95. szám

2009. decemberHÍRLEVÉLA Magyar–Japán Baráti Társaság tájékoztatója

A magyar-japán diplomáciai kapcsolatok emlékévének alkalmából a Japán és a
Magyar Posta október 16-én emlékbélyeget bocsátott ki. Ennek nem nyilvános
bemutatóján Társaságunk elnöke, főtitkára és az Kecskemét-Aomori Baráti Kör
elnöke is részt vett. Az emlékbélyeget azon a napon adták ki, amikor 140 évvel
ezelőtt szerződést kötött Ausztria-Magyarország és Japán. A bélyeget BerkyPéter készítette, aki pályázat útján nyert lehetőséget erre a megtisztelő
feladatra. Az eseményen jelen voltak többek között társaságunk tagjai, a Kubo
házaspár, akik által Vihar Juditnak ajándékozott kimono mintája díszíti abélyeget. A bélyeg magyar és japán változatban is megjelent, a két nép
postáinak vezérigazgatója a Bélyegmúzeumban adta át a postaforgalomnak abélyeget. A Japán Posta által kibocsátott bélyeg címlapunkon, a Magyar Postaáltal kibocsátott bélyeg hátlapunkon látható.

Minden kedves Tagtársunknak Boldog Karácsonyt és Új
Évet kívánunk!
195. szám

2009. december

Búcsú Kerekes Sanyi bácsitól

Ha valaki elmúlt nyolcvan nyolc esztendős, a japánok örömmel búcsúznak el tőle,mert ilyen szép kort ért meg. A mindenki által szeretett Kerekes Sanyi bácsi
kilencven három évesen távozott el tőlünk. Őszintén szólva mégsem tudok örülni,mert nagyon tiszteltem és szerettem Sanyi bácsit, fáj, hogy többé nem hív fel
telefonon, hogy nem kapok tőle újévi üdvözletet, baráti hangú levelet.
Először Dunaújvárosban találkoztam vele, az ottani Magyar-Japán Baráti Társaság
csoportját vezette nagy türelemmel, kitartással és odaadással. Állandóan képezte
magát és közben nemcsak japán programokat szervezett, hanem a japán nyelvet istanította tanítványainak, akik rajongva szerették. Mikor már kedves feleségével nem
tudták magukat ellátni, felkerültek Budapestre családjukhoz, ahol nagy szeretetbenéltek tovább. Sanyi bácsi, aki lélekben örökifjú maradt, továbbra is tanulta a
megtanulhatatlan japán nyelvet. Többször is írt nekem tankönyvekkel, szótárakkal
kapcsolatban. Mindig megtiszteltetés volt a számomra. Egy évvel ezelőtt eltávozottaz élők sorából élete párja. Ez a fájdalom nagyon megviselte, bár próbált úrra lenni
rajt, a tudományokba, a japán kultúra művelésébe menekült.
De a jóságos szív, az érző lélek volt benne a legerősebb, s hamarosan követte ahalálba hitvesét. Eltávozott tőlünk, viszont ránk hagyta azt a tanítást, hogy a japánkultúrát, a japán nyelv tanulását mindig szeretni és művelni kell türelemmel éslobogással. Sanyi bácsi lelke és tevékenysége örökre itt marad közöttük kiváló
példaként, amelyet követni szíves kötelességünk.
Macuo Basó utolsó haikujával búcsúzunk tőle:Tabi ni yande
yuma wa kareno okakemeguru
A vándorúttól fáradtan, beteltenkopár mezőkön, zörgő avaron
kószál a lelkem.
(Kosztolányi Dezső fordítása)
Nyugodjék békében!
Vihar Judit2

95. szám

2009. december

KEREKES SÁNDOR 1913 - 2009
KEREKES SÁNDOR 1913-ban született a többnyelvű Adria melletti Kraljevicában.
Portore -nek vagyis királyi kikötőnek is nevezték. A trianoni diktátum után el kellett
hagyniuk az akkor megalapított SHS királyság területét.
Már fiatalon több nyelvet (német, olasz, horvát, szlovák, francia) tanult.
Dunaújvárosba (akkor Sztálinváros) 1954-ben költözött családjával, hogy munkához,lakáshoz jussanak. Feleségével három gyermeket neveltek szeretettel éstisztességgel. A Dunai Vasműben dolgozott. Kohó-üzemmérnök lett, emellett az
orosz nyelvet és az idegenvezetést is megtanulta. Kedvenc munkája szabadidejébena kertészkedés és a méhészet volt. Mindkettőt tudományosan végezte. Később améhek biológiáját a fejér-megyei Méhész Egyesületben tanította. A méhész
világkongresszusok lehetőséget adtak arra, hogy messzi országokba is eljusson (pl.
Brazíliába, Japánba). Már Japán utazása előtt ismerkedett a távoli nyelvvel.
Nagoyába érkezvén az üdvözlő beszédet már Ő mondta.
A Magyar Japán Baráti Társaság alapító tagja volt. Ő szervezte meg adunaújvárosi tagozatot, amelynek 1988 – 1994-ig vezetője volt. 75 évesen adta át astafétabotot utódjának. Sok szép rendezvényüknek örülhetett a város. Budapest utánDunaújvárosban indult az első vidéki japánnyelv-tanfolyam, ahol Sanyi bácsi tanította
a japán nyelvet, amelyet Ő maga is folyamatosan tanult - egészen haláláig.
Barátságokat is kötött japán emberekkel, - egy Magyarországon tanuló lányt, Tomoét
több módon is segítette. Levelezett Jumi asszonnyal, aki a Liszt Ferenc
Zeneművészeti Egyetem tanárnője.
Életének legnagyobb "kincsei" drága felesége, családja, a méhek és a japánnyelv szeretete voltak.
96 és fél évet élt, 2009.szeptember végén hunyt el.
Ameddig egészsége engedte, naponta több órát foglalkozott a japán nyelvvel és
mindig érdekelték a Japánnal kapcsolatos hírek.
Hamvai a dunaújvárosi új plébániatemplom urnatemetőjében lettek
elhelyezve, mely katolikus templom létrejöttét német kapcsolatai révén indította el.
Búcsúztak Tőle a MJBT dunaújvárosi csoportjának tagjai, emlékeztek rátisztelettel és szeretettel nemcsak magyar, de japán barátai is.

Hírek, értesítések
Botyánszky Nárcisz ajánlotta fel, hogy azok számára, akik szeretnének japánul
tanulni, tart nyelvi órákat. További érdeklődés: http://www.japanguru.hu/
A légi fotózás atyja, a francia Yann Arthus Bertrand Japánról is készített nagyon szép
felvételeket, melyek háttérképnek ingyen letölthetők innen:
http://www.yannarthusbertrand2.org/index.php?option=com_datsogallery&Itemid=27&func=detail&catid=51&id=1887&p=1&l=1280
Kevey-Ichikawa Istvántól tudjuk, hogy az NHK angol nyelvű adását reggel 7 órától
lehet hallgatni az 5975-ös hullámhosszon.

395. szám

2009. december

Egy emlékezetes évKülönleges és emlékezetes év végén vagyunk.
2009, a magyar-japán diplomáciai kapcsolatok emlékéve során – csak ahivatalosan, az emlékév logójával regisztrált programokat összeszámlálva – több
mint 100 kulturális, tudományos esemény zajlott le Magyarországon. Több fontos
könyv, kiadvány jelent meg. Külön kiemelendő a magyar-japán emlékbélyeg,
valamint az Emlékév csúcspontja az Erzsébet-híd díszkivilágításának felkapcsolása.
Közel 70 rendezvény szervezésében a Magyar-Japán Baráti Társaság (MJBT) isszerepet vállalt, és további 31 programon vettünk részt. A számos, kisebb és
nagyobb városban megszervezett Japán Napok külön-külön is közel 1000érdeklődött vonzottak. Három városban alakult meg magyar-japán baráti társaság az
MJBT részeként vagy azzal szorosan együttműködve: Baja, Szombathely ésVeszprém immár rendelkezik japános csoporttal. Idén minden külön tagtoborzási
kampány nélkül, és az új helyi csoportokon túl is, egynegyedével, kb. 70 új belépővel
nőtt az MJBT tagsága, köztük nagyon sok a fiatal. De ennél nagyságrendekkel
többen foglalkoznak Japánnal vagy a japán kultúra egyes szegmenseivel. Ma
Magyarországon kb. 2000-en tanulják a japán nyelvet szervezett formában, az
egyetemek japán szakjai a legnépszerűbb idegen nyelvű szakok voltak 2008-ban és
2009-ben az angol után. Az anime és a manga több tízezres rajongói táborral bír, ahagyományos japán tevékenységek az origamitól a küzdősportokig újabb generációt
ejtenek rabul.
A Japánnal való foglalkozás megszűnt egzotikumnak lenni. Az amerikaitömegkultúra után a japán (J-Pop) fejti ki a legnagyobb hatást a fiatal magyar
generációkra. Rengeteg fiatal érdeklődik Japán iránt; ma Japán trendi dolog a tinik
és a huszonévesek számára. És felnőtt egy ’japános’ generáció – a 30-40 évesek –akiket az elmúlt 20 évben kinyíló világból Japán fogott meg a leginkább.
Tudományos igénnyel persze nem foglalkoznak tömegek Japánnal, de ez végül is atudomány más területeire is igaz. Ugyanakkor a japanológia számára mennyiségi ésminőségi humán tartalékokat és táguló lehetőségeket jelent, hogy egyre többen
érdeklődnek Japán iránt.
Ha valakit a francia festészet érdekel, akkor a francia konyha már nem
feltétlenül. Japán esetében az a fantasztikus, hogy aki egyik vetületével
megismerkedik, automatikusan elkezd érdeklődni más vetületei iránt is.
Specializációban túlpörgött világunkban nagyon fontos dolog ez.
Az idei év lendületet adhat számos, a ’japános’ infrastruktúra hiányosságainak
pótlásához is.
Így például miért is ne lehetne létrehozni japán kulturális központot, amely aprogramok mellett rendszeres és ad hoc találkozóhelye lehetne a Japán irántérdeklődőknek. Miért kellene kizárólag a Japán Alapítvány Budapesti Irodájánakáldozatos munkájára hagyatkoznunk?
Miért is ne lehetne létrehozni, egy Japánnal foglalkozó multi- ésinterdiszciplináris folyóiratot nyomtatott és/vagy internetes formában?
Miért is ne lehetne szorosabbra fűzni a Japánnal foglalkozó civil szervezetek,
különösen az MJBT kapcsolatait az itt élő japánok szervezeteivel, különösen a
Nihonjinkai-jal (Magyarországi Japánok Szervezete)?
Ahogy székesfehérvári csoportunk vezetője javasolja, miért is ne
szervezhetnénk meg a ’japános’ civil szervezetek országos találkozóját, ahol
nemcsak az MJBT helyi csoportjai ismerhetnék meg jobban egymást, hanem az

495. szám

2009. december

MJBT és más japános egyesületek is, akár a fenti ötletek megvalósítása érdekében
is?
Nyilván ezekre, és más ötletekre már sokan gondoltak. Tegyük félre a korábbi
kudarcélményeket és rivalizálásokat. Ne söpörjük le az ötleteket kifogásokkal(válság, pénzhiány, rivalizálás, ’el vagyok havazva’ saját dolgaimmal stb.)!
Végül köszönet mindenkinek, aki az Emlékévet munkájával valóban
emlékezetessé tette! Várjuk mindenki együttműködését a jövőben is. A kamik
küldötte szél minket előre repít.
Bassa Zoltán, főtitkár, MJBT

