102. szám

2011. szeptember

KIZUNA 絆 きずな
A Magyar–Japán Baráti Társaság (MJBT) hírlevele

101. számunktól kezdve lapunk címét megváltoztattuk. A KIZUNA szó japánul’baráti szálak’, ’baráti kötelék’ jelentésű szó, amely tartalmát tekintve közel áll
testvérszervezetünk lapjának címéhez, a BARÁTSÁG szóhoz.

Tisztelt MJBT-tagok!
Ritkán szólítja meg a társaság elnöke a kedves tagságot, csak akkor, mikor
rendkívüli helyzetről van szó. Most elérkezett ez a pillanat. Bizonyára sejtik,miről fogok írni: anyagi szempontból igen nehéz helyzetbe kerültünk.
Megszűnt a Nemzeti Civil Alapprogram, munkáját a Wekerle Alapítvány vetteát, amely magába olvasztotta a Pro Renovanda Kultúra Alapítványt is.
Általában a két alapítványtól évente 450 ezer Ft-ot szoktunk kapni. Most
helyette mindössze 100 ezer Ft fog a rendelkezésünkre állni. A Nemzetek
Háza 78 baráti társaságából csak 3 részesül anyagi juttatásban, s ezek között
ugyan ott vagyunk, de mégis, helyzetünk siralmasnak mondható. Ezért akövetkező kérésekkel fordulok Önökhöz.
1. Aki nem fizette be a tagdíját, nagyon kérjük, tegye ezt meg. Forduljon
bizalommal új gazdasági tiutkárunkhoz, Menyhárt Istvánhoz amenios@t-online.hu , menyhartistvan@pch.hu címen.
2. Aki eddig postai úton kapta a Kizuna című hírlevelünket és át tud térni az
elektronikus formára, szintén jelezze ezt Menyhárt Istvánnakés Bassa
Zoltánnak (zoltanbassa@gmail.com )3. Akinek van lehetősége arra, hogy a kötelező tagdíjon felül, ami évek óta
igazán alig emelkedett, többet fizessen, az tegye ezt meg, amit nagyon
szépen köszönünk.
SZÁMLASZÁMUNK: OTP Bank 11705008-20108715
4. Akinek van lehetősége arra, hogy támogasson bennünket, tegye ezt meg.
Továbbá, ha van valamilyen ismeretsége, amelynek segítségével minket
támogatni
lehetne,keressemeg
Bassa
Zoltánfőtitkárunkat(zoltanbassa@gmail.com) vagy engem (jvihar@gmail.com).

Segítségükre feltétlenül számítunk!
Köszönettel:
Dr. Vihar Juditelnök
Magyar-Japán Baráti Társaság

1102. szám

2011. szeptember

Budapesti havi klubunk
Minden hónap harmadik szerdáján 17 órakor kezdődnek a szokott helyen, az'ECE' irodaházban (V. Bajcsy Zs. út 12.) a NET Travel irodában (2. emelet). A
programváltozás jogát fenntartjuk!
Szeptember 21. Mátyus Sándor, volt tokiói nagykövet előadása: Magyar–japán
kapcsolatok a 70-es évek elején
Mátyus Sándor 1970-1974 között sajtó- és kulturális attasé Japánban a Magyar
Nagykövetségen, majd 1983-1986 között tanácsos. A Magyar Köztársasági
Érdemrend Középkeresztje és a Külügyminisztérium Kiváló Köztisztviselője díjjal
jutalmazott ny. rendkívüli és meghatalmazott nagykövet.
Október 19: Kimonó-bemutatóval egybekötött vacsoraest a Fudzsi Étteremben
A vacsoraest keretén belül a Magyar-Japán Baráti Társaság tagjainak lehetőségük
lesz megkóstolni a méltán világhírű japán konyha remekeit a Fudzsi Étterembe, mely
2011-ben kiérdemelte Magyarország legjobb távol-keleti étterme díjat, 2010-ben
pedig a „Best of Budapest” díjjal tüntették ki. A Fudzsi Étterem immáron húsz éve
Magyarország első számú és máig is egyetlen igazi tradicionális Japán étterme japánchef irányításával. A legmagasabb fokú gasztronómiai élmény elérésének érdekében
a kivétel nélkül csak a legtisztább tengerekből, és mindig az évszaknak megfelelő
alapanyagokat hozatja meg vendégei számára.
A vacsora közben megcsodálhatunk japán yukatákat is!
Időpont: 2011. október 19. 18:00
Helyszín: Fuji Étterem (cím: 1025-Budapest Csatárka u. 54.)
A menü ára a helyszínen fizetendő: 3000 Ft. + italfogyasztás
Jelentkezési határidő: október 14. (péntek) 24:00
Jelentkezés: Sági Attila (e-mail cím: attilasagi@yahoo.com), aki ajelentkezőknek visszajelzést is küld. Kérjük, hogy figyeljék ezt avisszaigazolást a jelentkezők! A jelentkezés után már nem mondható le arészvétel. Rendkívül kedvezményes lehetőségről van szó.
November 16. Nemeshegyi Péter S.J. előadása Japánban töltött éveiről
P. Nemeshegyi Péter S.J. jezsuita szerzetes, egyetemi tanár. A japán Szent Kincs
Rendjének, "Arany Sugarak a Nyakszalaggal" kitüntetettje.
1944-ben lépett be a jezsuita rendbe, saját bevallása szerint azért, mert imponált
neki, hogy a budapesti Jézus Szíve templomban a mise alatt nem szedtek adományt,nem zavarták meg az áhítatot. A római Szent Gergely Egyetemen teológiai
doktorátust szerzett. 1956-tól 1993-ig a tokiói Sophia Egyetem Hittudományi karának
professzora volt, közben kétszer dékánja is. Szinte egész Japánban tartott,keresztény szellemiségű előadásokat a teológiáról és a kultúrák közti különbségekről.

