvonalát, melyen a japán nemzeti tévétársaság, az NHK azóta világszerte sugárzott ﬁlmet forgatott.
A Nádasdy-akadémián szeptember 20-án szimpóziumot tartottak a Fenntartható társadalom. Emberi kommunikáció – a konﬂiktus alapjai címmel.
Szeptember 27-én és 28-án a Szent István Egyetem K épületében tartottaa tízéves Egyetemi Bonszaiklub a Katona Ervin szervezte emlékrendezvényét az MJBT támogatásával. Bevezetőt mondott Abe Hirosi, a Japán
Nagykövetség első titkára. A két napos rendezvényt Palotás Gábor teaceremóniája, Bakos Tünde és Pócsik Viktor koto-sakuhacsi duója, Villányiné
Simén Mariann és gyermekei origamibemutatója, kalligráﬁa, sárkánykészítés, japán dobegyüttes és más programok tették igazán színessé.
Az MTA Világgazdasági Kutatóintézetének Japán-, Kelet- és DélkeletÁzsia-kutató Központja és az MJBT közös szervezésében október 1-jén zajlott le a magyar japanológusok 5. tanácskozása a Japán Nagykövetségen.
A hagyományok szerint több tudományterület képviselői tartottak Japánnal
kapcsolatos előadásokat. A rendezvényt Vihar Judit, társaságunk elnöke
nyitotta meg. Az egybegyűlteket Macumoto Kazuo, Japán magyarországi
nagykövete személyesen is köszöntötte.
Október 21-én a Dance Company Nomade~s tartott táncelőadást a MU
Színházban A szakadék szélén címmel. Az est koreográfus-rendezője Ike39

mija Nakao és Kumagai Noriko, előadták: Isihara Minoru, Kunieda Maszato, Ikemija Nakao és Kumagai Noriko.
November 10-én a Nemzetek Házában vezetőségünk találkozott a japán
gazdasági élet nyolc vezető képviselőjével, a Mitsubishi, a Tokyo Gas, a The
Nippon Syntetic Chemical Industry, a Toppan Printing, a Nippon Yusen, aSecom Co., a Japan Business Federation és a Nippon Travel Agency cégek
vezetőivel. Az összejövetelen Bassa Zoltán az EU-csatlakozásról, Kiss Sándor a magyar gazdasági élet arculatáról, Umemura Juko a magyar–japán
kapcsolatokról, valamint Vihar Judit az MJBT történetéről tartott előadást.
A találkozó meleg baráti légkörben zajlott.

2004
A társaság szervezésében lebonyolított előadások ebben az évben a következők voltak: január 19-én Juhász Borbálának, a Veszprémi Egyetem japánnyelv-tanárának Korea és Japán képekben című diavetítéssel egybekötött
előadása; február 16-án Palotás Gábornak, aki egy éven át tanulta Japánban az Uraszenke-iskolában a teakészítés művészetét, erről szóló, bemutatóval egybekötött előadása; március 22-én Bassa Zoltánnak, az MTA
Világggazdasági Kutató Intézet Kelet- és Délkelet-Ázsia-kutató Központja
munkatársának Japán és a távol-keleti országok gazdasági kapcsolatai
a 3. évezred küszöbén című előadása, április 19-én Sinka Dánielnek
A modern japán jogrendszer kialakulásának történelmi, jogtörténeti
körülményei – a Meidzsi-kori törvényhozás sajátosságai című előadása,
június 14-én Orosz Zsuzsának a Három év Japánban családanyaként címűfényképekkel illusztrált beszámolója, szeptember 20-án Bincsik Mónikánaka japán lakkfestés csodálatos titkairól, október 18-án Tábori Lászlónak a zen
buddhizmusról szóló előadása, november 15-én G. Tóth Lászlónak a japán
ukijoefestészetről szóló bemutatóval egybekötött előadása. Az év zárásaként
december 20-án Szávai Ilona mutatta be Aki Simazaki frissen megjelent
japán regényét, a Cubaki ’Kamélia’ című alkotást, és Villányi Mariann,
origamitagozatunk vezetője karácsonyfadíszek és karácsonyi képeslapok
hajtogatására tanított meg bennünket.
Társaságunkat az a megtiszteltetés érte, hogy Szentirmai József, örökös
tiszteletbeli elnökünknek posztumusz kitüntetést, a Szent Kincs, Arany
Fénysugarak Rozettával érdemrendet adományozott Koizumi Dzsunicsiró,
Japán miniszterelnöke és Szató Maszanori, a miniszterelnöki kabinetiroda
40főigazgatója. Az érdemrendet Inagava Terujosi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet nyújtotta át Bánlaky Cecíliának, a kitüntetett özvegyének.
Ebben az évben rendeztük meg a 4. japán fesztivált Népek barátsága a
3. évezred küszöbén címmel. A változatos program a következő volt:
Március 5–9-én Nisikava professzor, az Uraszenke-teaiskola képviselője
teabemutatót tartott. Március 10-én a Japánban megrendezett 2. Kocsár
Miklós-kórusversenyen kitüntetett Fukusima megyei Rikkóri JamahigasiFőiskola kórusa Szaitó Kazuo vezényletével Budapesten és Nyíregyházán
lépett fel. Március 19-én és 20-án a Zeneakadémia nagytermében a Budapesti Fesztiválzenekar játszott Inoue Micsijosi vezényletével, közreműködött: Truls Mørk (gordonka) és a Magyar Rádió gyermekkórusa. Március
19-én a Magyar Rádió Márványtermében Okusiba Kjokó, a szapporói Liszt
Ferenc-szeminárium legeredményesebb résztvevője tartott zongorahangversenyt, ugyanitt március 22-én Macuno Dzsin (hegedű) és Furumoto
Kanae (zongora) muzsikált. Március 22-én és 23-án az NHK Furohasi
Fudzsio vezette tokiói gyermekkórusa adott koncertet, japán szerzők és
Kocsár Miklós műveiből. Március 23-án a Zeneakadémián dzsesszkoncertet
adott Gary Burton és Ozone Makoto. Március 28-án rendezték meg a Régi
Zeneakadémián a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem japán–magyar estjét Magyarországon tanuló japán zeneakadémisták közreműködésével.
Április 16–18-án japán napokat tartottak a Campona üzletházban, melynek során az MJBT tagjai bemutatták a megjelenteknek a japán művészeteket és harcművészeteket, köztük az ikebanát, a bonszait, a kalligráﬁát, az
origamit, a sárkánykészítést, a teaceremóniát, a japán népi hangszereket, ahagyományos japán kimonókat és a japán gasztronómiát. Fellépett a magyarországi japán dobegyüttes, volt japán ﬁlmvetítés, autó- és motorbemutató. Április 23–24-én a kendó-Európa-bajnokság kísérő rendezvényeként
kulturális programok (teaceremónia, origami, ikebana, bonszai, kalligráﬁa,haiku, sárkánykészítés stb.) az MJBT szervezésében. Április 22-én az Orchestra Ensemble Kanazawa, élén kiváló legendás karmesterével, Hirojuki
Ivakival, koncertet adott a Zeneakadémián. Japán legkiválóbb kamarazenekara európai körútjának első állomása Budapest volt.
Május 7–9-én a szolnoki szumó-Európa-bajnokság mellett kulturális
programok (origami, ikebana, bonszai, kalligráﬁa, haiku, sárkánykészítésstb.) szórakoztatták a látogatókat a társaságunk szervezésében. Május 9-én
Szekszárdon volt ikebana- és kalligráﬁai bemutatóval színesített japán
harcművészeti nap az MJBT szervezésében. Május 22-én a Vakok Intézete
41

Nádor termében szülők és gyermekeik karitatív koncertjét tartotta Macumoto Jurie (zongora) és a hétesztendős Macumoto Hirojosi (hegedű), valamint Nagy Péter (zongora) és leánya, Nagy Sára Vilma (cselló). A koncertet a Japán–Magyar Baráti Társaság támogatta.
Augusztus 17-től a nyíregyházi 5. Cantemus országos kórusfesztiválon,melynek japán vezetője Gotóda Szumio volt, Meedzsaa Szacsiko vezényletével részt vett a Szaitama megyei tokorozavai Finy ifjúsági kórus, valamint
Ivamoto Tacuaki vezényletével az immár negyedszer Magyarországon fellépő Tamatomo kórus, amelyeknek tagjai egy napot Budapesten is töltöttek
a 4. japán fesztiválon. Az európai és japán hangszereket egyaránt használó
Japonica Ensemble zenekar Oda Sinicsi vezetésével a Japán Alapítvány támogatásával adott hangversenyt. Zenés színházi műveket adott elő Isii
Teruko és csoportja, köztük tanítványa, Macumoto Mariko. Takenaka Makoto (zongora) és Szaitó Hirosi (cimbalom) ismét dzsesszkoncertet adott.
Ellátogatott a 4. japán fesztiválra a Nagano megyei Szakugun Kómi városi
íjászcsoport, vezetőjük, Koike Tamio érdeklődik az ősi magyar íjászat iránt
is. Augusztus 20. és szeptember 9. között országos turnét szerveztünk a
Magyarországra negyedik alkalommal látogató, Anzai Rie vezette Himikohagyományos japán táncegyüttesnek. A gyönyörű kimonót viselő táncosok
Budapesten kívül még öt magyarországi városban is felléptek.
A fesztivál csúcspontja az augusztus 30-i rendezvénysorozat volt. A délután folyamán a Japán Nagykövetségen Népek barátsága a 3. évezred küszöbén címmel szimpóziumot tartottak, melynek díszvendége Göncz Kinga
miniszter volt, és melyen részt vett Japán magyarországi nagykövete, a Japán–Magyar Baráti Társaság és a Magyar–Japán Baráti Társaság elnöke is.
Három izgalmas előadás hangzott el: Iván László: Őszül a világ: az idősödés
és az idős kor holisztikus szemlélete, Vatanuki Kunihiko: Földünk jövője ésa magyarországi hőforrások, valamint Abe Tecusi–Kimura Tosikazu:
A budó kultúra és értékei. A szimpóziumot a Dunán japán és magyar együttesek közreműködésével esti hajókirándulás és parti követte, ezen nyújtotta
át a Japán–Magyar Baráti Társaság a Magyar–Japán Baráti Társaságnak
ajándékát, Takagi Tosiko Az üvegnyúl című könyvének magyar fordítását,egy második világháborús túlélő kislány visszaemlékezéseit. A könyv kiadását a Japán–Magyar Baráti Társaság minden tagja anyagilag támogatta.
Ugyanezen emlékezetes napon nyílt meg az 1997-ben Tokióban a Japán–
Magyar Baráti Társaság által a társaság tagjaiból és az akkori magyar nagykövetség dolgozóiból létrehívott japán festészeti kör (Sűdy Erika, Nagy
42