Vezetőségi ülésünk
2009. november 19-i ülésünkön elhangzott néhány dolog, amely a szélesebb tagság
figyelmére is számíthat.
Szeretnénk, ha azok a korábban megalakult helyi csoportjaink, akik az utóbbi időben
nem aktívak, újjáélednének. Dunaújvárosból Fülekiné Gracza Csillától november
végén kaptunk reménykeltő levelet, hogy a kiváló hagyományokkal bíró csoportjövőre újra aktív lesz. Nemrég alakult bajai csoportunknak is szívesen segítünk, hogy
jobban erőre kapjanak. Fontosnak tartjuk, hogy olyan városokban is legyen
csoportunk, ahol vannak programok, illetve tőlünk függetlenül is aktívak a helyi
egyesületek, japán irányú cserekapcsolatok. (Szolnok, Debrecen, Nyíregyháza)
Kaposvár, Szekszárd, Fonyód, Pécs, Miskolc pedig mind olyan városok, ahol
régebben volt aktív csoportunk. Kérjük azokat, akik ott vagy a környéken laknak,
hogy vegyenek részt e csoportok újjászervezésében.
Schwerlychowszky László, székesfehérvári csoportunk vezetője javaslatot tettországos találkozó szervezésére, ahol helyi csoportjaink jobban megismerhetik
egymást. Jó lenne ezt a rendezvényt kiterjeszteni az MJBT-n túlra, hogytalálkozhassunk más japános civil szervezetekkel és az itt élő japánok és japáncégek képviselőivel. László javasolta, hogy az egyes helyi csoportjaink osszák meg
egymással honlapcímeikat és tapasztalataikat, ötleteiket, valamint felvetette ezenhonlapok támogatását – akár anyagiakban is.
A vezetőség kooptálta soraiba Menyhárt Istvánt, aki a gazdasági feladatok
elvégzésében segít. Köszönet eddig munkájáért is.
Bassa Zoltán, főtitkár, MJBT

Tagjaink figyelmébe
Hírlevelünk elektronikus formában november 30-án került elküldésre. Így néhány
december eleji program is szerepel benne. Nyomtatott formában a nyomdai átfutás
és a postázás időigénye miatt december 10. körül kapják meg tagjaink, amikor
néhány december eleji program meghirdetése már aktualitását vesztette. Kérjük
azokat a Tagtársainkat, akik a továbbiakban nem postán, hanem elektronikus útonvagy elektronikus úton ÉS postán kérik Hírlevelünket (pdf formátum, Acrobat
Reader programmal megnyitható), jelezzék ezt Bassa Zoltánnak azeno71@freemail.hu címen nevükkel és email-címükkel. Elektronikus formában
szebbek (színesek) a fényképek is! Az utóbbi hónapkhoz hasonlóan az anegyedéves Hírlevelünket emailcímükre kérőknek a főtitkár emailben küldi az
aktuálisan várható programokat és egyéb híreket.

595. szám

2009. december

Aki fel szeretne iratkozni naprakész e-mail levelezőlistánkra, az
mjbt-subscribe@yahoogroups.com címre írjon levelet!
Honlapunk: http://mjbt.mjgk.com
A Hírlevél következő száma márciusban jelenik meg. Írásaikat, hozzászólásaikat
február
20-ig
várjuk,amelyeket
elküldhetnek
Bassa
Zoltánnak(zeno71@freemail.huvagy Vihar Juditnak postán (1071 Budapest VII. Damjanich
26/B vagy e-mailen: jvihar@ludens.elte.hu).
Kérjük minden kedves Tagunkat, hogy fizesse be 2010. évi tagdíját.
Dolgozóknak: 2000 Ft. Diákoknak és nyugdíjasoknak: 1000 Ft. Köszönjük!
Sárga csekket mellékeltünk, de aki teheti átutalással, nevének és ’2010 évi
tagdíj’ közlemény feltüntetésével fizessen a Magyar-Japán Baráti Társaság
számlaszámlájára: OTP 11705008-20108715. Köszönjük!
Nagyon köszönjük azoknak, akik adójuk 1 %-át tavaly Társaságunknak
ajánlották fel! 2009-ben az előző évi több mint duplája, mintegy 300 000 Ft
jutott az MJBT számára.
2010-ben is fontos, hogy a Magyar-Japán Baráti Társaság megkapja az
SZJA 1%-ot minél többünktől! Vállalkozó tagjaink hamarosan dönthetnek erről.
A kedvezményezett adószáma: 19001102-1-42
A kedvezményezett neve: Magyar-Japán Baráti Társaság
Vadadi Kornél, gazdasági vezető

Karitatív felhívás
Kedves Barátaink! Kedves Szimpatizánsok!
A Barátaink, szimpatizánsaink, szponzoraink kérését, a tagság igényét figyelembevéve elkészítjük a Magyar Budo Szakszövetség HBF, Ishin Kan Szépvölgyi Dojo2010. évi Budo naptárát. A naptár 4+4 szín össz nyomattal készül, B3 méretben,
mely tartalmazza a 2010-es év Budo eseményeit (versenyeket, táborokat,
szemináriumokat), valamint a jelentősebb Budo eseményeken a tagokról készült
képeket stb. Örömmel teszünk eleget, hogy támogatóink, barátaink intézményeinek,
cégeinek, társaságainak a lógóját naptárunkra feltesszük, minden elkötelezettség
nélkül, megköszönve nekik eddigi segítségüket és támogatásukat, bízva abban, hogy
ebben jövőre is részünk lesz. Kérjük, hogy lógókat, egyéb emblémákat vektoros
formában küldjék el e-mail címünkre.
A 2010. évi Budo naptár ára: 1.000,- Ft / db
Kérjük az esetleges rendelési igényeiket faxon, e-mail-ben, (db szám, postacím, stb.)
megküldeni szíveskedjenek, hogy annak megfelelő darabszámban készíthessük el a2010. évi Budo naptárunkat. Postaköltséget a megrendelőnek kell fizetnie vagy
személyesen veheti át az általa megrendelt naptárakat.
Senki ne tétovázzon, nem kötelező a naptárt megvenni, mi annak is örülünk, ha
elolvasta levelünket és elküldi nekünk az olyan Terézvárosban élő családok
címeit, elérhetőségeit, akik segítségre szorulnak. Ez is nagy segítség lenne
nekünk. Köszönjük! A naptár bevételét az igen szerény körülmények között élő
nagy családok, egyedül állók gyermekeinek szebb karácsonyánaktámogatására
fordítjuk.
Köszönettel
várjukvisszaigazolásaikat
ésmegrendeléseiket.
Üdvözlettel: Szépvölgyi Géza Kyoshi, HBF szakmai elnök
A postai csekkre írja rá „2010 Budo naptár”
Cím: Magyar Budo Szakszövetség HBF, 1241 Budapest 5 Pf. 230
Tel/fax: + 36 311-7882 E-mail: mbsz.hbf@jujutsu.hu Web site: www.jujutsu.hu

695. szám

2009. decemberŐsszel történt
2009: A Magyar-japán diplomáciai
kapcsolatok felvételének emlékéve

A 2009-es év mind Japán, mind Magyarország részéről két évfordulót jelent: a japánmagyar diplomáciai kapcsolatok felvételének 140. évfordulóját és újrafelvételének 50.
évfordulóját. Japán és Magyarország diplomáciai kapcsolata 1869-ben, az "OsztrákMagyar Monarchia" idején vette kezdetét. A II. világháború után 1959 augusztusábana diplomáciai kapcsolatot újraélesztik, 1960-ban mindkét országban létrehozták akövetséget, majd 1964-ben mindkét ország azt nagykövetségi rangra emelte.

Röviden a Japánban lezajlott programokról
Korábbi számainkban már írtunk néhány Japánban tavasszal illetve nyáron
rendezett eseményről. Ősszel mintegy hatvan zenei, képzőművészeti, táncszínházi
és gasztronómiai program nyújtott betekintést Magyarország kultúrájába. A
programsorozat a tokiói Royal Park Hotelben vette kezdetét, itt volt látható abudapesti Moholy-Nagy Művészeti Egyetem A magyar kékfestés múltja és jövője
című vándorkiállítása is, mely a Japánban szintén nagy múlttal rendelkező kékfestés(aizome) magyar hagyományait és ennek innovatív technikai és gondolatiátdolgozását ismerteti meg a japán közönséggel. A főváros után a tárlat további
három településre is ellátogatott.
A programsorozat megnyitóján mutatkozott be a fennállásának 40.
évfordulóját idén ünneplő Kaláka együttes is. A külföldi turnéin a magyar világzene
mellett a hazai versirodalmat is képviselő zenekar szeptember 28-ig tartó japán
körútja során 4 városban összesen 9 koncertet adott. A kortárs magyar táncéletbe
Frenák Pál szólóestjein és workshopjain keresztül kaphattak betekintést azérdeklődők. A többszörös Lábán Rudolf-díjas koreográfus a programsorozat
keretében Kobéban, Tokióban és Kiotóban lépett fel. Ismerősként köszönthette ajapán közönség Harcsa Veronikát: a fiatal dzsesszénekesnőnek eddig két lemeze Speak Low és You Don't Know It's You - jelent meg a szigetországban, és sajátműfajában mindkettő listavezető lett; ezúttal Jokohamában és Tokióban adottkoncertet. A japán közönség külön kiállításon találkozhatott a legnevesebb magyar
gyermekkönyv illusztrátorok munkáival, illetve az Osztrák-Magyar Monarchia
kincseivel, irodalmi előadáson ismerkedhetett meg Esterházy Péter világával, dekonferencia elevenítette fel a Páneurópai Piknik emlékét is.

795. szám

2009. december

2009. december 2-án Sólyom László köztársasági elnök hivatalos látogatásraérkezik Japánba.

Az Erzsébet-híd díszkivilágítása
November 17-én felgyulladtak az Erzsébet hídon az Isii asszony által tervezett
díszkivilágítás lámpái. Az MJBT részéről Hidasi Juditi, Kiss Sándor és jómagam a
Zsófia hajóról szemlélve tekinthettük meg a pillanatot: a Rákóczi induló hangjaira
visszafelé számoltunk, amikor kezdtek felgyulladni a diszkrét kivilágítás fényei.
Japánból nagyon sokan érkeztek erre az alkalomra. Kono Joheinek, a Japán-Magyar
Baráti Társaság elnökének, a japán parlamenti alsóház elnökének tokaji aszúsüveget adott át társaságunk, melynek cimkéjére a nevét és az eseményt írattuk ráemlékből. Jelen volt Nabekura Sinicsi volt nagykövet és Ito Tecuo jelenlegi nagykövet
is, aki szokás szerint magyar nyelven üdvözölte az egybegyűlteket.

A díszkivilágítás Sissi gyöngysorát jelképezi. Egyetlen egy alkalommal, afelkapcsoláskor volt látható az egyik pilonon a magyar, a másikon a japán nemzeti
zászló fénye. Nemzeti ünnepeken mind a két pilont a magyar lobogó fogja díszíteni.
A költségek felét a japán nép állja, a villanyszámlát pedig mi fizetjük. Hogy ez minél
kisebb legyen, Isii asszony magyar kérésre még módosított is a terveken.
Vihar Judit

A Magyar Japanológusok Jubileumi Kongresszusa
A 2009-es jubileumi év egyik legnagyobb szabású programja, az október 28-án
megtartott Japanológiai Kongresszus volt, melynek szervezői és támogatói a Japán
Nagykövetség, a Külügyminisztérium, az ELTE BTK japán Tanszéke, a MagyarJapán Baráti Társaság, a Japán Vállalatok Üzleti Társasága (Sókókai) voltak.