2

102. szám

2011. szeptember

Mint hittérítő óriási eredményeket ért el. Jelenleg a Károli Gáspár Református
Egyetem Japán tanszékének oktatója.
December 21. Bata Rita táncelőadása és bemutatója
Bata Rita koreográfus, táncos, rendező. Az ösztöntánc művésze, aki testéről mindenkülsőséget lenyúzva fejezi ki érzelmeit, keresi az igazságot. A Magyar
Táncművészeti Főiskola koreográfus szakán végzett, 2001-től rendszeresen
koreografál, tanít, szóló és koprodukciós alkotásaival jelen van külföldön. 2008-ban a
Japán Alapítvány Uchida művészeti ösztöndíját nyerte el, mellyel butoh tanulmányait
folytatta Jokohamában és Tokióban. Szólóestjeivel hat éve rendszeresen jelen vanTokió színházaiban és számos más ázsiai és európai városban, majd Dél-Koreában
alkotott, később Japánban folytatta kagura tanulmányait.

Adományozási hírek
A korábbi 5 millió forintnak megfelelő jen összeg után, május-június során újabb
közel 2 millió forint gyűlt össze az adományszámlán, melyet július 5-én átutaltunk
a Japán-Magyar Baráti Társaság számlájára!
Az összeget Bohár Ernő Magyarország rendkívüli és meghatalmazott japán
nagykövete és Tanaka Jositomo, a Japán-Magyar Baráti Társaság Igazgató
tanácsának elnöke, volt japán nagykövet vitte el a katasztrófa sújtotta Szendaiba, az
ottani Japán-Magyar Baráti Társaság rlészére, akik egy óvodát szeretnének
helyreállítani az összegből. A második összeget Ivate megye egy iskolája kapta
szintén a helyreállítás céljából.

Harcművészek adományai
Kalmár Árpád a Magyar Harcművész Szövetség elnöke kezdeményezésére a
Magyar Karateszövetség és partnerszervezetei a különböző jótékonysági
eseményekből befolyt összeget a Magyar-Japán Baráti Társaságon keresztül
ajánlották fel a japán károsultaknak.
Az összeg 500 000 Ft amelynek hivatalos átadására június 7-én a budapesti
Bambuszliget Étteremben került sor.
A karateszövetség részéről hatan
voltak jelen:
Dr. Mészáros János MKSZ elnök
Mikó Sándor MKSZ ált. alelnök
Kápolnási Márton - jótékonysági
maiko babák forgalmazója
Gali Csaba, Masters Cup,jótékonysági rendezvény szervezõje
Ruzsinszki György, MKSZ főtitkár
helyettes
Kalmár Árpád, Harcművész
Szövetség elnöke (képünkön)3

102. szám

2011. szeptember

Az MJBT-t Vihar Judit elnök és Menyhárt István gazdasági titkár képviselte.
Képünkön Dr. Mészáros Jánostól az MKSZ elnökétől Vihar Judit, az MJBT elnöke
veszi át az adományt.