Izabella, Szabó Éva, Erdős György, Horváth Krisztina, PresztolánszkyÁgnes, Horváth Hajnalka, Csuka Micuko, Leopold Anna, Győriványi Mónika, Cucumi Kazumi, Marujama Fumie és Szató Emiko) kiállítása a Japán
Nagykövetségen. A budapesti Japán Nagykövetségen Óno Hacuko japánbabagyűjteményének felbecsülhetetlen eszmei értékű babáiból Mori Mika,a Japán–Magyar Baráti Társaság tagja Tipikus és egyéni címmel rendezettkiállítást a japán fesztivál alkalmából.
A Corvinus Egyetem Kertészettudományi Karán október 2–3-án a Herman Ottó Bonszaiklub, az Óbudai Bonszaiklub és Egyetemi Bonszaiklub
mellett ausztriai, csehországi, szlovákiai résztvevőkkel kiállítást rendeztek,
melynek fővédnöke dr. Persányi Miklós környezetvédelmi miniszter volt, s
melyet dr. Bálint György nyitott meg. A kiállítás ideje alatt ikebana-, kalligráﬁa- és origamibemutató, valamint koto-sakuhacsi-taiko zenakar szórakoztatta a látogatókat.
November 6-án a Japán Nagykövetségen rendezték meg a 12. japán szónokversenyt. A győztes és a japán út nyertese Salamon Orsolya lett. November 11–12-én a Budapesti Corvinus Egyetemen megrendezték a IV.
nemzetközi kultúra- és turizmuskonferenciát és szakmai vásárt, melynek
levezető elnöke Kiss Sándor, vezetőségi tagunk, a Magyar–Japán Gazdasági
Klub elnöke volt. Ezen Fukukava Sindzsi főtanácsadó érdekes előadást
tartott a japán turizmusról. November 24-én a Duna Palotában japán művészek adtak karitatív koncertet fogyatékos gyermekek és ﬁatalok javára az
NPO Life Network szervezésében, Kéz a kézben – a szeretet jegyében címmel.
A fesztiválév zárásaként a Japán Alapítvány támogatásával a budapesti
Ludwig Múzeumban december 8-án nyílt meg a Kokoro no Arika – Ahol alélek lakozik című kortárs japán művészeti kiállítás, melyen tizenegy művész alkotásait lehetett megtekinteni.

2005
A Millenáris Teátrumban január 27-én rendezték meg a Za Ondekoza
dobkoncertet, melyen megjelent az esemény védnöke, Göncz Árpád voltköztársasági elnök és felesége is. A telt házas koncert feledhetetlen élményt
nyújtott.
Január 17-én Balogh Gabriella japán lakkfestés bemutatót tartott. Február 21-én Vásárhelyi Tóth Réka mutatta be Japánról szóló fotóit, mely egyúj haikukötethez készült. Március 21-én Mérei Anita, akinek linómetszetei43ből kiállítást rendeztek Tokióban a Ginza kiállítótermében, vetítéssel egybekötött előadást tartott A japán fametszés rejtelmei címmel. Június 20-ánMijanaga Szanae kalligráfus tartott írásbemutatót, Andaházy László pediga sárkánykészítés rejtelmeibe engedett bepillantást a számunkra.
A Budapesti Tavaszi Fesztiválon ebben az évben is voltak japán vonatkozású koncertek. Március 18-án és 19-én a Fischer Iván vezette Budapesti
Fesztiválzenekar koncertjén közreműködött Midori (hegedű). Március 21én a Magyar Rádió Márványtermében Fujuka Kusza, a szapporói Liszt
Ferenc-szeminárium legeredményesebb résztvevője adott hangversenyt.
Március 24-én a Nemzeti Hangversenyteremben a Nemzeti Filharmonikus
Zenekar és Énekkart Kobajasi Kenicsiró vezényelte, a műsorban elhangzott
saját szerzeménye, a Passacaglia is.
Január 26-án Vadadi F. Kornél a Felkelő Nap arany- és ezüstsugarakkal
díszített rendjét vehette át Inagava Terujosi nagykövettől. Laudációjában anagykövet kiemelte, hogy a kitüntetett 1953-ban kezdeményezte a dzsúdó
magyarországi bevezetését. A Dzsúdószövetségnek 1958 óta tagja, majdirodavezetője. 1985-ben megalakította a Magyar Kendószövetséget, melynek 1994-ig elnöke, 1998-tól tiszteletbeli elnöke.
A Károlyi Gáspár Református Egyetem Japán Tanszéke programot állított össze az EU–Japán-év keretében, melyben társaságunk tagjai is közreműködtek. Dr. Farkas Ildikó a japán történelemről, dr. Gergely Attila a japán társadalomról, Máté Zoltán a japán nyelvről, dr. Vihar Judit a japánköltészetről, dr. Varrók Ilona a japán irodalomról, Vakai Szeidzsi a japánoktatásról tartott előadást. A tanszék a témában április 29-én konferenciát
is rendezett, amelyet megtisztelt jelenlétével Inagava Terujosi nagykövet.
A Virányosi Általános Iskola szomszédságában nyílt meg Magyarországelső japán tanrendű iskolája, amely elsősorban a Japánból érkezett gyerekek
számára biztosít az otthonihoz hasonló alapfokú képzést, de – megfelelő
térítés ellenében – bárki beiratkozhat. Az oktatás teljes mértékben japánnyelven zajlik, a tanárok a szigetországból érkeztek hazánkba.
Május 6-án a Japán–EU-év keretében a Japán Nagykövetségen kalligráﬁai bemutatót tartottak.
Japán varázs címmel magyar alkotók japán ihletésű műveinek kiállítása
volt a Budaörsi Művészek Egyesületének rendezésében. A tárlatot Sűdy Zoltán nyitotta meg.
Májusban láttuk vendégül a Japán–Magyar Baráti Társaság nagojai csoportjának tizenegy tagját, azokat az asszonyokat, akik kalocsai hímzést ké44

szítenek Japánban. A kör tagjai ellátogattak Kalocsára, felkeresték testvérvárosuk, Székesfehérvár magyar–japán baráti körét, ahol Schwerlichovszky
László klubvezető fogadta őket. Másnap oklevelet vehettek át a Budai Vigadóban, mellyel kiváló hímző munkájukat jutalmazták.
Június 10. és 12. között Visegrádon rendezték meg a szumó-Európabajnokságot. Június 10-én Dunavarsányban, június 11-én a RákoscsabaiMűvelődési Házban tartottak japán napot az MJBT támogatásával.
Maki-e címmel 19. századi japán lakkművészeti kiállítás tartottak a Hopp
Ferenc Kelet-Ázsiai Művészeti Múzeumban, a kiállítás kurátora Bincsik
Mónika volt. Dr. Hónszai Gendzsicu Szen nagymester teaceremóniát vezetett az ELTE Kongresszusi Központjában. Kodama Mari orgonaművész,
koto- és sakuhacsiművészek, valamint kaguratáncművészek A béke hangjai.
A japán sintó titkai címmel tartottak az európai orgonamuzsikát és a japán sintó vallás zenéjét, táncait elegyítő előadást az ország számos pontján.
A Szaitama megye Ogavacso városának kézműves központja vasi-, azaz
japánpapír-kiállítást rendezett Budapesten és Pécsett. Ivaszaki Ecuko japánfordításában mutatták be Karinthy Frigyes Teknősbéka, vagy aki őrült acsárdában című egyfelvonásosát magyar felirattal.
Fudzsijama címmel Hokuszai és Hirosige fametszeteiből és kortárs japán
fotókból mutattak be egy tárlatra valót a Magyar Nemzeti Galériában október 13. és november 13. között. A Millenáris Parkban szeptember 13–14-én45