895. szám

2009. december

A rendezvényen bemutatták a Tanulmányok a magyar-japán kapcsolatok
történetéből c. tanulmánykötetet Farkas Ildikó - Szerdahelyi István - Umemura Yuko Wintermantel Péter szerkesztésében, az Eötvös Kiadó gondozásában.
Képünkön Erdős György Murakai Haruki műveinek magyarra foprdítója tart előadást.

Vásárcsarnok: Japán Napok
A budapesti Fővám téri Vásárcsarnokban november 26-28. között rendezték meg a
Japán Napok nevű fesztivált. A csütörtök délelőttől szombat délutánig tartó
programsorozaton a közönség betekintést nyert a Felkelő Nap országának
tradicionális művészetébe, megismerkedhetett a hagyományos japán konyhaételeivel és ízelítőt kaphatott a modern japán kultúra fiatalok által igen kedveltműfajaival. Az MJBT a több napos rendezvényen programokat szervezett,Társaságunk J-Cat önkéntese Aoki Tomiko kimonó bemutatót tartott. Köszönjük neki
is a segítséget!

Japán hagyományos és európai klasszikus zene
Az Orchestra Ensemble Kanazawa a Művészetek Palotája Bartók Béla Nemzeti
hangversenytermében lépett fel november 10-én. A japán zenekar tevékenysége az
európai és a távol-keleti kultúrák találkozásának szimbóluma, s budapesti műsoruk is
ezt tükrözte. Első vendégkarmesterük a leningrádi születésű Dmitrij Kitajenko, azeneigazgatói tisztet pedig 2007-től tölti be a Chicagói Szimfonikusok és a Müncheni
Filharmonikusok előtt sem ismeretlen Inoue Micsijosi, aki 1986-ban Japán elsőszámú koncertterme, a Suntory Hall megnyitó hangversenyét vezényelte.
Műsoron szerepelt:
Isii Maki: II. szimfónia – sómjóra, gagakura és zenekarra(Érdekes volt a kortárs zene és a hagyományos japán udvari zene kombinációja.
Ráadásul buddhista papok énekeltek, míg a hangszereken sintó papok és civilek
játszottak.)9

95. szám

2009. december

Haydn: C-dúr gordonkaverseny, Hob. VIIb:1
Beethoven: VII. (A-dúr) szimfónia, op. 92
Közreműködött: Onczay Csaba – gordonka
Vezényelt: Inoue Micsijosi, akiben egy hihetelenül színes egyéniséget ismerhettünk
meg!

Zongora hangverseny
Isimoto Hiroko zongoraművész november 20-án a Pintér Galériában adott koncertet.
Műsoron szerepeltek Nakata, Josimacu, Bartók, Dohnányi, Liszt művei.

Orgona koncert
November 2-án a Zenekakadémián Kodama Mari adott orgona koncertet. A
nagysikerű esten orgonaszó mellett hagyományos gagaku zenét és táncot láthattunk.
A gagaku a legrégibb japán udvari zene, amelyről Kárpáti János zenetörténészünk írt
tanulmánykötetet. Megelevenedtek a gagaku híres szereplői, a császári udvarijelképek: a tükör, a csengetyűk. Szerepeltek a jó és a démoni erők, így a vörös orrú
tenguk is. A táncot hagyományos japán hangszerek (koto, bambuszfurulya, dobok)
kísérték.
November 3-án a Városmajori Gimnáziumban ismételték meg ezt a koncertet.

Könyvbemutató és koncert
2009. november 15-én 18 órakor a Csekovszky Árpád Művelődési Házban (1172 Bp.
Hősök tere 8.) Muszasi, a híres japán kardforgató életéről szóló könyv bemutatóját
rendezték meg a Torii Kiadó gondozásában. Taiko és Embu the Hattori Hanzo Bandkoncertet is hallgathattak az érdeklődők.

KoncertProf. YAMAZAKI Takashi Bartók-kutató, zongoraművész 2009. október 11-én
Bartók Béla: Gyermekeknek című ciklusát adta elő két részletben a Rákoshegyi
Bartók Zeneházban.

Japán népzene
A Rákoskerti Művelődési Házban november 18-án a Jaszugi-Busi együttes (DélJapán vérbő tánc- és hangszeres együttes) hagyományos japán népzenei koncertjét
hallgathatták meg az érdeklődők. A koncert házigazdja és közreműködője Herencsár
Viktória, a Cimbalom Világszövetség elnöke volt. Társaságunk 5 fővel képviseltettemagát a színvonalas programon.

Felolvasás
Akutagawa: Kappa (más fordításban: Kappák) c. művét olvasták fel Budapesten
november 20-án magyarul, november 22-én japánul Budapesten a Nádor-teremben.

J-CULT FEST a Fasoriban
Szeptember 26-án a Fasori Evangélikus Gimnáziumban Japán napot rendeztek JCULT FEST címmel. A szervezők a Budapesti Gazdasági Főiskola Kereskedelmi,
Vendéglátóipari és Idegenforgalmi Főiskolai Kar, az Eötvös Lóránd Tudomány
Egyetem Bölcsészkar Japán tanszék, a Károli Gáspár Református Egyetem
Bölcsészkar Japán Tanszék és A Tan Kapuja Buddhista Főiskola hallgatói voltak. A

10

95. szám

2009. december

négy felsőoktatási intézmény diákjai közreműködésével nemrég megalakult MagyarJapán Diák-Barátság Egyesület célja, hogy a Magyarországon japánul tanuló és
Japán iránt érdeklődő felsőoktatási hallgatók a japán-magyar baráti kapcsolatokat
elmélyítsék és szélesítsék.

Budakalász – Japán Nap
A Faluházban október 29-én 17.30-kor kezdődött a kiállításmegnyitó az MJBT
fotópályázatának nyertes képeiből. Utána komolyzenei koncert, Tóth Orsolya énekelt,
Sagawa Tomoko hegedült - japán dalokat is játszottak. Ezt követette Sági Attilaelőadása a teaceremóniáról: "Hajnali teát és harmatot együtt szürcsöl - egy virág és
egy pap". Majd harcművészeti bemutató következett, végül 2 kjógen a debreceni
Csokonai Színház stúdiósainak előadásában.

Japán Nap Törökszentmiklóson
2009. október 8-án a törökszentmiklósi Ipolyi Arnold Könyvtár Japán napot rendezett.
Vihar Judit, az MJBT elnöke előadást tartott Japán hagyományos kultúrájáról, ajapán nyelvről és költészetről. Majd haiku-író verseny következett, melyen bárki részt
vehetett. A győztesek jutalomban részesülnek, a legszebbeket Haiku rovatunkban
közöljük. A program az Őszi Országos Könyvtári Napok törökszentmiklósi
rendezvénye is volt egyben.

Japanisztikai konferencia
A Károli Gáspár Református Egyetem Japanológia Tanszéke 2009. november 25-én„Átalakulások a mai Japánban” címmel konferenciát rendezett. Ötödik alkalommal
szervezett az egyetem japanisztikai konferenciát, ezúttal a mai Japán társadalmi,
politikai, nyelvi, oktatási kérdéseiről volt szó. Az előadásokat tanulmánykötet

1195. szám

2009. december

formájában is kiadták. Bemutatták a most megjelent Ismerjük meg Japánt!,Bevezetés a japanisztika alapjaiba c. tanulmánykötetet is Farkas Ildikó
szerkesztésében, az Eötvös Kiadó gondozásában. Farkas Ildikó egyben az MJBT
vezetőségi tagja is.

Környezetvédelem
November 9-én hétfőn a Károli Gáspár Református Egyetemen Omote úrvezetésével a világhírű Neojapanesque csoport szimpóziumot tartott a 21. század
világáról, arról, hogyan tehetjük élhetővé életünket. Többek között a világhírű Isida
professzor tartott előadást arról, hogyan kíméljük meg a környezetünket akörnyezetszennyeződéstől, hogyan lehet majd fűtés ill. hűtés nélkül is élni, hogy ne
fogyjon el a Föld energiája.

Innováció a japán vállalatoknál
2009. november 9-én a Corvinus Egyetemen Az „érték” fogalma a japán céges
gondolkodásban - a fejlődést elősegítő céges kultúra ímmel szervezett előadást a
Japán Alapítvány és a Budapesti Corvinus Egyetem Vezetéstudományi Intézete.
Kobayashi úr mondanivalója és előadói stílusa igazán tanulságos és magával ragadó
volt!
Előadók és témák voltak:
Sunami Atsushi (National Graduate Institute for Policy Studies, Tokió,
természettudományi és tudományos stratégiai programvezető) - A japán cégesinnováció átalakulása
Kobayashi Saburo (Hitotsubashi Egyetem, a Honda technikai kutatóintézetének
nyugdíjazott főmérnöke) - A kihívást, alkotást és innovációt szülő céges kultúra: a
Honda példája.
JAPÁN NYELVI SZÓNOKVERSENYA Magyarországi Japánnyelv Oktatók Társasága és a Japán Nagykövetség idén
november 8-án 17. alkalommal rendezte meg a szónokversenyt ezúttal az ELTEÁJTK dísztermében. A verseny nyertesei:Felnőtt haladó szint: 1. helyezett: Boros Petra (Károli Gáspár Református Egyetem
Japán Tanszék), 2. helyezett: Csendom Andrea (ELTE Japán Tanszék), 3. helyezett:
Takó Ferenc (ELTE Japán Tanszék)Felnőtt kezdő szint: 1. helyezett: Patkó Ágnes (ELTE Japán Tanszék), 2. helyezett:Tasi Alexandra (BGF), 3. helyezett: Szabó Szilvia (KRE Japán Tanszék)
Középiskolás kategória: 1. helyezett: Veres-Balog Melinda (Babits Mihály
Gimnázium) 2. helyezett: Molnár Patrik (Humán Intézet Gimnázium) 3. helyezett:
Sáry Zsófia (Apáczai Csere János Gyakorlógimnázium) és Kiss Csilla (Szinyei Merse
Pál Gimnázium)
Különdíjas: Kercsmár Noémi (ELTE Japán Tanszék)
Poszter verseny győztese: Biró Blanka
A felnőtt haladó szint győztese, Boros Petra egy japán repülőutat, a kezdő szint elsőhelyezettje, Patkó Ágnes egy európai repülőutat, és a középiskolások nyertese,
Veres-Balog Melinda egy elektronikus szótárt vehetett át. Továbbá a japánnyelvtanuláshoz hasznos eszközöket, és Japánhoz kapcsolódó ajándékokat kapott
minden helyezett. A beszédeken kívül különféle előadásokat is láthatott a közönség,
köztük japán dalt, színdarabot és táncot, ami nagyon feldobta a hangulatot.
(A Japán Nagykövetség honlapjáról)12

95. szám

2009. december

A Japán édességek titkai
Október 31-én a tradicionális japán édességekkel és elkészítésének fortélyaival
ismerkedhettek meg az érdeklődők a Magyar Kereskedelmi és Vendéglátóipari
Múzeumban. A rendezvényt a Japán Alapítvány támogatta.

Japán színházi előadások Budapestenbabaház lakója, hanem meri vállalni
saját egyéniségét.
TPS: Téli Beyer - A darab a mai japánéletet mutatja be keserédes iróniával.
Okinawa Music ’Ryujin’ koncert
Nisi Joko koto koncertje - a művésznő
a hangszer egyik leghivatottabb
ismerője, nemcsak a citeraszerű
hangszeren játszott csodálatosan,
hanem
megismertettevelünkahárfaszerű függőleges húrú kotót is.
Bárcsak eljönne hozzánk máskor is,tőletanultukmegélvezniakotomuzsikát.
J-Art Company: Neo Japanesque
A Neo Japanesque társulat november
9-én
szűk
körbenmeghívottak
számáraa
MerlinSzínházban
bemutatta a japán császári pár rituális
kimonó öltézékét és magát azöltöztetés
folyamatát.
Majd
performance-ot is tartottak.