Cikk Japánban az április 27-i jótékonysági koncertről
Szakanasi úr, a Magyarországi Japánok Szervezetének (Nihondzsinkai) elnöke
tollából cikk jelent meg JFTC nevű japán szakmai szervezet havilapjában az MTA-nszervezett jótékonysági koncertünkről. Egyelőre a japán verzió olvasható:
http://www.jftc.or.jp/shoshaeye/pdf/201106/201106_22.pdf(23-24. oldal)
Köszönjük Szakanasi úrnak!

FOLYTATÓDIK AZ ADOMÁNYGYŰJTÉS
A JAPÁN KÁROSULTAKJAVÁRA!
Az adományokat a japán földrengés károsultak számára elkülönített számlára lehet
befizetni:
Számlatulajdonos:
Magyar-Japán Baráti Társaság
11705008-20498353-00000000 OTP
A támogatások továbbításáról honlapunkon adunk hírt: http://mjbt.mjgk.com
A támogatók nevét honlapunkon és Kizuna című hírlevelünkben tesszük közzé, és
természetesen japán barátainkat is tájékoztatjuk az adományozókról.
Az adományozásról igazolást állítunk ki. Aki igazolást kér, küldjön e-mailt pontos
adataival erre a címre: adomanyigazolas@gmail.com
Magyar-Japán Baráti Társaság

4102. szám

2011. szeptember

Nyári programok
KoncertA Japán Nagykövetség a nagyköveti rezidencián 2011. július 15-én este 7 órakor
zongoraestet szervezett, amelyen a világhírű zongoraművész Izumi Tateno lépett fel,aki balkézre írt zongoraművek előadójaként főként Finnországban es Japánban
tevékenykedik. Társaságunk vezetősége, tagozataink helyi klubjaink vezetői ismeghívást kaptak, amelyet ezúton hálásan köszönünk!

Japán Nap Bonyhádon
Augusztus 12-én Bonyhádon Lenczné Vrbovszki Judit igazgató helyettes
szervezésében Japán Napot tartottak a Lotz János Evangélikus Gimnázium
taáborában. A nap remekül sikerült. Először Kubo Junko tanárnő engedettbepillantást az ikebana titkaiba, utána a tábor összes résztvevője virágot gyűjtött az
iskola japánkertjében, majd megpróbálkozott saját kompozíciójának elkészítésével.
Munkájukat siker koronázta.
Utána a Vihar Judit tartott prezentációs előadást a japán költészetről, melyet haiku
verseny követett.
Végül Waseda Mika tanárnő tartotta meg prezentációs előadását az Oszakai Gaidai
egyetem magyar szakos képzéséről, a Magyar Tanszék életéről. Izgalmas előadását
sok kérdés követte.

További ősziőszi programok
Törökszentmiklós: projektzáró rendezvény
Szeptember 1-én 17 órakor rendezi meg a Törökszentmiklósi Önkormányzat
Projektzáró ünnepségét a Bercsényi Miklós gimnázium megújulóenergia alapú
villamosenergia ellátására. A rendezvényen szalagátvágás, köszöntők és kulturálisműsor lesz.
Köszöntőt mond őexcellenciája Ito Tetsuo Japán magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövete, dr. Juhász Enikő polgármester, Bencsik János, Nemzeti
fejlesztési Minisztérium klíma- és energiaügyért felelős államtitkára, Ternyák Csaba
egri érsek. A projektet bemutatja Ternyák Csaba projektfelelős.
A műsorban japán dalok előadásában közreműködik Higashiguchi Shaari.
A műsort fogadás követi.

5102. szám

2011. szeptemberTeaművészeti előadás
2011. szeptember 7-én, szerdán 17:30 órától a Japán Nagykövetség rezidenciáján
az Uraszenke Teaiskola szervezésében teaművészeti előadás és bemutató kerül
megrendezésre, amelyre társaságunk vezetőségi tagjai, a vidéki csoportok vezetői ismeghívást kaptak.
Az előadás programja röviden:Előadás a teaszertartásról: „Világbéke egy csésze tea által”; a teaszertartás
alapfogalmai (wa, kei, sei, jaku);
Teaszertartás bemutató;
A hallgatóság megismertetése a teaszertartás főbb gyakorlati tudnivalóival:a teaszertartás elvégzésének módja; az édesség és a maccsa (szűz teapor)elfogyasztásának helyes módja; a teaszertartás fontosabb kifejezései japánul ésmagyarul;
Teakínálás a vendégek számára.
Az előadást követően alkalom nyílik a teaszertartás kipróbálására és kérdések
feltevésére.