az okinavai Csura zene- és tánckar, a Művészetek Palotájában október 15-énaz NHK Vladimir Ashkenazy vezette szimfonikus zenekara adott koncertet.
Április 6-án japán napot rendeztek a Nyíregyházi Főiskolán. A nap folyamán előadást tartott Inagava Terujosi nagykövet, Vakai Szeidzsi (Japán
oktatási rendszere), Vihar Judit (A haiku szelleme), Kondo Maszanori (Japán nyelvtanítás Kelet-Európában) és Josizava Szacsio (A nyíregyházi főiskola diákjainak első lépései a japánnyelv-tanulás során). A nap végén a Cantemus kórus Szabó Dénes vezetésével japán és magyar dalokat adott elő.
Május 13. és 15. között Nauheimben, a rózsák völgyében rendezték meg
az I. európai haikukonferenciát, melyen 17 európai országból 62-en vettek
részt. Az angol és német nyelven zajló konferencia igen sikeres volt. Magyarországot előadásával Vihar Judit képviselte.
Szeptember 4-én a Podmaniczky-palotában jótékonysági japán–magyar
koncertet szerveztek a rákoshegyi Bartók zeneház rekonstrukciója javára.
Fellépett: Fukuma Szatoko, Iimura Tomoko, Hirota Sundzsi, Rozsos Ágnes, Rozsos István, Rozsos Tamás és Vághelyi Gábor. A Kijo-kito Taiko
japán dobegyüttes szeptember 10-én tartott egzotikus ritmusfesztivált aPetőﬁ Csarnokban.
Szeptember 6-án a EU–Japán kulturális programsorozat részeként kiállítás nyílt Balogh Gabriella tradicionális japán technikákkal készült lakktárgyaiból. A megnyitó napján a művésznő vetítéses előadást is tartott.
Október 1-jén Magyarországra érkezett a Hani Kjokó által életre hívott
modern táncegyüttes. Magyarországi szerepléskörútjuk során társaságunk
támogatásával a következő városokban léptek fel: Budapest, Győr, Keszthely, Székesfehérvár, Dunaújváros, Kecskemét.
Október 8-án hajnalig tartó cimbalomfesztivál volt, a Japán–EU-év programjaként. A fesztivál háziasszonya Herencsár Viktória, a Cimbalom-világszövetség elnöke volt. A fesztiválra Magyarországon kívül Japánból, Kínából,Szlovákiából, Svájcból, Moldovából érkeztek művészek.
Az Egyetemi Bonszaiklub október 15–16-án bonszaikiállítást tartott japánkulturális bemutatóval. A Vidám Színpadon október 18-án bunraku-előadást,azaz hagyományos japán bábszínházat tekinthettek meg az érdeklődők.
November 6-án a Zeneakadémia nagytermében lépett fel a japán Chœur
Lumière kórus, a koncert vendége az Erkel Ferenc vegyeskar volt.
Az EU–Japán-év keretében december 7-én japán könyvkiállítás nyílt aFővárosi Szabó Ervin Könyvtár és az MJBT közös szervezésében a Japánról
szóló magyar nyelvű könyvekből. A kiállítást megnyitotta: Kalász Márton, a46

Magyar Írószövetség elnöke és Inagava Terujosi japán nagykövet. A megnyitón közreműködött: Szato Noriko és Szabados Mihály.
November 20-án mély fájdalommal búcsúztunk dr. Medved Gábortól,vezetőségi tagunktól, az ellenőrző bizottság elnökétől.
A Japán Nagykövetség első titkárának, sajtó és kulturális osztálya vezetőjének, Abe Hiroshinak a magyarországi küldetése sajnálatos módon lejárt.
A számunkra oly kedves ember és igazi barát diplomata levélben köszönte
meg a társaság tevékenységét.
Ebben az évben két pályázaton is nyertünk. A Nemzeti Civil Alapprograma 78 baráti társaság közül hármat érdemesített juttatásra, ezek között voltunk mi is. A kapott 500 ezer Ft-ból a Hírlevél és a Hírfutár készítéséhez,üzemeltetéséhez szükséges számítógépes eszközöket vásároltunk. A Pro
Renovanda Hungariæ Alapítvány pedig a japán tárgyú könyvkiállításunkat
támogatta 200 ezer Ft-tal. E helyütt is köszönjük a szíves támogatást.

2006
Programjaink voltak a Nemzetek Házában: Január 16-án Gergely Attila
adott elő A nemzeti identitás kérdései Japánban címmel. Február 20-án
Borsányi Klára tartott bemutatóval egybekötött előadást a japán masszázsról. Március 20-án dr. Hidasi Judit, aki professzorként élt öt évet Japánban, élményeiről számolt be az érdeklődőknek. Április 20-án dr. Kiss
Lászlóné ikebanabemutatót tartott, miközben bevezette a hallgatóságot az
ikebana rejtelmeibe. Szeptember 18-án Horváthné Zsiray Margit, új vezetőségi tagunk tartott beszámolót A Japán Nagykövetségen dolgoztam
címmel.
Május 26-án a Nemzetek Házában vezetőségválasztó közgyűlést tartottunk, melyen jelen volt Takamizu Hidero, a Japán Nagykövetség első titkára, a kulturális osztály vezetője. Jelenlétével megtisztelt Inagava Terujosi
nagykövet, akivel a tagság kellemes, baráti légkörben elbeszélgetett. A választás nyomán a Magyar–Japán Baráti Társaság vezetőségét a következők
alkotják: Vihar Judit elnök, Bassa Zoltán főtitkár, Vadadi F. Kornél gazdasági titkár, Bincsik Mónika, Borsányi Klára, Endrődy Orsolya, Farkas Ildikó, Gyulay Hajnalka, Horváthné Zsiray Margit, Kiss Sándor, Szende
Györgyi, Tasi Katalin, a helyi csoportok mindenkori vezetőivel kiegészülve
elnökségi tagok, Markó Béla, az ellenőrző bizottság elnöke, Horváth Ferenc
és Schwerlichovszky László az ellenőrző bizottság tagjai.
47

A hagyományos japán ünnepeket bemutató országos origamikiállítás
nyílt január 4-én a XII. Kerületi Művelődési Házban Gulyás Anikó és Villányiné Simén Mariann összeállításában.
Április 5-én a Károlyi-palotában dr. Umemura Jukónak A Japán-tengertől a Duna-partig című, a háború előtti japán–magyar kapcsolatokról
beszámoló könyvét Vihar Judit mutatta be. A rendezvényen bensőséges
hangú közös muzsikálás is volt: a szerző játszott négykezest kiadójával. Április 13-án Mérei Anita Japánban, japán módra készült fa- és linómetszeteiből nyílt kiállítás Szárnyalás címmel az Aranytíz Művelődési Központ Dési
Galériájában.
A Károlyi Gáspár Református Egyetem Japán Tanszéke április 20-án
rendezte meg a Japanisztika a bölcsészettudományban című konferenciát.
Április 22–24-én a Corvinus Egyetemen zajlott a tavaszi dísznövénykiállítás, amelyen valamennyi bonszaiklub képviseltette magát.
Május 26–27-én a Körcsarnokban junior és felnőtt kjokusin karate Európa-bajnokságot rendeztek.
Magyar–japán zeneutazás 2006 címmel jótékonysági koncertet tartottak a Kézenfogva Alapítvány javára június 1-jén a Zeneakadémia nagytermében. A japán Ókura Színház június 8. és 10. között tartott vendégjátékot
a Japán Alapítvány szervezésében és támogatásával a pesti Magyar Színházban, a debreceni Csokonai Színházban és a Pécsi Országos Színházi Találkozón. A társulat által előadott két kjógen vígjáték a Birkózás egy szúnyoggal (Kazumó) és az Éneklés fekve (Ne ongjoku) volt.
A Művészetek Völgye rendezvénysorozatának keretében július 26-án Salföldön a japán szerelmi költészetről hangzott el versekkel illusztrált előadás, melynek során a közönség tagjai is írhattak haikukat.
Több mint 2500 résztvevővel október 7-én a Petőﬁ Csarnokban lezajlott a
4. Animecon. Hazánkban is emelkedőben van a japán képregény és rajzﬁlm
iránti rajongás hőfoka: zsúfolásig telt a Petőﬁ Csarnok az őszi Animecon
idejére. Ez volt a Magyar Anime Társaság történetének legnagyobb szabású
rendezvénye.
Az Egyetemi Bonszaiklub nemzetközi bonszai- és szuiszekikiállítást
szervezett október 7–8-án. Október 8-án a Mátyásföldi repülőtéren a sárkányeresztő békevilágnaphoz kapcsolódóan sikeres sárkányeresztő napot
tartottak.
Október 11-én immár hetedik alkalommal szervezte meg közösen a Japán
Nagykövetség, a Magyar–Japán Baráti Társaság és az MTA Világgazdasági
48

Kutatóintézet a magyar japanológusok tanácskozását. Délelőtt a japán belés külpolitika aktuális kérdéseiről, délután Japán magyarországi jelenlétéről esett szó. A Budapesti Gazdasági Főiskola Külkereskedelmi Karának keleti nyelvek szakcsoportja október 18-án japán napot szervezett. A programban szerepelt budóbemutató, szusikóstoló, kvízverseny, kalligráﬁa-,origami- és kimonóbemutató.
November 3-án Bincsik Mónika vezetőségi tagunk a társaság számára
tárlatvezetést tartott a Sztárvilág a kabukiszínházban című kiállításon az
Iparművészeti Múzeumban.
A Magyarországi Harcművészetek Össz-szövetsége és az MJBT közös kulturális rendezvényt tartott november 11-én a Keszkenő utcai sportkomplexumban. Társaságunk részéről Vadadi F. Kornél dzsúdzsucu-, Villányiné
Simén Mariann origami-, Borsányi Klára japán gasztronómiai, Vihar Juditpedig kalligráﬁai bemutatót tartott.
November 13-án a Magyarok Házában kettős könyvbemutatót tartottak,
amelynek az MJBT is szervezője volt. Béky Gellért: Japán mozaik és
Umemura Juko: A Japán-tengertől a Duna-partig. Imaoka Dzsúicsiróéletpályája a magyar–japán kapcsolatok tükrében című könyveket a szerzők jelenlétében Nemeshegyi Péter és Vihar Judit mutatta be.