A Merlin Színházban japán színházielőadásokat láthattunk az ősz során a
Japán Alapítvány koordinálásával.
Igazi csemegét jelentettek a japánhagyományokatésakortárselődóművészeteket
kombináló
fellépések:Theatre du Sygne - Euro-Japan
Theatre Organization: Shakespeare:
Periklész - Shakespeare egy kevéssé
ismertművénekelőadása
Chungwoo Társulat (Korea):
Lábnyomokban(koreaiul,
magyarfelirattal)
Konnyakuza: Opera Metamorphosis
Theatre Office Natori: Double Nora A
két Nóra - Ibsen: Nóra Babaház címűműve nyomán. A műben a szerző két
Nórát
szerepeltet,
az
egyik
hagyományos japán kimonóba öltözött
nő, a másik pedig felvilágosult,modern,aki
képesönálló
gondolkodásra, aki már nem a13

95. szám

2009. december

Az Omote úr nevével fémjelzetttársulat már régebb idő óta tart fenn
kapcsolatotaz
MJBT-vel.
A„TŰZOSZLOPOK” nevű, fotónkon islátható alábbi művészeti tárgyat Vihar
Judit kérésére a Hopp Ferenc KeletÁzsiai Művészeti Múzeum vetteállományba. Az ajándékot Fajcsák
Gyöngyi, a múzeum igazgatója vetteát. A műtárgy tervezője OMOTE
Hiroaki, elkészítője ISIKAVA Minoru.

Bábozás három keréken
A Japán Alapítvány és Mayer Ingrid jóvoltából újabb csodálatos színházi élményben
lehetett részünk: bábelőadás volt a Centrál Színházban november 22-én és 23-án.
A Hachioji Kuruma Ningyō hagyományos japán kocsitechnikás bábszínházi
társulat és a „Japán Nemzeti Kincse” címmel kitüntetett, a Tsuruga
shinnai iskola 11. nemzedékéhez tartozó Wakasanojo Tsuruga shinnai
mester két shamisen játékos kíséretében tartott előadást Budapesten.
A japán bábszínház nem elsősorban gyerekeknek játszik. Felnőtteknek
szánt népszerű előadási forma ez, mely a nemes szamuráj harcosok
idejében keletkezett. Ez a fajta különleges bábjátszás, melyet el is magyaráztak anézőközönségnek, igazán egyedi: egy művész végtelen átéléssel mozgat egy kb. 1
méter magasságú bábot úgy, hogy a báb lába a mozgatólábára van erősítve, tehát abáb lábait a mozgató lábbal mozgatja, a két kar és a fej egymáshoz kapcsolódik,ezeket pedig a mozgató két karjával hozza működésbe. A mozgató kerekes sámlin
ülve szinte eggyé forr a bábbal, mintha egy test, egy lélek volnának. Ilyen fajtaművészi átélést bábok esetében szinte lehetetlenség másutt látni. Az előadók mellett
a zene és a recitáló művészek humora is feledhetelen volt, előadásukba magyar
szavakat tettek, amellyel persze nagy sikerük volt. Az előadás végén eljátszott
magyar tánccal végképp belopták magukat a magyar színházszerető közönség
szívébe.
Az utóbbi másfél évtizedben a Hachioji Kuruma Ningyō társulata gyakran szerepelt
Európában, Ázsiában, Dél-Amerikában és az Egyesült Államokban, legtöbbször 11.
Wakasanojo Tsuruga shinnai mesterrel közös előadásban. A kuruma ningyō
kocsitechnikás bábszínházi társulat Japánban is egyedinek és különlegesnek számít.
1962-ben a társulat Tokió város vezetőségétől a „Felbecsülhetetlen Kulturális Érték”

14

95. szám

2009. december

megtisztelő minősítést, 1966-ban pedig a japán kormánytól a „FelbecsülhetetlenNépművészeti Kulturális Érték” kitüntető címet kapta.

Mime Studio
A világhírű Japán Mime Stúdió a Tűzraktérben 2 napos workshopot (november 910.), majd előadást (november 12.) tartott. A test és a gesztusok használatával aszóbeli kifejezésnél mélyebb jelentéseket kutató együttes vezetője, Hirojaszu
Szaszaki Párizsban tanult Etienne Decroux-val együtt, majd e technikát a japán test
és lélek sajátosságaival vegyítette. Egyéni stílusában ötvözi a nó, a butó és a kabuki,
valamint japán tradicionális táncok elemeit is. Szaszaki előadásai egyszerre
realisztikusak, szimbolikusak és absztraktak. Budapesti fellépésük igazi csemegét
jelentett a keleti színház iránt érdeklődők számára.

“Quo vadis Japán?
Japán erősségei ma és holnap” címmel tartott előadást IKUMA Mikio, a Yomiuri
Shinbun Ueda-díjas vezető szerkesztője, A Tokiói Egyetem vendégprofesszora,
Litvánia állami-díjas kitüntetettje október 21-én az ELTE Gólyavárában.
(Szervezők: Japán Nagykövetség és az ELTE Japán Tanszéke.)Krizantémok – kiállítás
Polgár Marianne grafikus "Krizantémok - Nipponföld mesél" című kiállítását
tekinthették meg a látogatók október 9-31. között. Budaörsrön. A kiállítást
megnyitotta: Ito Tecuo japán nagykövet, Endrődy-Nagy Orsolya újságíró.
Közreműködött: Ambrus András, Bálint Mária és Kárpáti Tibor színművész, a Kiyo
Kito Taiko zenekar és Tatekava Kuniko koto művész. Köszönjük a meghívást a
Magyar Történelmi Szalonnak és a Jókai Művelődési Központnak.

További események
Kanpei Earth Maraton
Hazama Kanpei úr (ismert oszakai humorista) 2008. decemberében a 2016-os Tokyo
Olympic pályázatot támogatva Föld körüli útra indult. 36.000 kilométeresre tervezettútját futva és hajózva teszi meg. Osaka-Tokyo útvonalon haladt az óceánig, utána
egy apró, két személyes vitorláson áthajózott az Egyesült Államokba. Átfutott az
amerikai kontinensen, majd ismét hajóra szállt és augusztus 17-én érkezett meg
Európába. Koppenhágában október 2-án tartották a NOB közgyűlését, ahol döntöttek
az olimpia helyszínéről, így Le Havre kikötőjéből Dánia felé vette az irányt. Részt vettaz olimpiai rendezvényen, utána elindult dél felé, hogy a 90 napos turista vízum
lejárta előtt elérje a schengeni határt. Napi 45-50 kilométeres szakaszokat megtéve,
Németország - Csehország - Szlovákia után november 5-én az esztergomi hídon átérkezett meg Magyarországra.
Hazama úr úgy időzítette útjában Magyarországot, hogy szabadnapját épp
Budapesten töltse. A magyarok fokozott figyelmet tanusítottak iránta, nagyon sokanírtak magyarok a blogjába. Szlovákiából érkezett Esztergomba, s ezt a várost, aDunát és a Bazilikát megcsodálta. Budapesten meglátogatta a virányosi úti japán
iskolásokat, akik japán étkekkel és műsorral kedveskedtek neki, majd még fürdőbe isment nálunk. Gyönyörködött a Halász bástyáról fővárosunk látképében, majd az
alagúton és a Lánchídon átfutva végigszaladt az Andrássy úton, ezután pedig aHősök terét tekintette meg. November 9-én folytatta útját, Kiskunhalason is15

95. szám

2009. december

körülnézett és 3 nap alatt érte el – még időben - a tompai határátkelőt, ahol az EU
schengeni zónájának határa is húzódik.
Azóta áthaladt a Vajdaságon és Dél-Szerbián. November 27-én már 28.303 km volt aháta mögött. Valószínűleg az egész eurázsiai kontinenst keresztülfutja és csak Kína
keleti partjainál száll majd újra hajóra.
Hódmezővásárhelyi csoportunk szerkeszti a japanrolminden.hu (oriens.hu)
weboldalt, a hírek között rendszeresen foglalkozunk a Kanpei Earth Marathon
nagyobb eseményeivel. A rajtunk keresztül szerzett információkról pedig a magyar
elektronikus média néhány híroldala is beszámolt.
Hegyi Attila
MJBT Hódmezővásárhely

Kelet Fénye Fesztivál Sopronban
A Fesztivál keretében november 21-én ’Mesés keleti Játszódélelőtt’-öt szerveztek(kézművességek, mandalakészítés, origami, japán kalligráfia, hennafestés, keleti
táblás játékok, harcművészeti bemutatók, indiai, tibeti mesék, táncos produkció,ügyességi játékok: sárkányfarok-fogó, óriás mikado, tangram, nagy malom, kínai
szembekötősdi). November 21-én Gesztelyi Nagy Judit sakuhacsi fuvolaművész és
zen buddhista tanító előadását lehetett meghallgatni: Spiritualitás, szeretet,szerelem, szexualitás címmel, majd zenés meditációt tartott.
A program fővédnöke Dr. Pressing Lajos, a Buddhista Misszió ügyvivője volt.
(A Pro Kultúra Sopron Nonprofit Kft programajánlóból.)

Téli programok
Rendszeres budapesti programjaink…
… minden hónap harmadik szerdáján 17.00 órakor kezdődnek a Net Travel
Service (NTS) korszerűen felszerelt tárgyalótermében.
Cím: Budapest V. ker. Bajcsy Zs. út 12. ’ECE’ Irodaház a Bajcsy Zs. út és az
Erzsébet tér sarkán. A hallban balra kell menni, majd liften a 2. emeletre. Az NTSnevű táblával ellátott ajtónál várnak minket. A programváltoztatás jogát fenntartjuk!
Január 20-án szerdán 17 órakor Jámbor József tart előadást "Fordítsunk Misimát!"címmel.
Február 17-én szerdán 17 órakor Sági Attila tart előadást a japán teaceremóniáról"Hajnali teát és harmatot együtt szürcsöl - egy virág és egy pap" címmel.
Március 17-én szerdán 17 órakor az utóbbi időben megjelent japán tárgyú könyvek
vásárlással egybekötött bemutatója.

Japán Nap
December 5-én a rákoskeresztúri Újlak utcai általános iskolában Japán Napot
tartanak. A hagyományos küzdősportok (karate, kendó, aikidó) mellett 10-től 15 óráig
a következő foglalkozások várják az érdeklődőket:origami, japán ételbemutató, kalligráfia, animé figurák rajzolása
A foglalkozásokon kívül előadások hangazanak el: a japán népmesékről és akalligráfiáról.
Az előadásokat és foglalkozásokat az MJBT rendezi meg.

16

95. szám

2009. december

Kiállítás
A BGF Külkereskedelmi Kar szeretettel meghív mindenkit a Tokiói Nihonga MagyarFestőkör Kamara-tárlatának megnyitójára 2009. december 8-án, kedden 17 órára. A
kiállítást megnyitja: Dr. Hidasi Judit, dékán
A tárlatot bemutatja: Shiyu Michi, a festőkör vezető tanára
A kiállítás a 2009. szeptemberében Japánban a diplomáciai kapcsolatfelvétel
140. és 50. jubileumi évfordulója alkalmából bemutatott tárlat módosított anyaga.
A kiállítás helyszíne: BGF Külkereskedelmi Főiskolai Kar Központi épület,I. Emelet Klubterem Cím: 1165 Budapest, Diósy Lajos u. 22-24.
Megtekinthető: 2009. december 8. – 2010. január 15.
hétfő-péntek: érdeklődéstől függően 08.00–20.00 óra között
Megközelítés az Örs vezér terétől: Hévvel Mátyásföld, Imre utca megállóig
45-ös autóbusszal az Íjász utca megállóig
Gépkocsival a Kerepesi, majd Veres Péter úton a Diósy Lajos utcáig(parkolás a Kar épülete előtt biztosított)Fotókiállítás
Orisaku Mineko Idő c. fotókiállítását október 29-én nyitotta meg Ito Tecuó (új) japán
Nagykövet és Kósa Ferenc, filmrendező. A Mai Manó Ház és a Sűdy és Társa Kftáltal szervezett kiállítást december 6-ig lehet megtekinteni hétköznap 14-19 óra,illetve hétvégén 11-19 óra között.
http://www.maimano.hu/georgeeastmanterem/20091029_orisaku/index.html

Kortárs japán kerámikák, kortás magyar textilek
címmel nyílt kiállítás a gödöllői GIM-Házban a Gödöllői Új Művészet Közalapítvány
és a kecskeméti Nemzetközi Kerámia Stúdió szervezésében, Gödöllő város és a
Nemztei Kulturális Alap ámogatásával. A november 7-i megnyitón köszöntőt mondott
Gémesi György, a város polgármestere, Waketa Munehiro, a Japán Alapítvány
budapesti irodájának igazgatója és Probstner János, a Nemzetközi Kerámia Stúdió
alapító igazgatója. A kiállítást Sűdy Zoltán volt tokiói magyar nagykövet nyitotta meg.
Közreműködtek: Kakutani Szatoko és Környei Zsófia hegedűműveszek. A kiállítás
védnöke Nakajama Koicsi, a Sony Hungária Kft igazgatója.
A kiállítás 2010. január 31-ig tekinthető meg szomaton és vasárnap 14-17 óráig,
illetve előzetes bejelentkezés alapján más napokon is.
Cím: GIM-Ház, Gödöllő, Körösfői u. 15-17.
Telefon: 28-419 660
E-mail: gimhaz@invitel.hu

Ikebana
December 12-én, szombaton 13 és 15 óra között a Füvészkertben miniikebanakiállítás lesz a hallgatók november 27-én készített munkáiból. Belépődíj a füvészkerti
belépő díja. Mindenkit szeretettel vár:
Shinonome Kouke

1795. szám

2009. december

OrigamiCsillagok, csillagok címen nyílt adventi origami kiállítás az Óbudai Múzeum Platán
Könyvtárában 2009. december 1-én 17 órakor. Cím: 1031 Budapest, Arató Emil tér
1. (bejárat a Kadosa utca felől) A kiállítás megnyitóját követően illetve december 19én, szombaton délelőtt origami oktatók tanítják az érdeklődőket a helyszínen.
A kiállítás megtekinthető 2009. december 22.-ig.

TaikoA kőszegi Ataru Ütőegyüttes következő fellépésére 2009. december 5-én 14:00-tól
az Advent Óbudán rendezvénysorozat keretében Óbudán, a Főtéren kerül sor,ahová szeretettel várnak minden kedves érdeklődőt.

A Japán Alapítvány programjaiból
Elátkozott japán szerelmesekKettős szerelmi öngyilkosság a japán filmben
2009. december 3-9.
Örökmozgó Filmmúzeum, Budapest, VII. Erzsébet körút 39.(tel/fax: 342 2167)
A kettős szerelmi öngyilkosság (shinju=sindzsú) a 18. század eleje óta a japándrámairodalom egyik alapmotívuma. A társadalmi konvenciókkal szemben
tehetetlen, végül a halálban eggyé váló szerelmesek romantikus alakja először
1703-ban, a valós eseményeket feldolgozó "Kettős szerelmi öngyilkosság
Sonezakiban" című bunraku-drámában jelent meg. A darabok kötelező eleme, aszeretők utolsó közös sétáját bemutató "michiyuki” (=micsijuki) jelenetek adják ajapán drámairodalom legmegindítóbb lírai szövegeit. Amint azt a sorozatban látható
filmek is mutatják, a kettős szerelmi öngyilkosság tematikája máig elevenhagyomány a japán filmművészetben is.
December 3, csütörtök 20.30: Bábok (Dolls), 2002, r, f: Kitano Takeshi, o: Katsumi
Yanagijima, sz: Kanno Miko, Nishijima Hidetoshi, Mihashi Tatsuya, Matsubara
Chieko, mf/J, 113 perc
December 5, szombat 18.30: Keresztre feszített szerelmesek (Chikamatsu
monogatari), 1954, r: Mizoguchi Kenji, f: Kawaguchi Matsutaro, Yoda Yoshikata(Chikamatsu Monsaemon bábjátékából), o: Miyagawa Kazuo, sz: Hasegawa Kazuo,
Kagawa Kyoko, Minamida Yoko, mf/J, 110 perc
December 6, vasárnap 20.30: Kegyetlen történet az ifjúságról (Seishun zankoku
monogatari), 1960, r, f: Oshima Nagisa, o: Kawamata Ko, sz: Kawazu Yusuke,
Kuwano Miyuki, Kuga Yoshiko, hb/J, 100 perc
December 7, hétfő 20.30: Kettős öngyilkosság (Shinju ten no Amijima), 1969, r, f:
Shinoda Masahiro, o: Narushima Toichiro, sz: Iwashita Shima, Nakamura Kichiemon,
Akatsuka Makoto, hb/J, 105 perc
December 9, szerda 18.30: Kettős szerelmi öngyilkosság Sonezakiban (Sonezaki
Shinju), 1980, r, f: Kurisaki Midori (Chikamatsu Monzaemon azonos című bábjátéka
nyomán), o: Míyagawa Kazuo, bábosok: Yoshida Minosuke, Yoshida Tamao, hb/J,
87 perc - with English subtitles (A Japán Alapítvány filmklubjának előadása,
ingyenes vetítés!)18

95. szám

2009. december

Nó színház
Szakurama Kai: Szumida-gavaIdőpont: December 9. szerda 20.00 óra
Helyszín: Millenáris / Teátrum
A Japán Alapítvány szervezésében
Igazi eseménynek számít a magyar közönség számára, ha egy hagyományos
nó-játékot láthat. Ez a zenei kísérettel előadott színjátékforma a 14.
században nyerte el mai formáját és kifejezetten a művelt rétegek műfaja
volt.
Jellegzetessége,hogykizárólag
férfi
színészek
játsszákaszerepeket (beleértve a női szerepeket is). A 15. században, a Muromacsi-korszak
idején keletkezett Szumida-gava egy anya tragikus történetét meséli el, aki eltűnt fia
keresésére indul Kyotóból. A Szumida-gava az egyik legrégebbről fennmaradt, deezzel együtt igen népszerű és ismert japán no-játék, amelyet más hagyományos
dramatikus formákra is átültettek, így kabuki és ningjó-dzsóruri (bábjáték)változatai is ismertek. A főszerepet játszó Sakurama Ujin 21. generációs
leszármazottja annak a zenész-színész családnak, amely dokumentálhatóan a 16.
századtól működött a Hoszokava szamuráj-klán udvari szolgálatában.
Előadók: Sakurama Ujin (Site, az anya), Mori Tsuneyoshi (Waki, a révész)
Zenészek: Okura Genjiro (kis dob), Kamei Hirotada (nagydob), Matsuda
Hiroyuki (fuvola)
Jegyár: 2000/2500 FtBővebb információ: http://www.millenaris.hu/szinhaz-tanc/sakurama_kai_091209/

Bemutatjuk Prékop Jánost
Prékop János e-mailben kereste meg társaságunkat és tájékoztatott bennünket arról,
hogy az általa vezetett iskolában Japán Napot rendeztek. Az alábbi fotó mutatja ezt.

19

95. szám

2009. december“1954-ben születtem Békéscsabán. Felsőfokú tanulmányaimat Egerben kezdtem,
majd Szegeden szereztem diplomát földrajz-rajz szakon, később a médiaszakot iselvégeztem. Azóta a békéscsabai Jankay Általános Iskola tanára vagyok, illetve ahelyi Tanítóképző Főiskola Művészeti tanszékének kerámia műhelyét vezettem
vendégtanárként. Mindig szerettem rajzolni, festeni, de az önálló alkotói munkát csaka főiskolán tanult akadémikus ismeretek után vállaltam. Leginkább az imresszionisták
vannak rám hatással, tetszik festői hitvallásuk. Hosszú időn keresztül akerámiakultúrát gyakoroltam, majd ezzel párhuzamosan a festészettel isfoglalkoztam, képeimen a természetet örökítettem meg. Alkotásaimat döntő
mértékben közös kiállításokon mutattam be kortárs művészekkel. Más népek
megismerése segít a látásmód kialakításában. 32 országban jártam tanulmányúton.
Fontosabbak: Albánia, Bahamák, Chile, Ciprus, E. A. Emirátusok, Egyesült Királyság,
India, Jordánia, Kenya, Kuba, Marokkó, Moldávia, Omán, Tanzánia, Törökország,
USA, Zanzibár.”
Prékop János

Helyi csoportjaink és tagozatainkéletéből
2009-ben ünnepeljük az Osztrák-Magyar Monarchia és Japán
kapcsolat-felvételének 140.és a kapcsolat újrafelvételének 50.
évfordulóját. A Magyar-Japán Baráti Társaság helyi csoportjai - ekettős évfordulónak szentelik számos programjukatGyőrA SZÍV HÓNAPJA c. rendezvénysorozat keretében a Galgóczi Erzsébet Városi
Könyvtárban (www.gevk.hu) november 26-án zenés műsor és beszélgetés zajlott
le. Előadók voltak: Yagi Maki és Németh Gergely zongoraművészek.
Horváth FerencGyőri klubunk vezetője

20

95. szám

2009. december

Megalakult a
Veszprém-megyei Magyar Japán Baráti Társaság!
2009. november 20-án alakult meg az önállóan bejegyzésre kerülő egyesület 29-en
csatlakoztak az alakuló ülésen, ahol az MJBT-t Bassa Zoltán főtitkár képviselte.
Az egyesület elnökének Dr. Kutics Károlyt választották, aki vegyészmérnökként ésegyetemi professzorként több mint 10 évig dolgozott Japánban. A további
megválasztott tisztségviselők: Somfai Tamás ügyvezető alelnök, Preszter-Lajtai Attila
külügyi alelnök, Nagy Hilda gazdasági alelnök, Kocsis Barbara irodavezető, valamint
a 3 tagú Ellenőrző Bizottság. Veszprémben és környékén sokan ápolnak személyes
és intézményes kapcsolatokat Japánnal. A Veszprém és Gifu megye közötti
kapcsolatokon túl a városban tevékenykedő J-CAT önkéntes is hozzájárul Japán
jobb megismertetéséhez.
A Magyar-Japán Baráti Társaságnak a 90-es években működött Veszprémben
csoportja Vonderviszt Ferenc vezetésével, aki szintén jelen volt és csatlakozott az
egyesülethez. Az új formában, számos új, Japán iránt érdeklődő taggal útjára induló
egyesület az elfogadott Alapszabály szerint szorosan együtt kíván működni a
Magyar-Japán Baráti Társasággal. Ennek részleteiről később kötnek megállapodást
a két egyesület vezetői.
Köszönet Somfai Tamásnak és mindenkinek, akik előkésztették az alakuló ülést! Sok
sikert kívánunk a munkájukhoz!