2007
Ebben az évben is folytatódtak saját szervezésű programjaink. Január 15én Németi Barna képes előadást tartott Japán egy ösztöndíjas szemével
címmel. Február 19-én beszélgetést rendeztünk a japán gazdaság és politika
aktuális kérdéseiről a téma szakértőivel. Március 19-én Farkas Ildikó tartott előadást Japán modernkori történelmének fordulópontjairól. Április
16-án Gergely Júlia, Villányi Mariann és Papp Zsombor folytatták vetítéssel egybekötött élménybeszámolójukat Japánról.
Április 5-én a Cseresznyevirágzás a Füvészkertben című rendezvénysorozat megnyitó ünnepségét Nabekura Sinicsi nagykövet is megtisztelterészvételével. Április 17-én kedden az erzsébetligeti Corvin Művelődési Házban Kovács Marianna rajzﬁlmgraﬁkus A japán animáció csodálatos világacímű kiállítását dr. Hidasi Judit, a BGF–KKFK dékánja, társaságunk tiszteletbeli elnöke nyitotta meg A japán csoda kulturális vetülete címmel. Április 20–22-én valamennyi bonszaiklub részvételével, kiállítással és alakítási
bemutatókkal rendezték meg a XX. tavaszi dísznövény-kiállítást.
49

Május 18-án nyitották meg az AL Galériában a Németországban és Franciaországban híressé vált japán szobrász, Maszaaki Marujama kiállítását.
Bevezetőt mondott Vaketa Munehiro, a Japán Alapítvány budapesti irodájának igazgatója és dr. Vihar Judit, az MJBT elnöke.
Május 21-én a Könyves Kálmán Gimnázium dísztermében – Budapestenelőször – japán gyerekrajz-kiállítás nyílt. A képeket dr. Kiss Lászlóné ikebanái díszítették. A kiállítást Sömjén Gábor igazgató és Vihar Judit nyitotta
meg, a megnyitón részt vett Takamizu Hidero, a Japán Nagykövetség elsőtitkára is. A magyar gyerekek képeit egy időben mutatták be Inujamábannépi hímzések kíséretében.
Május 24-én a Móró Galériában japán fametszet-kiállítás nyílt. Május
26–27-én, pünkösdkor a pákozdi Sárkány-hegyen 17. alkalommal szerveztük meg a nemzetközi sárkányeresztő találkozót, ebben az évben gyermeknapi programokkal kiegészítve.
Június 8-án Kanehara Hitomi Pirszinget a kígyónak című könyvét mutatja be Nagy Mónika, a könyv fordítója, Erdős György fordító és Sárközy
Bence, a Magvető Kiadó szerkesztője.

50

Helyi csoportjaink életéből
Dunaújváros
Városunkban 1988 óta működik az MJBT helyi csoportja, amely számos
kulturális rendezvénnyel, bemutatóval népszerűsítette a japán kultúrát.
A helyi csoport vezetője Kerekes Sándor volt, ő szervezte meg, hogy Budapest után Dunaújvárosban induljon az első „vidéki” nyelvtanfolyam.
1990-ben Fülekiné Gracza Csilla vette át a helyi csoport vezetését.
A bemutatókat, előadásokat a város lakói örömmel fogadták és fogadják
ma is, amit az is bizonyít, hogy nagyon érdeklőknek programjaink iránt, ésaz évek során több ezren látogatták azokat.
Sokszínű programjaink között szerepeltek az alábbi rendezvények (előadások, bemutatók, találkozók): haikuköltészetről, bonszai fák neveléséről
bemutató, kiállítás, origamifoglalkozások, kiállítások, 9 alkalommal sárkánytalálkozó, szorobanismertető, japán nyelvről szóló előadás, japán építészet, fotókiállítások, teaszertartás.
Japán klubunk 1994 óta tevékenykedik – kéthavonta előadásokat szerveztünk Japánról. Origamiklubunk 1996 óta működött, hetente voltak klubfoglalkozások gyermekeknek, felnőtteknek. 1998-ban országos
origamitábort szerveztünk, több kiállítás is volt a klubfoglalkozások és a tábor ideje alatt készített anyagokból.
Jamagucsi városából oktatási delegációt fogadtunk, amely két általános
és egy középiskolát látogatott meg. Vendégeink megismerkedhettek a zenei
oktatás, a táncművészeti, a sport és a nyelvi képzési programokkal.
Az ötventagú Yokohama Glee Club amatőr kórus fellépését szerveztük
meg 1997-ben. Közös koncertet adtak a Móricz Zsigmond Általános Iskolaés a dunaújvárosi vegyeskar énekeseivel. A Kicsion-Kai bábszínház keleteurópai turnéjának magyarországi előadása 1998-ban nagy sikert aratottvárosunkban.
A Japán Önkéntes Szolgálat (JOCV) programjának keretében két önkéntes meghívására pályáztunk. Egy nyelvtanár a dunaújvárosi főiskolán és egy
modelltervező a Lorántffy Zsuzsanna Szakképző Iskolában egy évet töltött
el Dunaújvárosban. Nagyon sok közös programot szerveztünk (ételbemu51

tató, kimonókészítés, kiállítás, előadás, sárkánytalálkozó, táncbemutató).
Igen megszerették a dunaújvárosiak a két japán ﬁatalt.
A Japán Alapítvány támogatásával rendezték meg Hijukurido Szasin
Renmei, – FLASH –, Kazuna Iida és Micuhasi Drun japán fotóművészek kiállítását, melynek kurátorai Moriama Tomoe, Petrányi Zsolt, Igucsi Tosino
voltak. A kiállítást 2001. január 26-án Vágvölgyi B. András nyitotta meg,
ezt követően részleteket láthattak japán rajzﬁlmekből, és japán tánczenét
hallgathattak. A rendezvényre Budapestről ingyenes buszjáratot is indítottak.
Az MJBT vezetősége több alkalommal lehetőséget biztosított számunkra,
hogy ne csak a fővárosban, hanem vidéken is fellépjenek japán kulturális
csoportok. 2004-ben a japán Himiko táncegyüttes – az országos turné egyikállomásaként – Dunaújvárosban is bemutatkozott . Nagy sikert arattak bemutatójukkal a Petőﬁ Művészeti Ligetben. 2005-ben több meglepetéssel isszolgált a szépszámú érdeklődőknek Kikuko Morija és Nakamura Cujako
japán táncestje a Kortárs Művészeti Intézetben.
A japán hétköznapokról előadást, Tokióról és Kiotóról fotókiállítást, japán kertekről előadást, valamint aikidóbemutatót szerveztünk a győri Széchenyi István Egyetemen is, ahol nagy sikerünk volt.
Úgy érezzük, hogy lelkes kis csoportunk tagjainak az elmúlt években sikerült megismertetni és népszerűsíteni, terjeszteni a japán kultúrát, és a két
nép barátságának szellemében ápolni a magyar–japán kulturális együttműködést városunkban.
Fülekiné Gracza Csillaa dunaújvárosi csoport vezetője

FonyódFonyódon 1998-ban a városi televízió Japánt megismertető ﬁlmsorozatot
indított, mely nagy érdeklődést váltott ki a város lakóiból. Nagyszabású sárkányröptetést rendeztek a Balaton partján, sok gyerek és felnőtt csodálta
meg az égen repülő sárkányokat. A Bécsben élő Szakamoto Hideszato művészcsoportjával látogatott el Fonyódra. 1999-ben Ideue Kazuko vezetésével
ikebana tanfolyam indult nagy sikerrel.
Dr. Szűcs Imrea fonyódi csoport vezetője
52

Győr
A nagykorúvá érett Magyar–Japán Baráti Társaság győri csoportja sokörömet, információt és szépséget szerzett érdeklődőinek az elmúlt 20 év
alatt.
Öröm volt az a 120 program, amely által mélységében megismerhettük
Japán kultúráját, gazdaságát és emberségét.
Információk óriási folyamát ontja felénk Japán, amelyeket igyekeztünkGyőrben megállítani-bemutatni, őszintén mondhatjuk mindig sikerrel.
Azért is jó volt a japán kultúrával ilyen intenzíven foglalkoznunk, mertszépséget tapasztaltunk nemcsak a japán művészek alkotásaiban, fellépéseiben, hanem a mindennapi viselkedésükben, környezetápolásukban is, stalán hatásuk nem maradt nálunk csak a megismerés örömének átélése
szintjén.
A teljesség igénye nélkül szeretnék megemlíteni néhány feledhetetlen
programot, így a Macuo Basó költői versenyt, melyet még a helyi rádió isközvetített, az iskolások számára megrendezett szorobanversenyt, Reményi
Attila Erkel-díjas zeneszerző beszámolóját Japánban tett koncert körútjáról, amelyen Jamamoto Miki működött közre. Nagy sikere volt a Rába Szállóban tartott rendezvénynek a 26 japán pedagógussal, akiket a japán oktatási minisztérium küldött Magyarországra.
Japánban új év kezdetén az a szokás, hogy az ember, amikor jó barátainak boldogságot és szerencsét kíván, egyúttal beszámol az elmúlt esztendő
tapasztalatairól, örömeiről, bánatairól és a jövő terveiről.
Nagyon örülök, hogy volt mire visszatekinteni az elmúlt 20 év után, s bízom benne, bízzunk benne, hogy a következő évek hasonló sok örömben,
információban és szépségben gazdagítják majd mindennapjainkat a japánkultúra, gazdaság meg-megújuló, de egyúttal örök értékű hagyományaival
és kincsestárával.
Zárásként fontos magunk számára megállapítani, hogy a japán értékek
bemutatásában óriási szerepet játszott az a magas szintű összefogás, együttműködés, amely a Magyar–Japán Baráti Társaság elmúlt 20 évét jellemezte
a budapesti és a vidéki csoportok vezetősége, tagjai között. Így nemcsak a
japán népnek lettünk barátai, hanem egymásnak is.
Horváth Ferenca győri csoport vezetője
53

Hódmezővásárhely
Csoportunk közel egy év szervező munka után 2005. március 25-én tartotta meg hivatalos alakuló gyűlését Hódmezővásárhelyen a városházán.
Célkitűzéseink az induláskor arra irányultak, hogy a Japán iránt érdeklődő
embereket összefogva aktív közösséget hozzunk létre. Olyan közösséget,amely sikeresen tudja ellátni feladatát: a japán kultúra népszerűsítését és
megismertetését a városban.
Az alapító tagok lelkes – és olykor áldozatos – munkájának köszönhetően
az alakulás óta eltelt két év alatt Hódmezővásárhelyen egy aktív, folyamatosan gyarapodó csoport jött létre. A megalakulással egy időben indítottuk elinformációs weboldalunkat, ahol többek között Japánról szóló friss híreket
és a magyar tévécsatornák témába vágó műsorait ajánljuk, naprakészen
frissítve. Internetes jelenlétünk segít abban is, hogy a városon kívül, a régió
más településein élő emberek is halljanak a csoportunkról. Így nemcsak a
programjainkra ellátogató vendégek között találni Hódmezővásárhelyen kívülieket, de már a csoportban is van több olyan tagtársunk, aki a régió más
településén él.
A létszám és az érdeklődés növekedésével, a kezdeti baráti összejövetelektől egy év alatt eljutottunk odáig, hogy bele mertünk vágni egy komoly,
több programból álló rendezvény megszervezésébe. Az őszi vásárhelyi japán
napok egy tíz napon át tartó esemény volt, a programok között az Okinava
táncegyüttes előadásával, fotókiállítással, úti beszámolókkal, harcművészeti
bemutatóval és gingkofaültetéssel. A műsorok után kapott visszajelzések és
a kulturális programok látogatottsága alapján a japán napok rendezvénysorozatot sikeresnek könyvelhettük el.
Az ősz más szempontból is fontos volt eddigi történetünkben, hiszen
2006 szeptemberétől az MJBT vásárhelyi csoportja a Petőﬁ Művelődési
Központtal együttműködve, havi egy alkalommal japán klubot szervez. Ezzel a programmal sikerült nyitnunk azok felé is, akik ugyan érdeklődtek
már korábban is a japán kultúra iránt, de nem nyílt alkalmuk komolyabban
megismerkedni azzal. A klub állandó programja a képes japán napló,
amelyben az elmúlt egy hónap fontosabb eseményeit ismertetjük a résztvevőknek vetítéssel és hírmagyarázattal. Ezen kívül érdekes beszélgetések ésalkalmanként élménybeszámolók is színesítik a programot.
A magyar–japán kapcsolatok szorosabbá tétele érdekében végzett munkánk eddigi legfontosabb eredménye az, hogy a Szegedi Tudományegyetem
54Általános Orvostudományi Kara japán diákjaival sikerült kapcsolatba lépnünk és baráti viszonyt kialakítanunk. A kapcsolat komolyságát példázza,hogy a márciusi japán klubon részt vett az egyik japán egyetemista, magam
pedig már sikeresen segédkeztem több, a diákok mindennapi élete soránelőforduló tipikusan magyar probléma megoldásában.
Úgy érzem, hogy a megalakulásunk óta eltelt rövid idő alatt aktív tagságunknak köszönhetően sikerült szép eredményeket elérnünk. Erre a közösségre alapozva a továbbiakban is hasonló lelkesedéssel kívánjuk folytatni ajapán kultúrát népszerűsítő és a japán diákokat segítő munkát.
Hegyi Attila
a hódmezővásárhelyi csoport vezetője

Kaposvár
A kaposvári tagozat, mint a Magyar–Japán Baráti Társaság tizennegyedik
helyi tagozata 1997. augusztus 18-án alakult meg tizenhat érdeklődő részvételével.
A tagozat megalakulása valóban indokolt volt, mert az elmúlt években
Somogy megye központjában számos japán tárgyú programot szerveztünk
nagy sikerrel. Ezek közül kiemelkedik a japán fesztivál, melynek eseményekben, színekben gazdag rendezvényei sok látogatót vonzottak. Ezenkívül
tartottunk kimonóbemutatót, japán táncelőadást, bonszaikiállítást, japángasztronómiai napokat, hogy csak a legjelentősebbeket soroljuk fel. A Tokai
University Space Information Center által rendelkezésünkre bocsátott, a világűrről készült fotókat bemutató kiállítást a japán nagykövet nyitotta meg.
A legnagyobb sikere azonban a sárkányeresztő programnak volt.
Az alakuló ülésen az önkormányzat részéről jelen volt dr. Kéki Zoltán
jegyző, aki támogatásáról biztosította a tagozatot, felhívta a ﬁgyelmet a kulturális, oktatási, gazdasági és civil kapcsolatok fejlesztésére. A tagozat szeretné felvenni a kapcsolatot a japán Siga megyével. Szándékukban áll a japánnyelv-oktatás bevezetése is a városi gimnáziumban. Az alakuló ülésen
jelen voltak a helyi írott sajtó és a televízió képviselői is, akik megörökítették az utókor számára ezt az eseményt.
Vörös Éva
a kaposvári tagozat vezetője
55

Kecskemét–Aomori Baráti Kör
Aomori és Kecskemét 1994 óta partnerváros. A kultúrán és oktatáson
alapuló kapcsolatban fontos szerepet játszik a kör és az Aomori Tartományi
Magyar Baráti Társaság.
A körnek mint a Magyar–Japán Baráti Társaság kecskeméti tagozatánaka megalapítására vonatkozó ötlet az 1990-es évek elején született. Hivatalos
nevén 1994-ben lett bejegyezve. A kör fő célkitűzése Kecskemét és a térség
polgárainak megismertetése a japán kultúra, történelem, gazdaság és mindennapi élet rejtelmeivel.
Az alapító tagok közül dr. Kriston Vízi Józsefet és Illés Attilát az aomoribeliek 1999-ben különleges baráti követekké nevezték ki. A kör elnöke 1999
óta Király József, aki az MJBT megalakulásának 15. évfordulóján elismerő
oklevélben részesült a magyar–japán baráti együttműködés érdekében végzett erőfeszítéseiért.
Az elmúlt 13 év folyamán a kör szervezésében és együttműködésével számos program került megrendezésre. Ezek közül meg kell emlékeznünk alegjelentősebbekről.
Rendszeres programjaink során a kör tagjai előadásokat tartottak a japánkultúráról, nyelvről, történelemről, irodalomról, animéról, illetve képekkel
illusztrálva számoltak be Japánban tett látogatásaikról. Városunkban tartják a nemzetközi nanbudó-edzőtábort, a budógálát és a harcművészbált
februárban a japán nagymester részvételével. Húsvétkor esedékes a sárkányeresztő találkozó. Aomori tanári delegációja szeptemberben rendszeresen látogatást tesz a kecskeméti oktatási intézményekben tapasztalatcsere
céljából.
A rendszeres programokat természetesen egyedi események egészítették
ki. 1999. július 7–8-án kilencfős hivatalos japán delegáció tett látogatást
Kecskeméten. 2002 augusztusában japán Aomori-napokat tartottunk ahírös hét fesztiválon az aomoribeli kör vezetőségének részvételével.
2004. július 3–7-én a Csipero nemzetközi gyermek- és ifjúsági találkozóra
Aomoriból 10 japán gyermek és 4 felnőtt érkezett. A kör fogadó partit rendezett számukra magyar ételekkel, egy éjszakát a japán gyerekek a kör tagjainál töltöttek, a gyerekeknek külön foglalkozást rendeztek a Szórakaténusz
Játékmúzeum és -műhelyben. A japán gyermekcsoport több alkalommal
fellépett a gyermektalálkozón Nebuta fesztiváli és samiszen-előadásával.
Októberben tízfős hivatalos küldöttség utazott Aomoriba, melynek Király
56

József körelnök és Irsa Katalin alelnök, a külügyi csoport vezetője is tagja
volt. A látogatás során számos konkrétumot beszéltek meg Aomori vezetőségével a két város jövőbeni kapcsolatának elmélyítése ügyében.
2005 májusától és júliusáig Gerle Margit keramikusművész tagunk
tanulmányút keretében az Aomori Kortárs Művészeti Központban alkotott
és tanított. Augusztus 2–9-én Aomori gyermekküldöttségének a 2004-es
Csipero-találkozón tett látogatása viszonzásaként 7 gyermekből és 3 felnőttből álló küldöttség, valamint a külügyi csoport japán ügyekért felelős
tagja és a Kecskeméti Televízió főszerkesztője utazott Aomoriba. Augusztus
23–28-án a Japán–EU cserekapcsolatok éve programsorozat keretein belül
került sor Kecskeméten japán napokra a hírös hét fesztiválon, ahol Straszer András elhunyt tagunk fotói is ki lettek állítva, és Ikebana bemutatóra
is sor került. Október 10-én az MJBT támogatásával Kecskeméten a tokiói
Kikuko Morija-táncegyüttes műsort adott Gyermekdalok és modern táncok
címmel. A japán előadóművészek az előadás után a kör tagjaival vacsora
mellett beszélgettek.
2006. április 14–17-én a Szórakaténusz Játékmúzeum és -műhely megrendezte a XII. sárkányeresztő találkozó és húsvéti játéknap programját akör segítségével és az MJBT együttműködésével. Az események kínálata akorábbiakhoz képest japán teaszertartással, kalligráﬁai és harcművészeti
bemutatóval bővült. Június 15-én Inagava Terujosi japán nagykövet a kör
szervezésében Kecskemétre látogatott Takamizu Hidero első titkár kíséretében. Találkoztak a polgármesterrel, majd őexcellenciája előadást tartott
Japán és Magyarország kapcsolatáról, valamint Japán főbb diplomáciai feladatairól. Október 1–2-án az Okinavai tánccsoport adott műsort Kecskeméten Udvari és félklasszikus táncok címmel. Az előadás után a kör tagjaival vacsora mellett beszélgettek.
2007. március 22-én Nabekura Sinicsi japán nagykövet és felesége Takamizu Hidero első titkár kíséretében Kecskemétre érkezett Király József
körelnök meghívására. Először ellátogattak az instant tésztaételeket gyártó
Nissin céghez, utána a polgármester fogadta őket, majd felkeresték a Kodály-iskolát.
Király József
a kecskeméti csoport vezetője
Irsa Katalin
helyettes vezető
57