Szombathely
Nagy sikerrel zajlott le az MJBTSzombathelyelső
rendezvénye
október 17-én. Az egész délutánt
betöltő programsorozat közel 700
embert vonzott. Ezúton is szeretnénk
mégegyszer megköszönni Vihar Judités az önkéntesek segítségét, valamint
az AGORA-Gyermekek Háza, a Japán
Alapítvány és az EPCOS Elektronikai
Alkatrészgyártó Kft támogatását. A
rendezvényen készült képek, és ahaikuversenydíjazotverseimegtekinthetőekaz
MJBTSzombathely honlapján. (www.mjbtszombathely.mlap.hu)
Külön
köszönetet mondanánk a JapánMagyar
BarátiTársaságnak
az
adományozott yukatákért, melyeket
2010-ben a rendezvényen bemutatottkimonókkal
és
FushimiKatalinleírásaival
kiegészítve
kiállítás
formájában is szeretnénk bemutatni.
Schmitt Csillaaz MJBT szombathelyi csoportjának
vezetője

Képünkön szombathelyi csoportunkvezetőjének Schmitt Csillának a lánya
látható.

21

95. szám

2009. december

Székesfehérvár
„Japánban jártam……...
A Magyar-Japán Baráti Társaság székesfehérvári Klubja, a székesfehérvári
Városi Könyvtárral közösen 2009.november 05.-én szervezte meg „Japánban
jártam…..,több mint négy éve sikeres,soron következő,élménybeszámoló
programját. Vendégünk volt László Istvánné, Ilike, „civilben” pedagógus, édesanya,nagymama, akinek lánya és veje több mint kilenc éve élnek és dolgoznak Japánban,s két bájos kis unokája is kint születet. Ilike kétszer látogatta meg Japánban élő
családját. Volt mit mesélni. A vendéget alaposan kifaggattam, személyes
kérdésekkel próbáltam finoman „provokálni”, hogy zavartalanul megnyíljon,
kitárulkozzon előttünk.
Ám nem kellett, Ilike lévén pedagógus is, remek előadó, remek mesélő, abszolút
természetes személy, úgy mesélt, amire általában családja, szűk barátai körében
képes az ember. Mondandója jól felépített volt, s minden második mondatábanbenne volt, unokáival való megható találkozása, a Nagyi szeretete, féltése. Melleslega két kislány japán óvodába jár, s remekül lesik el a japán nyelv fortélyait. Ám otthon,a szülők szigorúan magyarul társalognak a gyerekekkel.
Mikor először utazott Japánba, az óriás gép főleg japán utasokkal volt tele. Néki issikerült átélni az ily hosszú utazás „magányosságát.” Telve izgalommal,
kiváncsisággal. Közben majdnem „eltérítették”, ám nem hagyta magát rábeszéli,
hogy ne az eredeti terv szerint folytassa útját Oszakába, hol már várta veje, s onnanvonattal tovább Kanazawába. S mesélt arról a nagyszerű pillanatról, mikor először
pillantotta meg kis unokáit. Titokban még talán könnyezett is Ilike, a múlt
felidézésekor. Szerencsés alkat, s ez által nekünk is szerencse volt, hogy minden
iránt érdeklődő ember, mindent megfigyel, s rögzít. Szívesen mesélt veje és lánya
munkatársaival, barátaikkal való találkozásokról, az önálló bevásárlásokról, ahétköznapokról, a remek közös kirándulásokról.
Ha látogatóba megy Családjához, mi az, amit biztos, hogy visz magával?kérdeztem. S találtam!Hát pirospaprikát, az biztos. Kintlétekor magyaros ételeket
szokott főzni, ám lánya most már a japáni ételekben is igyekszik otthon lenni, főleg
ha kevés az ideje. Közeleg a Karácsony. Együtt, vagy külön-külön?- kérdeztem Ilikét.
Hát, valószínű az utóbbi, s láthatólag elérzékenyült kicsit. Kérdéseimre adott kimerítő
válaszai után sok-sok fotót vetített nekünk, mindenegyes képhez magyarázatot isfűzve. Köszönjük Ilike. Kellemes este volt. Visszavárjuk még újabb
élménybeszámoló(k)ra.
Terveink szerint, december elején folytatjuk „Japánban jártam…”
előadássorozatunkat, vendégünk Tóth Gergő lesz, aki több alkalommal járt
Japánban, és egyetemi tanulmányokat folytatott Tokióban. Szervezés alatt van egy
japán Óvoda és egy székesfehérvári Óvoda közötti gyermekrajz-csere. Kinti
segítségünk a már említett Radics Família, Radics Éva két kislánya japán óvodába
jár, tehát közvetlen kapcsolata van egy japán óvodai intézménnyel. Jövőre folytatni
szeretnénk a már említett két sikeres programunkat, a „Japánban
jártam….”,valamint a „Japánból jöttem….” előadásainkat,meghívott vendégekkel.Ugyanakkor szeretnénk egy Japán Irodalmi estet szervezni,valamin egy sajátos
Teaceremóniát.
Schwerlichovszky László
a Magyar-Japán Baráti Társaság
székesfehérvári Klubja elnöke
2295. szám

2009. december

Keszthely
Életfa Napok a japán-magyar keszthelyi iskolában
A keszthelyi Életfa iskola a Magyar Japán Baráti Társasággal közösen ebben azévben is megrendezte a hagyományos Életfa Napokat, amelyben általában aszakmai pedagógiai programok mellett mindig hangsúlyos szerepet szokott kapni ajapán kultúra ápolásának bemutatása. Ezúttal, különös figyelmet szentelve a magyar
japán kapcsolatok jubileumi megemlékezéseinek is, az egész rendezvény a japánkultúra bemutatásáról szólt.
Szalai Mina, az iskola japán tanárnője Tóth Piroska tanárnővel együtt kiállítást
készítettek a japán otthonok, a japán emberek életmódjáról, szokásairól, amelyeket agyerekek dramatikus játékokkal is bemutattak. Kocsis Tímea nemrég Kagoshimában
járt, ahol japán táncokat, szokásokat is tanult. Előadásában élményeiről beszélt
rendkívül szemléletesen és lelkesen. Az előadását japán táncok tanításával,teaceremóniával egészítette ki. Saito Takako Japánból jött vendégünk már többször
járt az iskolában. Ő, mint a kalligráfia mestere, ismét tanította az iskola gyerekeit
ennek a különös írásnak a művészetére, de lehetőséget teremtett arra is, hogy aközönség soraiból felnőtt érdeklődők is tanulhassanak.

A keleti harcművészetek közül a kendo bemutatására is sor került a veszprémi
szakosztály előadásában. A japán szorobán megjelenik az iskolásaink mindennapi
tanítási gyakorlatában. Ezúttal Paksy Sándor, a magyarországi szorobán társaság
jeles képviselője tartott nagyon szellemes, élvezetes előadást erről a nagyon érdekes
és hasznos
matematikai eszközről és módszerről a gyerekek aktív
közreműködésével. A rendezvény záró előadásában Kiss Dénes író nyelvész amagyar nyelv ősnyelvi sajátosságairól, más nyelvekkel való kapcsolatáról beszélt.
Komáromi Gyöngyi
Keszthelyi csoportunk vezetője

23

95. szám

2009. december

Kecskemét
A Kecskemét-Aomori Baráti Kör idén ünnepli fennállásánakévfordulóját, amely egybeesett a diplomáciai kapcsolatok Emlékévével is.

15-ik

Az ebből az alkalomból az Erdei Ferenc Kulturális és Konferencia Központban
megrendezett Japán Nap programja röviden ez volt:- Ito Tecuó Nagykövet úr köszöntője (a képen középen)- Az AURIN Leánykar koncertje
Ikebana bemutató, Japán legyezőtánc, Bon odori japán táncház, origami foglalkozás,bonsai előadás, kiállítás és szaktanácsadás, japán mesekönyv bemutató,teaművészeti bemutató, kimono bemutató, kalligráfia bemutató és foglalkozás,
termékkóstoló (Nissin Foods) Takebayashi étterem: japán ételek, anime és mangaelőadás, sudoku vetélkedő, Go (Igo) játék, japán termékek árusítása (JapHun
Mediart), harcművészeti bemutatók, japán gyermekek fametszeteinek kiállítása
Aomoriból, filmvetítés Japánban készült felvételekből (Kecskeméti Televízió)Király József
a Kecskemét-Aomori Baráti Kör elnöke

2495. szám

2009. december

Fordítsunk Misimát!
A világhírű szerző drámái magyar színpadon
Misima Jukiót, a világhírű szerzőt – akit bátran nevezhetünk a XX.sz.-i japán
irodalom legmeghatározóbb alakjának,– hazánkban elsősorban prózai művei alapján
ismeri a közönség. Az Aranytemplom, az Egy maszk vallomása, a Véres
naplemente, A hullámok sűrűjében c. regényei, vagy például A hazafiság, a Holda vízen c. novellák és még sok egyéb prózai munkája méltán aratott sikereket amagyar olvasók körében, de emellett – legalább ugyanilyen esztétikai
magasságokba emelkedő – drámaírói munkássága háttérbe szorult.
Az általa írt 68 színdarab közül (melyekről sokszorosítottam egy listát azérdeklődőknek) magyarra csupán az 1965-ben írt Szado kósaku fudzsin című,Somlyó György által Sade márkiné címmel lefordított darabját, valamint az Ötmodern nó-játék c. drámaciklusának egyes opuszait ültették át. Jelesül akövetkezőket: az 1950-ben írt, korai Kantan-t (azonos címmel ford. Morcsányi
Géza), az 1954-es Aoi no ué-t (Aoi - ként ford. Fehér Katalin), a Handzso-t (1955-benírta a szerző, Elcserélt legyezők címen ford. L. Rádi Judit), a Dódzsódzsi-t (ez egy
1957-es munka, Arc a tükörben címmel – ford. Sövény Aladár), valamint a Szotoba
Komacsi-t (1952-es mű, Komacsi sírjánál – címmel ford. L. Rádi Judit). Egyik
magyarítás sem az eredeti japán szöveg alapján készült, hanem mindegyik valamely
közvetítő indoeurópai nyelv segítségével, angolból, németből, vagy franciából. Ezek
közül a Sade márkinét színházainkban az utóbbi húsz évben többször is műsorratűzték, a nó-játékokat viszont tudomásom szerint csak egyszer mutatták be, aRadnóti színházban, „Álmok a császárságról” címmel, 1995 januárjában, Szikora
János rendezésében.
Pedig az életében három ízben is Nobel-díjra jelölt író több ízben kifejtette, hogydrámát írni sokkal jobban szeret és tud, mint regényt.
„Az lenne számomra az ideális élet, ha egy évben csak egy hosszú regényt kelleneírnom, novellát pedig egyet sem. Vagy ha mégiscsak kellene, akkor húsz oldalnál
nem hosszabbakat. Máskülönben időmet drámaírással tölteném.” – írta egyik darabja
bemutatója után.
No persze ez szubjektív vélemény, ám elég egy pillantást vetni arra, darabjai milyen
pályát futottak be szerzőjük korai, tragikus halála után. Misima ugyanis – ez sokakáltal ismert tény - 1970. nov. 25-én, 45 éves korában szeppukut – közismertebb és
pontatlanabb néven harakirit – követett el, miután magánhadseregével megtámadta
a japán nemzeti véderőt, fel-sorakoztatta annak katonáit, és beszédet intézett
hozzájuk, melyben Japán el nyugatosodá-sának megállítására buzdította őket,valamint arra, hogy haladéktalanul restaurálják a császár egykori hatalmát, tegyék
semmissé a „ningen-szengen” nyilatkozatot, melyben annakidején az amerikaiak
Hirohitoval megtagadtatták az uralkodóház isteni eredetét.
Nyugaton-keleten alegtöbben úgy interpretálják ezt az aktust, hogy Misima az akció sikertelensége miatti
elkeseredésében lett öngyilkos, ám kutatásaim során egyre világosabbá válik
számomra, hogy az író által az utolsó években emlegetett ún.„megtervezett élet” záró
jelenetéről volt szó valójában. Ha horribile dictu a hallgatóságát képező katonák ott,azon a szent helyen fellázadnak, és elindulnak feltámasztani a régi Japánt, Misima
valószínűleg akkor is elköveti tettét, megkoronázva ezzel a felkelést. A szeppuku sintóista hiedelmek szerint - egyenértékű azzal, mint ha valaki harcban esik el, hősihalált halva, s mint ilyen közvetlen utat jelent, egyenesen a mennyországba.