Keszthely
Móroczné Komáromi Gyöngyi örömmel tudósította a Magyar–Japán Baráti Társaságot, hogy 1997-ben megalakult a társaság keszthelyi csoportja.
A Vaszary Kolos utcai óvoda vezetőjeként részletes és elemző ismertetést
közölt Japánban is jól ismert óvodájukról, a gyerekek fejlődéséről, az óvodában alkalmazott pedagógiai módszerekről:„Tíz éve, hogy japán pedagógusokból, művészekből és egyéb más foglalkozású japánokból álló csoportok látogatják a keszthelyi Vaszary Kolos utcai óvodát. Ezek a japán emberek általában ahhoz a szellemi körhöz tartoznak, amely Hani Kjokó nevéhez fűződik, aki a tokiói Kodály Esztétikai Nevelési Intézet igazgatója volt, később a Japán Kodály Társaság elnöke lett.
Több esetben ő maga is részt vett ezeken a találkozókon, szakmai bemutatókon, konferenciákon. A japánokkal való kapcsolat alapja ez az óvodaimódszer, amelyet nagy érdeklődés kísér.
Mi a lényege ennek a pedagógiai programnak?
Az óvodában tizenegy vegyes életkorú csoportban, családias légkörben,
szeretetben, nyugalomban nevelkednek a gyerekek. Az óvodai élet szabályés szokásrendszerét betartva, nagy szabadságot, önállóságot élveznek,életük természetes, minden merevségtől mentes, többnyire kötetlen. Ebben
a légkörben megtanulnak egymást segítve, tanítva egymásra ﬁgyelve élni.
A nevelési rendszer nagyon fontos eleme a játéknak az a fajtája, amelyben
a gyermek kifejezheti önmagát, tapasztalatait, élményeit és a mesék szimbolikus világát. Nagy értéknek számítanak a gyerekek belső világát kifejező
őszinte rajzok, festmények, ábrázolások. A mozgáskultúra fejlesztése összhangban van a magyar népi mondókák és gyermekjátékdalok ritmikus játékaival, ezek a legfontosabb eszközei.
A nevelés eredményeképpen a gyerekek nyugodtak, egymás iránt ﬁgyelmesek és segítőkészek, nyitottak, érdeklődők, nagyon fegyelmezettek, miközben rendkívül aktívak, kreatívak.
Az óvodai nevelés programját az óvoda vezetője dolgozta ki. 1993-ban azóvodai nevelőtestület Pedagógiai Nívódíjat kapott. Évente két-három alkalommal sor került japán vendégek látogatására. Három alkalommal az óvoda vezetőjét is meghívták Japánba előadásokat tartani és konzultációkat vezetni japán óvodapedagógusok részére. Az évek során a magyarok és japánok között barátság alakult ki. Ennek köszönhető, hogy a vendégek között
többen vannak, akik újra és újra visszatérnek.
58

Különösen mély barátság alakult ki Okuma Nobuko zenetanár, a tokiói
Macsida–Kodály kórus vezetője és az óvoda vezetője között. Ennek a barátságnak köszönhető az a nagyszerű vállalkozás, amelyet elhatároztak: építenek egy olyan iskolát, amely folytatja az óvodában megismert nevelési rendszert és módszereket.
Sokan segítettek. Adakoztak és adományokat gyűjtöttek japán pedagógusok, művészek, gyerekek. Az iskola falai már állnak, és 1997 szeptemberében megkezdődött a tanítás is.
A Magyar–Japán Baráti Társaságnak 1995 óta tagja az óvoda vezetője.
1997-ben az egész nevelőtestület és mindazok, akik közeli kapcsolatban állnak az óvodával, összesen harmincketten kérték felvételüket azzal a céllal,
hogy a Magyar–Japán Baráti Társaság keszthelyi tagozataként részt vegyenek annak munkájában.”Móroczné Komáromi Gyöngyi élvezetes beszámolóját képekkel is illusztrálta: az óvodások színes rajzaiból képeslapokat készítettek a japánok, hogy
mások is megismerhessék a magyar gyerekek munkáit.
A keszthelyi Életfa iskola minden évben rendkívül színvonalas, sikeres
Életfa-napokat rendez a japán és a magyar kultúra ismertetése céljából.
59

Miskolc
1999-ben rendezték meg először Miskolcon a Szakura napokat nagy
sikerrel. 2000-ben tartották meg negyedszerre a budógálát a városi sportcsarnokban a Fudzsi-szan Kulturális és Harcművészeti Alapítvány rendezésében. A nuncsakubemutató után a magyar szumóválogatott mutatkozott
be nagy sikerrel. A gálán egész Európa képviseltette magát. Ezt követteaz aikidó-, a kendó- és a dzsúdzsucubemutató. A II. Szakura napok kulturális programjain Macumoto Jonika kalligráﬁát, Forrai Ildikó origamit, Pintér Anikó ikebanát, Deák Péter pedig bonszaiokat mutatott be. A Technika
Házában a Japán Alapítvány babakészítéssel, a Japan Coop teaceremóniával, Andaházy László sárkánykészítéssel szórakoztatta a nagyszámú
közönséget.
2001. szeptember 8–9-én Miskolcon bonszainapokat rendeztek nagy
sikerrel.
2002. szeptember 8–9-én beköltözött a természet a miskolci ITC-székházba. Második alkalommal rendezte meg a miskolci bonszainapok keretén
belül a törpefák kiállítását a Fudzsi-szan Alapítvány anyagi és erkölcsi támogatásával. A több mint kétszáz érdeklődő a Budapesti Bonszaiegyesület,az Egyetemi Bonszaiklub és a Miskolci Bonszaiklub tagjai által nevelt szebbnél szebb törpefákban gyönyörködhetett. A kétnapos rendezvényt metszésbemutató és vetített képes előadások színesítették. A rendezvény rangját
jelzi a 120 kiállított törpefa, és hogy az előadók között olyan mesterek voltak, mint Deák Péter, Guti László és Sóspataki Ferenc.

Nyíregyháza
Alexa László, a társaság titkára, aki egyben a Kodály Zoltán Ének-zene
Tagozatos Általános Iskola igazgatója is, mutatja be a Magyar–Japán Baráti
Társaság nyíregyházi csoportját:„Iskolánknak igen kiterjedt magyar és nemzetközi kapcsolatrendszere van.
Énekkaraink amelyekről talán már hallottak, a világ számos országában
megfordultak már, és sok-sok hívet szereztek a magyar kórusmozgalomnak.
A nyolcvanas évek elején találkoztunk először japán énekkarral és japánzenei szakemberekkel. Ettől kezdve a kölcsönös érdeklődés számos találkozást eredményezett. Énekkaraink eddig négy alkalommal több mint öt hónapot töltöttek Japánban.
60

Miközben hangversenyeket adtunk Aomoritól Beppuig, többször is japáncsaládoknál laktunk, így személyes kapcsolatok is kialakulhattak. Közben
évente több csoportot is fogadtunk Japánból. Legutóbb április elején jártak
nálunk japán vendégek.
Ilyen előzmények után az I. Cantemus nemzetközi kórusfesztivál társrendezvényeként az elmúlt nyáron bekapcsolódtunk az országos japán fesztivál
rendezvényeibe.
Japán közreműködőkkel szerveztünk képzőművészeti kiállításokat Micui
Szen szobrászművész és Fukui Juszuke festőművész alkotásaiból, Japánt
bemutató fotókiállítást Csutkai Csaba fotóművész munkáiból, tradicionális
japán bábbemutatót és táncelőadást, japán kórushangversenyeket, dzsesszzongora-hangversenyt Takenaka Makoto zongoraművész és a Banchieriénekegyüttes részvételével, japán gasztronómiai bemutatót és japán bazárt.
A rendezvény központi eseménye a helyi Magyar–Japán Baráti Társaság
alakuló ülése volt, amelyet személyes jelenlétével Tanaka Jositomo nagykövet és felesége is megtisztelt.”

Székesfehérvár
Húsz év! Felnőtt korba léptünk. Voltunk és vagyunk. Húsz év van immár
mögöttünk, s ilyenkor illik némi leltárt készítenünk. Mit vállaltunk, és mit
végeztünk el? Egy biztos, rengeteg munka van mögötte. Sok öröm, csalódás,csüggedés és lelkesedés. Régi és új barátok. Jöttek, lelkesedtek, aztán elmentek. De voltak, akik maradtak, s ők segítettek, mert fontos volt nekik is.
S ha a kamik úgy akarják, még leszünk, és tesszük a dolgunkat, mit annak
idején felvállaltunk. A hármas jelszó: a japán kultúrát megismerni, megismertetni és terjeszteni. Ez volt, és ma is ez a jelszavunk. Több-kevesebb
eredménnyel, sikerült ennek megfelelni.
Igaz, mi, a fehérvári csoport, csak 1989. november 3-án alakultunk meg,e dicsőséges 20 évnek csak 18 éve vagyunk részesei, de örömmel és büszkén
vállaljuk fel, mert nem kevés azért, amire büszkék lehetünk. Büszkék arra,
hogy 18 éve vagyunk, hogy sokan tudnak rólunk, hogy rendezvényeinkben
igényesek voltunk és vagyunk, hogy nagyszerű embereket ismerhettünk
meg. Megismerhettük dr. Kanazava atyát, e nagy tudású jezsuitát, ki elsőjapánnyelv-tanárunk volt, megismerhettük, és bírhattuk barátságát néhai
Szentirmai Józsefnek, akinek a segítségével alakult meg a fehérvári klub.
Büszkék vagyunk, hogy megismerhettük nagy tudású segítőtársainkat, ba61

rátainkat dr. Vihar Judit, dr. Hidasi Judit, Biró Tamás, Eplényi Gábor, dr.
Sűdy Zoltán, valamint néhai dr. Medved Gábor személyében. S jaj, ki nehagyjuk dr. Rácz István nevét, Lukács Évikét, dr. Kárpáti Jánost, és bizony, még sorolhatnám.
Örömmel mondhatjuk, hogy kezdettől fogva jó kapcsolatunk van a Japán
Nagykövetséggel, annak több munkatársával, akiktől nem kevés támogatást
kaptunk és kapunk munkánk során.
Büszkén említhetjük, hogy nem egy ﬁatal, aki az általunk szervezett nyelvtanfolyamokon ismerkedett a japán nyelvvel, ma különböző szintű oktatási
intézményekben oktatják e nyelvet, vagy tolmácsként tevékenykednek komoly cégeknél.
Méltán tölthet el elégedettséggel, hogy néhai Árvay Lajossal létrehoztuk
a nemzetközi sárkányeresztő fesztivált Pákozdon, a pákozdi önkormányzattal közösen 12 éven át szerveztük, és tettük nemezközi hírűvé. Rengeteg barátra tettünk szert a világ minden részéről érkezett sárkányosok közül.
Rendezvényeinket a 12 év alatt több alkalommal megtisztelték a japán, thaiés a kínai nagykövetség vezető munkatársai.
Joggal lehetünk büszkék a két-három évenként szervezett japán vacsoraestjeinkre, ahol jó nevű mesterszakácsok készítették e távoli nép hagyomá-

62nyos étkeit, és minden esetben sikeres, különleges, tradicionális művészeti
produktumokkal fűszereztük e gazdag gasztronómiai programokat. Különlegesek voltak, itt Fehérváron egyediek, sokáig beszéltek róla, s e sikereknek
mi magunk is részesei voltunk.
Jeles és nagy tudású személyeket felkérve szerveztünk remek előadásokat
a japán kultúráról, vallásról és zenéről, a bonszairól az origamiról. Körünkben köszönhettünk két igen jó humorú, kedélyes, jeles zenetudóst, Maszahiro Ivait és Kojama Sózo személyében. Vagy örömmel említem Budai Pétert, akinek több könyve jelent már meg az origami készítéséről, aki rendezvényeink vendégeit évekig saját készítésű origamival ajándékozta meg.
Sok-sok japán vendéget fogadhattunk klubunkban, közülük nem eggyel barátságot kötve.
A Barátság Háza, volt bázisintézményünk immár nyugdíjas igazgatónőjének, Paizerné Bellának sokat köszönhettünk. Kitűnő partnerünk volt oly sokáig, tekintélyes részt vállalva egy-egy rendezvényünk lebonyolításában. Gondolok itt a sikeres japán hetekre, ahol csodálatos képző- és iparművészeti
tárgyakat mutathattunk be, remek előadásokkal kiegészítve. Sosem felejtem
Bella egy telefonját: „Schwerlykém, nem kéne már megint egy kis japánprogramot összehoznunk?!” Hát összehoztunk! Igen magas látogatottságról
beszélhettünk, szomorúan hozzátehetem, bizony, ez már régebben volt.
Aztán változtak az idők, a feltételek, új bázisintézményt is kellett keresnünk. Az Öreghegyi Közösségi Ház fogadott be minket, melynek igazgatója,
a sajnos tavaly elhunyt nagyszerű népművelő, Tóth István barátom volt, helyettese pedig, Kolozsváry Kende, aki viszont nyugdíjba vonult. E két nagyszerű ember segített abban, hogy egy ötletem megvalósulhatott. Két évvel
ezelőtt volt ugyanis egy olyan gondolatom, hogy bizonyára nem kevesen
vannak a városban olyan személyek, akik hozzám hasonlóan, valamilyen
apropóból jártak már Japánban. Kerestem, kutattam, s egy idő után már
engem kerestek, örömmel vállalva egy-egy bemutatkozást, élménybeszámolót. Felnőttek és ﬁatalok, diplomások és nem diplomások. És elkezdtük aJapánban jártam… című előadássorozatunkat. Nagyszerű előadások hangzottak el, remek élményekkel gazdagodtunk, mi fehérváriak. A program jónak indult, így 2007-ban is folytatjuk.
Több alkalommal volt szerencsénk japán művészeti csoportoknak pódiumlehetőséget szervezni, biztosítani. Remek előadásokat láthattak fehérvári
lakótársaink, akik jelenlétükkel megtiszteltek bennünket. 1994-ben hat ﬁatal, tradicionális hangszereken játszó japán zeneművész mutatkozott be az
63

István Teremben telt ház mellett tradicionális japán zeneművekkel. Óriási
siker volt, ma is beszélnek még róla. Őexcellenciája, Japán nagykövete is
megtisztelte rendezvényünket. Ezt követően, 2006 augusztusában a Kikuko
Morija Dance Studio művészeit fogadhattuk az igen jó nevű Táncházban.
A rendezvény sikeres volt, a művészek elégedettek voltak, több lapot küldtek részünkre, visszaigazolva, hogy szívesen jönnének ismét. Ugyancsak
2006-ban fogadhattuk az okinavai kulturális szövetség tradicionális művészeti csoportját. Sikeres programként könyvelhettük el, igen szép látogatottsággal.
Az MJBT székesfehérvári klubja immár harmadik éve építi kapcsolatait anagojai Aicsi Japán–Magyar Baráti Társaság területi csoportjával. Örömünkre szolgál, hogy két éve volt szerencsénk találkozni velük itt, Székesfehérváron. E kapcsolatnak köszönhetően szervezzük japán és magyar általános iskolások rajzainak, festményeinek cseréjét és kölcsönös kiállítását
több városban is. A hozzánk érkezett 35 alkotást először a székesfehérvári
Munkácsy Mihály Általános Iskolában mutattuk be, majd a Tóvárosi Általános Iskolában, mindkét intézményben nagy sikert aratott. Egyéb programok társaságában Takamizu Hidero, a Japán Nagykövetség első titkára, akulturális osztály vezetője nyitotta meg. Abban a megtiszteltetésben volt részem, hogy a Munkácsy Mihály Általános Iskola alapításának 40. évfordulója alkalmából átadhattam japán partnereink okleveleit azon kisiskolásoknak, akiknek alkotásai sikeres útjukat járják Japánban, valamint 30 ezer
jent az iskolát támogató alapítványnak. Legutóbb a magyaralmási általános
iskolában mutathattuk be sikerrel a tanulók által adott hangverseny kíséretében a japán rajzokat. A munkácsysok művei nagy sikerrel szerepelnek
több japán város múzeumában. Elmondhatjuk, jó és szép gondolat volt e
program kitalálása és leszervezése. Köszönetem érte Kurokava Dórának,Tóth Péternek, akik nagy segítségemre voltak és vannak továbbra is – stermészetesen legfőként a kis alkotóművészeknek jár a köszönet.
A Friendship Force-szal is régi kapcsolatunk van, és ennek köszönhetően
sikerült több japán csoporttal találkoznunk. Ezek a találkozások végtelenül
kellemesek, barátságosak és hihetetlenül nyíltak voltak. Volt olyan csoport,amely japán vacsoraestet rögtönzött nekünk. A kölcsönös ajándékozások,bemutatkozások színes színfoltjai voltak minden egyes találkozásnak. Örültünk ezeknek a lehetőségeknek.
Úgy érzem, szükséges megemlíteni jó kapcsolatainkat a helyi sajtóval, városi televízióval. Sokban voltak segítségünkre, bemutatva tevékenységeink64

színe-javát. Sajnálattal kell megjegyeznem azonban, hogy a helyi önkormányzattal, annak kulturális bizottságával kapcsolatunk több mint felszínes, velük nem sikerült elfogadtatnunk magunkat.
Éveken keresztül kitűnő kapcsolatban voltunk a Denso székesfehérvári
gyárának a vezetésével. Több rendezvényünk létrejöttében voltak anyagilag
is segítségünkre. Reméljük, ezt a kapcsolatot az új vezetéssel is sikerül megerősítenünk.
Schwerlichovszky László
a székesfehérvári klub elnöke

Veszprém
A Magyar–Japán Baráti Társaság veszprémi csoportja az 1997. április 10.
és 12. között megrendezett japán napok keretében tartotta újjáalakulógyűlését. Bár Veszprémben 1991 óta létezik helyi csoport, tevékenysége akilencvenes évek közepén gyakorlatilag szünetelt. Ahogy viszont a japán
napok rendezvényeinek sikere is bizonyította, a város polgáraiban megvanaz érdeklődés Japán és a japán kultúra iránt.
Vonderviszt Ferenc, a társaság veszprémi csoportjának elnöke a következőképpen számol be az újjáalakuló gyűlésről:„Néhányan, akiket szorosabb szálak fűznek Japánhoz, úgy döntöttünk,
megpróbáljuk újjáéleszteni a helyi csoport működését. Rövid újjáalakulógyűlésünkön mintegy 25 érdeklődő jelent meg, akik a csoport s ezáltal az
MJBT szervezetének tagjai kívánnak lenni. A Városi Művelődési Központ
vállalta, hogy összejöveteleink és rendezvényeink számára helyet biztosít.
Terveink szerint havonta egy alkalommal tartjuk majd összejöveteleinket.”A veszprémi csoport elnöke még arról is beszámol, hogy csoportjuk fogadta a Gifuból érkezett japán küldöttséget.