25

95. szám

2009. december

Misima részéről tehát hasának felmetszése spirituális-esztétikai akció volt, melyet
már hónapokkal korábban gondosan eltervezett, a hirtelen felindulásnak valószínűleg
semmilyen szerepe sem volt az elkövetésében.
Darabjai ezek után is járják a világ színpadait, újabb és újabb nyelvre fordítják leőket, s ez azt jelzi, értékük és érvényük nem kopott az idővel, újból és újból képeseka mához szólni más és más korszakokban, más és más tájain a földkerekségnek.
„Minden két- háromszáz évben születik ekkora tehetség, mint ő”- állította róla idősbarátja, a Nobel-díjas Kavabata Jaszunari.
Egyszerre volt a japán kultúra és életmód szerelmese, legfőbb védelmezője és anyugati irodalom legkiválóbb ismerője, sőt művelője. Drámaművészete sokszempontból egyedülálló japán nemzeti irodalmában. Kortársai közül például ő volt
az egyetlen, aki képes volt kabuki és nó drámákat írni, aki felfogta ezen archaikus
japán nyelven írt darabok szellemét és újabbakkal tudta gazdagítani azok irodalmát.
A kabuki esetében belehelyezkedett a meglévő műfaji szemléletbe, régies
nyelvezetbe és úgy írt új darabokat (pl. a Csinszecu no Jumiharizuki-t, – ezt
fordíthatjuk például: „A holdfénylámpás történeté”-nek is) ami pedig a nót illeti,
megteremtette annak 20.sz-i változatát: a modern nó-játékot. (Fentebb már
említettem néhányat ezek közül, de számban körülbelül kétszer ennyit írt). Elsőnemzetközi sikereit is ezek a művek hozták meg neki, a világban sokfelé lefordították
őket, a szerző neve pillanatok alatt ismertté lett számos országban és kultúrában.
Igazi nagy drámaírói teljesítményei viszont mégis inkább a Singekihez kötődnek. A
kifejezés: „singeki”- „új színházat” jelent, jelesül nyugati szemléletű színházi
gondolkodást, módszere-ket és ebben a szellemben létrehozott alkotásokat.
Ezek közül hazánkban és Európában is a legismertebb a fentebb már szintén említett
Sade márkiné. Kevesen tudják mifelénk, hogy a darabot párba írta: az iker-mű címe:
Vagatomo, Hittora, (Jómagam Barátom, Hitler-nek fordítottam). Japánban általában
egy kötetben adják ki őket.
Mikor a Színház – és Filmművészeti Egyetem doktori szakán disszertációm témájául
Misima drámaírói munkásságának vizsgálatát választottam, (címe: Misima Jukió
színháza elméletben és gyakorlatban) többek között az a gondolat vezérelt, hogy amagyar közönség megérdemli, hogy eme rendkívüli alkotó további drámai munkáival
is megismerkedjék, méghozzá úgy, hogy a közvetítői folyamat irodalmi és színpadi
aspektusaiba is bepillantást nyerhessen.
Éppen ezért úgy határoztam, hogy két – eddig még magyarra át nem ültetettdarabját, az 1968-ban írt Vagatomo Hittorá-t (Barátom, Hitler) és az 1967-es
Szuzakuke no mecubó-t (A Szuzaku-ház bukása- a magyar cím szintén tőlem)lefordítom magyarra, és honi színészekkel bemutatót tartok belőlük, majd a fordítás,a próbaidőszak és az előadások tapasztalatait felhasználva, elemzést írok mindkét
munkafolyamatról, különös tekintettel az interpretáció és a színészi percepció
problémáira.
Az elemzés részét képezi a fordítói munkanapló, melynek egyes tanulságait mostönökkel is szeretném megosztani.
Előbb azonban néhány szó az említett színművekről:A Barátom, Hitler olyan arcát mutatja az - általában démoninak, vagy elmebetegnek,ábrázolt - világgyilkosnak, amely a legnyugtalanítóbb: a teljesen átlátható, átlagos
habitusú reálpolitikusét, akinek stratégiája nem sokban tér el napjaink parlamentipárthuszárjaiétól. S ezért az általa képviselt veszély is sokkal kitapinthatóbb, sokkal
inkább a bőrünkre megy.
Misimát sommásan (és véleményem szerint eléggé pontatlanul) általában
szélsőséges nacionalistaként tartják számon, ám ebben a - Hosszú Kések Éjszakája26

95. szám

2009. decemberelőtt és után játszódó-darabjában címszereplőjét egyértelműen negatív figurának
állítja be. Bár hangoztatja politikai zsenialitását, cseppet sem menti opportunizmusát,
cinizmusát és erkölcstelenségét.
A Szuzaku-ház bukása az európaitól teljesen eltérő japán gondolkodásba enged
bepillantani olyan fogalmak kapcsán, mint család- és hazaszeretet, az uralkodó irántihűség, önfeláldozás teljesen elbukott ügyekért is. Teszi mindezt egy kiotói
arisztokrata család II. világháború-béli széthullása kapcsán. -„ Egy nem-japánigazából sohasem érthet meg egy született japánt” – mondta egyszer Misima
monográfusának, Henry Scott Stokes-nak. A darab – mondhatni -ezen állítás
apoteózisa.
A fordítandó darabok felkutatása aránylag könnyen ment – legutóbbi japán utam
alkalmával sikerült megvásárolnom Misima negyven kötetes életmű-sorozatának aszerző összes drámai munkáit tartalmazó köteteit (21-től 25-ig). A teljes gyűjteményta Sincsósa-kiadó jelentette meg még 1975-ben, s azóta ez már a hatodik kiadás.
Singeki művek, nó és kabuki-darabok, opera- és táncjáték-librettó egyaránt
szerepelnek a vaskos kötetekben, sőt érdekességként kiderült: Misima még
gyermekdarabot is írt, „Mimi” címmel Paul Gringoire francia szerző közismert meséje(„Monsieur Séguine gidája”) alapján.
A fordítói munka nehézségei aztán rögtön a Misima-szövegek ortográfiájánál
elkezdődnek. A szerző ugyanis színpadi műveiben (valószínűleg, a prózaiakban is,de azokat még nem vizsgáltam) régies helyesírást használ, - a japánok ezt „kyú”-nak
mondják „régi, ex-, hajdanvolt” értelemben és a „旧” kandzsival írják. A „kjú” ezenírásjegy on-olvasata, kun-olvasata pedig: „furui”, „moto”. (Most nem kívánom
tudományos alapossággal, kimerítően leírni ezen stílus összes jellegzetességét,példákat sem kívánok csatolni hozzájuk, mert erre valószínű, hogy nem lenne elég arendelkezésemre álló negyedóra, így hát csak nagy vonalakban vázolnám a témát).
A régies stílus a már kanákon is megmutatkozik . A szövegben mind a hiraganák,mind a katakanák között feltűnik, a „wi” és a „we” szótag, melyekkel a mai japán
helyesírásban általában már nem találkozhatunk. Itt azonban rendszeresen és
következetesen használják őket. Misima például az élőkre vonatkozó létige udvarias
alakjának első szótagját kivétel nélkül mindig „wi”-vel írja, (ゐます) bár ez a kiejtést
nem befolyásolja, ugyanúgy „imasz’”-nak kell mondanunk, mintha i-vel írnánk. Az „-u”végű igék szóvégi „u”-ját is a legtöbbször a „fu” szótagjellel írja, valamint gyakran –különösen személynevek esetében – az „i” hangot „hi” szótaggal. Pl. az „Aoi”-ban,(Aohi) de itt irodalomtörténeti okok is közrejátszanak: Az ezzel a névvel illetett nőalak
ugyanis a 11.sz.-i híres írónő, Muraszaki Sikibu Gendzsi regényének egyik figurája. A
kopula udvarias alakjának írásmódja is sajátságos: „de-sze-u”-nak írják. Ami az
okuriganákat illeti, jóval kevesebbet fednek fel a szótövekből,mint amit a jelenkori
japán helyesírásnál megszokhattunk. A furiganákat pedig Misima nem elsősorban az
olvasás megkönnyítésére használja, hanem stiláris célokra: a legválasztékosabb
olvasat kijelölésére.
De ami a legnagyobb próbatételt jelenti a fordítónak, az az archaikus kandzsik nagyszáma a szövegben. Ezek közül is Misima előszeretettel alkalmazza a különlegesen
bonyolult szerkezetű írásjeleket.
A régi kandzsik azonosítása, megfejtése, fordítása nem egyszerű dolog: az elérhető
papír szótárak az ilyen kandzsikat nem tartalmazzák, az elektronikus szótárak is csak
az on-jomit (kínai olvasat) villantják fel, jelentés nélkül, (valószínűleg azért, mert alegtöbb ilyen a kínai nyelvű olvasatot is tartalmazza pinyin átírásban, a tonalitás
jelével). Ennek alapján azonban már elindulhatunk: összevetve a kérdéses hieroglifa
27

95. szám

2009. december

szerkezetével, és gyökével, általában hamar rálelhetünk a kandzsi újabb formájára,
mely alapján természetesen hamar megtaláljuk a kun-jomit is (ha van egyáltalán) és
ami a fő: a jelentést.
Általános tendencia: Misima mindegyik kandzsi esetében a régiesebb írásmódot
részesíti előnyben.
– Az író valószínűleg elsősorban esztétikai meggondolásból teszi mindezt, másfelől
a klasszikus japán kultúra iránti odaadásából, de végül is a két szempont egymásba
olvad, az egyik oka a másiknak, tulajdonképpen egymást magyarázzák.
Cristopher Ross: Mishima’s Sward (London, Harper Perennial, 2006.) c.
monográfiájában olvastam, hogy a szerző már kora ifjúsága idején beszerzett egy kb.
70.000 (!) régi kandzsit tartalmazó írásjegy gyűjteményt, és szabad idejébenszorgalmasan magolta a hieroglifákat. Később, - már befutott íróként – minden egyesműve kiadásakor a nyomdászok vaskos listát állítottak össze arról, milyen –többnyire már nem használatos – kandzsik ólombetűit kell legyártatni anyomtatáshoz.
Egykori – született japán – nyelvtanárnőm mesélt nekem annakidején arról, hogy ajapán olvasók számára a Misima szövegek ortográfiai tükre, elsősorban kandzsi
használata külön esztétikai élményforrás, mely az írói-dramaturgiai élményelemekkel
együtt szolgálják a sajátosan misimai hatás létrejöttét, ezek ugyanúgy az építőkövei
ennek a különleges, és gyönyörűséges esztétikai univerzumnak.
Természetesen a szerző írásművészetének magját első sorban a szövegalkotás, akompozíció, a figurateremtés és - ábrázolás, hangulatfestés, csakis ő rá jellemző
sajátosságai képezik, melyek közül a különlegesen lírai képalkotás és aszélsőségesen távoli, meglepő, sőt olykor döbbenetes asszociációkra való hajlam alegszembeötlőbbek.
Burjánzó, bonyolult szóláncokban tekergő metaforák, hasonlatok, szinesztéziák
jellemzik művészetét, melyet, egy furcsa, a kegyetlenség és a kiomló vér perverz
imádatára fogékony, ugyanakkor a tökéletes szépség megragadására felesküdött íróihabitus hitelesít.
Gondolhatnánk, eme bonyolult gondolatok átültetése különös nehézséget jelent a
fordítónak, ám a japán nyelvtan viszonylagos egyszerűsége ilyenkor hirtelen asegítségünkre siet. Míg egy összetett gondolat, érzés kifejezésére egy nyugati
nyelven író alkotónak inkább állnak rendelkezésére bonyolult grammatikaiszerkezetek, addig a japánban inkább a nyelvhasználat, az árnyalt kifejezések
nagyobb száma helyettesíti ezt a lehetőséget, amin szótárazással aránylag
könnyebben úrrá lehetünk. Lehet vitatkozni ezen állításommal, de a fordítás soránszerzett tapasztalataim azt mutatják, hogy miután átrágtam magam a bonyolult
kandzsikon, és a szótárazáson, jóval könnyebb dolgom volt, mint mondjuk egy angol
irodalmi szöveg esetében, s nem hiszem, hogy ez a jellegzetesség csak Misima
sajátja lenne, aki amúgy egy rendkívül összetett gondolati, esztétikai és nyelvi
rendszerű író.
Az udvariassági szintek nyelvtani kifejezhetősége viszont a japán nyelv specialitása,és Misima gazdagon él is ennek lehetőségeivel a figurák jellemzésekor.
Hitler például a darabban egykor eltaszított harcostársát, Georg Strassert
visszaédesgetendő, folyamatosan az egyenes stílust erőlteti, hogy egykoribarátságukra apelláljon, ám az folyamatosan a szonkeigo-t (tiszteleti nyelv)
használja, hogy kifejezze ellenállását eme
képmutató helyzettel szemben. Hitler aztán később ugyanilyen tiszteletteljes hangonbeszél az őt dróton rángató iparmágnás Kruppal, aki kedélyes, lenéző módon,28