65

Tagozataink munkájáról
Origamitagozat
Magyarországon több évtizednyire nyúlnak vissza a papírhajtogatás
gyökerei. A Magyar Origamikör 1988-ban alakult Kecskeméten, és 1993 januárja óta egyesületként tevékenykedik. Azóta létrejött az origamitagozat a
Magyar–Japán Baráti Társaság keretein belül.
Az évek során az origamival kapcsolatos alapelvek lényegileg változatlanok maradtak. A legfőbb ilyen elv, amely mottónként is szolgál, hogy a papírhajtogatás olyan művészet, amelyhez egy papírlap és két ügyes kéz kell.
Mivel ma már tudományosan is bizonyítást nyert, hogy a papírhajtogatásfejlesztően hat az agytevékenységre, és ez visszahat a kézügyességre, fő célunk, hogy oktatási intézményekben, kulturális rendezvényeken, közvetlenül vagy pedagógusok révén terjesszük az origami csodáját. A foglalkozások
végén minden résztvevő örömmel emeli fel az elkészült modellt, és ez ránk
is mindig ösztönzőleg hat.
Társaságunk havi összejövetelein kellemes, családias a hangulat, amelybe
karácsony előtt jól illeszkedik egy-egy olyan foglalkozás, melynek keretében
origami-képeslapokat, karácsonyfadíszeket készíthetnek a jelenlevők.
A Magyar–Japán Baráti Társaságot többször keresték meg az évek során
olyan partnerek, akik a rendezvényük programjának színesítésére különféle
tradicionális japán művészeti és kézműves technikákat kívántak bemutatni,
megismertetni a résztvevőkkel, illetve a nagyközönséggel. Mindig örömmel
vettünk részt ezeken a rendezvényeken, mert így mi is tanulhattunk másoktól, megismerhettük a magyarországi japán kultúrában és sportban kimagasló eredményeket elért embereket, közülük többekkel más programokonis összetalálkoztunk. A teljesség igénye nélkül, csak a legérdekesebbeket kiemelve megemlíteném a Campona bevásárlóközpont japán kultúrát széles
spektrumban bemutató háromnapos rendezvényét és a visegrádi Hotel Sylvanus programját, ahol érdeklődők sokasága csodálta meg és sajátította elennek a különös hajtogatásnak néhány fortélyát.
Nagy öröm számunkra, ha egy-egy programon a Japán Nagykövetség is
képviselteti magát. Különösen örülünk, ha a nagykövet is ellátogat az ese66

ményre, mert így még autentikusabb visszacsatolást kapunk munkánk
eredményéről.
Az elmúlt évek során több jelentős origamikiállítás volt Magyarországon.
2003-ban a Japán Alapítvány könyvtárában kaptunk kiállítási és bemutatkozási lehetőséget, Villányi Balázs origamialkotásait csodálhatta meg a Japán iránt érdeklődő közönség.
A legnagyobb megtiszteltetés akkor ért minket, mikor Inagava asszony,az akkori nagykövet felesége elfogadta felkérésünket, és megnyitotta a japánhagyományokat bemutató Japán ünnepek című kiállítást 2006 januárjában
Budapesten, a XII. Kerületi Művelődési Házban. Ez a kiállítás hónapról
hónapra követte végig a japán szokásokat, magyarázó szöveggel kísérve.
Több olyan iskola diákjai is meglátogatták, ahol a gyerekek japánul tanulnak, így közelről tanulmányozhatták például a lányok ünnepét megjelenítő
alkotás díszes ruháit és a fiúk ünnepének szamuráj harcosait.
Remélem, hogy a jövőben munkánk még eredményesebb lesz, és gyümölcsözőbb kapcsolatot tudunk kialakítani neves japán origamiművészekkel.
Villányiné Simén Mariann
az origamitagozat vezetője
a Magyar Origamikör elnöke

Sárkányeresztő tagozat
A tagozatot Szentirmai József főtitkár felkérésére Andaházy László szervezte meg és irányítja napjainkban is. Fő feladatunknak tekintjük, hogy ajapán kultúra szerves részeként megjelenő sárkánykészítéssel, eresztéssel,valamint a járulékos tevékenységekkel, a mitológiai háttérrel, a sárkányeresztéshez kapcsolódó ünnepekkel, népi hagyományokkal, játékokkal, versenyekkel, találmányokkal, rekordokkal minél több gyermeket és felnőttet
ismertessünk meg. A programok szervezésénél mindig nagy hangsúlyt fektetünk arra, hogy a gyermekek jól érezzék magukat, és a következő alkalomra is elhozzák szüleiket.
Nagy megtiszteltetés és egyben felelősség is számunkra, hogy több mintkétezer évre visszamenő hagyományú témakörrel foglalkozhatunk.
Az első írásos bizonyíték Kínából származik az i. e. 4-5. századból. Mo Ti
ﬁlozófus tanítványai a madarak röptét vizsgálták, és szerették volna utánozni, így készült az első sárkány.
67

Egy Heian-kori (794–1185) japán–kínai szótárban olvasható a szó szerint’papírsólyom, papírbagoly’ jelentésű sirosi szó, melyet így értelmeznek:„papírból épített madár, amely a széllel tud repülni”. Ez az első írásos emlékünk a japán sárkányokról. Ettől kezdve töretlen a sárkánykészítés fejlődési
folyamata, és számos találmányt, tudományos felfedezést, a mai napig ishasznált eszközt köszönhetünk a sárkányozásnak.
Japán a világnak az az országa, ahol a legtöbbfajta sárkányt fejlesztettékki és készítik hagyományos formájában napjainkban is kézi festéssel, bambuszvázzal és papírvitorlával.

Kapcsolataink szerteágazóak belföldön és külföldön egyaránt. Európában
több alkalommal is részt vettünk nemzetközi sárkányeresztő fesztiválokon
Ausztriában, Németországban, Hollandiában és Olaszországban. Levelezésben állunk a világ számos országában működő sárkányeresztő klubbal,
gyűjtjük tájékoztatóikat, folyóirataikat, vásároljuk a sárkányépítéssel kapcsolatos szakkönyveket, készítjük, cseréljük, gyűjtjük a sárkányokat is.
Mindezeket felhasználjuk az ország számos településéről érkező felkérések
teljesítéséhez, melyek között a gyermekek részére tartandó építési foglalkozások levezetésétől az ismeretterjesztő előadások, repítési bemutatók tartásán keresztül a különféle rádió- és televízió-műsorokban történő közreműködésig minden előfordul.
Gyümölcsöző kapcsolatot sikerült kialakítanunk az MJBT helyi csoportjaival is, így számos városban volt alkalmunk bemutatkozni egy kiállítás vagy
repítés kapcsán. Felkérést kaptunk múzeumoktól, így a kecskeméti Szórakaténusz Játékmúzeum és -műhelytől, a Szolnoki Múzeumtól, a Néprajzi
Múzeumtól, valamint más intézményektől, így a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemtől, a Budapesti Gazdasági Főiskola Külkereskedelmi Főiskolai Karától, a Nemzeti Színháztól konferenciák, előadások,68

kiállítások, bemutatók megtartására, de szép sárkányainkat több alkalommal kérték különböző rendezvények helyszínének díszítésére is.
Eddig végzett munkánk elismeréseként a Japán Alapítvány 2005-ben
anyagilag is támogatta legnagyobb rendezvényünket, a pákozdi nemzetközi
sárkányeresztő találkozót, melyet mindig pünkösdkor rendezünk meg.
Örömünkre szolgál, hogy egyre több helyre utazhatunk az országban is,mert más szerveződések is rátaláltak erre a sportra, szabadidős tevékenységre. Első megszervezése óta résztvevői vagyunk az európai testnevelő
pikniknek, de támogattuk munkákkal a Transzplantációs Alapítvány által
szervezett nyári tábort is.
A jövőben is ezen az úton szeretnénk tovább haladni, minél több örömet
szerezve azoknak, akik kedvet éreznek a sárkányeresztéshez.

Haikutagozat
Tagozatunk 2000-ben alakult, azóta minden évszakban összejövünk Budapest egy festői szépségű helyén, ahol még a japán kultúrával is lehet találkozni, és beszélgetünk haikuról, majd készítünk magyarul, japánul haikukat.
A sikeresebbeket a Hírlevél is közölni szokta. Kapcsolatot tartunk japán haikuköltőkkel is, a japánok közül Nacuisi Banjával és Takigucsi Szuszumuval, de részt vettünk az európai haikukonferenciákon Frankfurtban, majd
Vadstenában. Újabban renkukat is szoktunk írni. A legutolsóval, Keszthelyi
Aida, Várkonyi Ágnes és Vihar Judit láncversével búcsúzunk:Itt bent árnyék leng
kint hő tombolva támad –életegyensúly

Kiskunság ég
parázsló vad hőségben
tüzes, üszkös fű

piros pipacsok kelyhe
kitárva vár bogárra

nyáját terelő juhász
töprengve az égre néz

zümmög a darázs
tikkasztó napon párzik
remeg potroha

rekken a hőség
de minden mozdulatlankivár a világ
2007. július

69