95. szám

2009. december

egyenes stílusban tárgyal vele. Röhm-mel, igaz barátjával ugratva egymást viszont
mindketten egyenesen, sok-sok„boku”-t („én” –nagyon közvetlenül) és”kimi”-t (te – közvetlenül) használnak azegyenesstílus mellett, mely viszonyuk bizalmasságát, bensőségességét jelzi.
Misima szövegeiben néha a bonyolult gondolatok, kibogozhatatlannak tűnőszószörnyekké varázsolják az egyes mondatokat. Mitikus sárkányokká, melyek
pikkelye ugyanakkor aranyfényben csillog, és szépségük extázisba ragad. Nézzünk
néhányat ezek közül:A Barátom, Hitler egyik főszereplője, Ernest Röhm ilyen szerelmes szavakkal beszél
a hadseregről, úgy egyáltalán a katonaéletről:„Ezek a fiatalemberek, akiknek az arca úgy ragyog a napközben végbevitt
pusztítástól, mint az izzó alkonyi napsugár, miközben fegyvereiket tisztítják, az olajés a bőr szagában, megerősítik ezt a barbár költőiséget, s az érzetét keltik a kövek
és szörnyek sötétkék hordáinak, melyek egybetartják a világot annak
alapjainál…vagy:
A takarodó kürtjelének lágy hangjai, azok a fémen cikázó finom ujjak, a durva tábori
takarókat állukig felhúzó, hosszú pilláikat fegyelmezetten összezáró fiatalembereket
szépen álomba cirógatják. A férfiasság igaz karakterét teljes egészében felmutató, ahősi erényeket napvilágra hozó katonaélet a héjában megbúvó osztriga lágy, nedves
húsának ínycsiklandozó finomságával tölt el. Ezek a drága lelkek, ezek az egymással
élni-halni felesküdött lelkek, szigorú külsejű harcosokból font virágfüzérek!
Biztosan hallott már róla, hogy a páncélos orrszarvú bogarak cukros vízen iselélnek”.
Ugyanezen műben a címszereplő, Adolf Hitler így vall művészi ambícióiról:“ Mégiscsak művésszé kellett volna lennem! Mint a hatalmas Wagner, a világüstjének két markolatát - a semmit és a halált - jól megragadva, mint egy szívbéli, jó
szakács, a világ minden jellemző karakterét, azok érzéseit egy serpenyőbe önteném,és az óriás Solt lángjai fölött pirítanám őket, vidám sercegés közepette.”
A “Szuzaku-ház bukásá”-ban ilyen gyönyörű képben fejezi ki hősi halál iránti vágyát
a biztos pusztulásba tartó fiú:„Arcomon, melyet a tenger felől jövő szélnek fordítok, úgy érzem, mintha
arccsontjaimat a kétségbeesés és a dicsőség aranyerszényével pofoznák.” Büszke,
császárimádó apja így támogatja önpusztító döntésében:.
„Te vagy az első férfi a Szuzaku-házból, aki felölti kardját urunk védelmében. Az
első férfi, aki bizonyságot tesz arról, hogy családunk vérvonalának hosszú
selyemfonata voltaképp egy arany kardhüvely tartószíjául szolgál. Te vagy a
Szuzakuk törvényes, hős leszármazottja”.
Ezek a szövegek ezen a nyáron hangoztak el először magyar színészek szájából,magyar közönség előtt, a Zsámbéki Nemzetközi Nyári Színház színpadán, - ahol aBarátom, Hitler-t és A Szuzaku-ház bukásá-t bemutattuk 2009. augusztus 6-án –ők pedig igen értően, és hálásan fogadták, bizonyítva, hogy Misima művészete
honfitársaink szívéhez is utat találhat.
A színészi percepció is szokatlanul akadálymentes volt. A darabban szereplő
művészek maradéktalanul képesek voltak magukévá tenni eme távoli világ
hangulatait, fájdalmait, félelmeit, és egzaltációját.
Bár a két kultúra még mindig rettentően különbözik egymástól, a szépség és
tehetség nyelve nemzetközi nyelv, és szerzőnk mindkettőt a legmagasabb szinten
beszéli.
Fordítsunk Misimát!

2995. szám

2009. december

Remélem, az eddig elhangzottak meggyőzően szólnak eme vállalkozásérdemessége mellett.
Ezúton indítványozni szeretném, hogy azon intézetekben, ahol felsőfokú japánoktatás folyik, adjanak lehetőséget a hallgatóknak – sőt ösztönözzék őket – hogyakár a tanterv részeként, akár pályázat formájában készítsék el egyes Misimadarabok nyersfordítását, majd egy adott, neves kortárs drámaíróval együttműködve,közösen hozzanak létre műfordításokat Misima drámáiból. Ezeket később egy – aszerző összes színpadi műveit tartalmazó – drámakötetben. jelennének meg.
Mivel Misima összes darabjának egy-egy japán nyelvű példányával rendelkezem,
vállalom ezek másolatának elkészítését, postázását az érdeklődők számára. A
kortárs szerzőkkel való kapcsolatfelvétel, kapcsolattartás koordinációját is,
természetesen (már eddig is érdeklődtem és meglepően sok pozitív visszajelzésérkezett az írók részéről), valamint a megjelentetendő kötet előkészítését, pályázati
munkáit úgyszintén. Angol nyelvű fordítókat is várnék, mert több drámának – nem
mindegyiknek – létezik már az angol verziója is. (Szato Hiroaki angol nyelvű
fordításai ráadásul meg vannak nálam).
Én, a magam részéről szintén folytatom Misima többi színpadi művének fordítását.
Amennyiben Önök között van olyan, akit érdekel a téma, szívesen fogadom
csatlakozásátaprojecthez.
Kontaktjaim
elérhetők
akonferencia
szervezőbizottságánál. Remélem sikerült e különleges alkotó művei iránt érdeklődést
keltenem.
Jámbor József
Jámbor József november utolsó napjaiban tért vissza Toyamából, ahol a Pinczés
István vezette Debreceni Színjátszó Stúdióval adták elő - a Vihar Judit által lektorált Minnie-kui ahiru no ko-t hat alkalommal, igen nagy sikerrel.

Haiku
Törökszentmiklós Haiku versenygyőztesei és haikuik:

Kormos Liliána 4. osztályos tanuló

I. hely Őz Mária 12. osztályos
tanuló

Nyirkos a hajnal
dermedt kezek szedik amosolygó szőlőt.

Aranysárga tó
tükrén vörösen csillan
fénylő falevél.

A J-CULT FEST-en a Haiku
versenyen a következő
költemények lettek a győztesek:

II. helyezettek:
Hajdrik-Pató József

I. helyezett megosztott:
László Lívia a Babits
GimnáziumbólŐszt szül az idő.
Ős rozsdafolt levelek:vér, eső és könny!

Nem szól a szellő
a fákon lomb sem moccan
hallgatok én is.

30

95. szám

2009. december

Bársony ErikaGyőrfi Krisztina és Érfalvy Lívia az
Evangélikus Gimnázium tanárai
közösen:Színes rózsaszál
harmatos őszi virág
mutatja arcát.

Hegy dala csendülőszi levél pirosán
elhal a bánat.

Szeptemberi holdfelnézek az égre én
majd továbbmegyek.

III. díj Romhányi JuditA szombathelyi
díjazottjai:Ősszel elmúlás
születik új hajnalra táncol a halál.

Japán

Nap

I. helyezett: Németh Krisztina
A Kőszegi Japán Nap díjazottjai:
I. díj PÁL Sándor

Lelkem zuhatag
Mely szívem tükrét mossa,
Elmém így tiszta.

Míg lüktet az ősz
deresedő hajamon
megáll az idő.

II. helyezett: Rozán Eszter

II. díj (3 megosztott)Néma táj, fecske
Nincs más, szél kavarog maMelleted vagyok.

Németh Krisztina
III. helyezett: Páli Viktória
Lehullott ősszel
szívem kicsi sziromja Sherlock megtalálta.

Köd gomolyog ma
Ködös tekintetem rád
Vetül hitvesem.
Különdíj: Dr. Jankovics Mária
Elszállt a gólya
Tovatűnt a meleg nyár
Fázik a lábam

A következő haiku klub: január 29-én pénteken 14 órakor az ELTEBTK Múzeum krt. 4/D épületének fszt. 13-as szobájában lesz.
Vihar JuditKöszönjük az e számunkban megjelent fotókat Szende Györgyinek,
Borsányi Klárának, Schmitt Csillának, Komáromi Gyöngyinek,
Prékop Jánosnak!

31

95. szám

2009. december

Az itt látható, Magyarországon kiadott emlékbélyeg megvásárlásának több útjavan:
- Megrendelni online a Magyar Posta honlapján.
- Bélyegmúzeum, Bp. VII. Hársfa u. 47. tel: 341 5526, nyitva hétfő kivételével 10 és
16 óra között
- Bemenni a Filapostába, és személyesen ott megvenni. (helyszín: 1476 Budapest X.
Üllői út 114-116. 100-as posta, nyitva: 8:00-16:00, érdeklődés: 318-3412 vagy 3183363).
- Nagyobb postákon (előtte érdemes felhívni őket)-Írni a philately@posta.hu címre
További információk:
http://animeaddicts.hu/forum.php?viewtopic.40.7379.2
http://posta.hu/belyeg/belyeggyujtoknek/filaposta
http://posta.hu/object.e45da1bc-3432-4fe8-89b4-a9005d35fc7b.ivyHÍRLEVÉL – megjelenik negyedévente. Alapította: Szentirmai József.
Kiadja a Magyar–Japán Baráti Társaság (Nemzetek Háza, Budapest, VI.
Bajza u. 54. I. em.)Társaságunk köszöni a Subaru-t is értékesítő Emil Frey
autókereskedő cég támogatását!

32