Párbeszéd a kimonókkal
Iparművészet és művészi szórakoztatás a kiotói Virág utcában“A “GÉSÁK” című nagysikerű, több nyelven, köztük magyarul is megjelent könyv és
fotóalbum szerzője Budapestre jön. Aihara Kjokó kiállítása 2011. szeptember 6-10.
között tekinthető meg, melyen többek között külföldön soha be nem mutatott, nemzeti
kincsként számon tartott kimonók, öltözet kiegészítők láthatók. A nagyértékű textíliák
mellett a szerző által gésákról készített fotók segítenek bemutatni a kiotói Gion
negyed ún. “Gésa negyedének” (Hanamacsi) látványos divatját. A megnyitót
követően a szerzőn vetítéssel egybekötött előadást tart hagyományról,kézművességről, szokásokról és szabályokról, melyek körülveszik a szórakoztatástművészien művelő hölgyek misztikusnak tekintett életét. “Megnyitó szeptember 6-án kedden 17 órakor
A kiállítás helye: Ponton Galéria
1015 Budapest, Batthyány u. 65.
Nyitvatartás: keddtől szombatig 12-től 18 óráig

Sárkánynap
Szentkirályszabadján szeptember 3-án 10 és 16 óra között Sárkánynapot és egyéb
programokat szerveznek a falu határában Meggyes puszta felé. További részletek:
http://www.szbke.hu/, www.facebook.com/szbke

6102. szám

2011. szeptember

Helyi csoportjaink és tagozataink életéből
életéből

Győr
Találkozás Itó Tecuo Nagykövet úrral
A Japán Nagykövetségről Onodera Gabriella felvetette, hogy Itó Tecuo Nagykövet
úr megismerkedne a győri japán élettel, programokkal, mivel Győrzámolyra kapott
meghívást, s ezt is betenné programjába. A nagykövet úrral volt Jaszuda Kunihikoelső titkár. Meghívtam Berke Károlyt, a MJBT legaktívabb tagját és Milanovich
Ildikó tanárnőt, aki júniusban szervezett gyerekeknek egy japán témájú tábort. A
találkozóra 2011. augusztus 25-én 16.30-tól 17.45-ig került sor a Hotel
Famulusban. A megbeszélésre elvittem az MJBT-ről szóló dossziém és Ildikó iselhozta a táborban készült felvételeket, s azokat a kimonókat, amiket a gyerekek
festettek meg. A találkozó rendkívül jól sikerült.
Horváth Ferenc, az MJBT Győri Klubjának vezetője

Székesfehérvár
A Magyar-Japán Baráti Társaság székesfehérvári klubja és az enyingi Tinódi
Lantos Sebestyén Református Iskola már évek óta együttműködik a magyar-japánbarátság ápolásában, a japán kultúra terjesztésében. .2011.szeptember 10-én
Enyingen, az immár hagyományos enyingi Török Bálint Napok rendezvényén önálló
programként kerül bemutatásra, a Japán Alapítványtól kölcsönkapott Kiotót
bemutató fotókiállítási kollekció, a református templom galériájában. A kiállítás
megnyitására a Magyar-Japán Baráti Társaság székesfehérvári klubjának elnökét
kérte fel az Iskola.
2011. szeptember 28-án szerdán 17:30-kor, a székesfehérvári Városi Könyvtárban,
folytatódik a Magyar-Japán Baráti Társaság székesfehérvári klubja és a Városi
Könyvtár „Japánban jártam….” című előadás sorozata. Vendégünk: Vonderviszt
Anna, aki a csodálatos japán csomagolástechnikáról tart bemutató-előadást.
Moderátor: Schwerlichovszky László az MJBT székesfehérvári klubja elnöke.
Schwerlichovszky László, az MJBT székesfehérvári klubjának elnöke

Szentendre
Augusztus 29-én Waseda Mika, az
Oszakai Idegen Nyelvek Egyeteme
MagyarTanszékének
vezetője
előadást tartott a Japánban zajló
magyarnyelvoktatásról
és
testvészervezetünk tevékenységéről a
Pest Megyei Könyvtár épületének
Barcsay termében.

7

102. szám

2011. szeptember

Waseda szenszei szeptember 10-én meg látogatja Dani Zoltán szentendrei
japánkertjét is. (képünkön)

Bassa Zoltán, MJBT Szentendrei csoport szervezője

Szombathely
Az MJBT-Szombathely idén, immár harmadik alkalommal rendezi meg a "JapánNap"-ot. A rendezvényre október 16-án, szombaton fog sor kerülni, az AGORA
Savaria Filmszínházban. Rendezvényünkön ismét sokszínű programmal fogjuk várni
az érdeklődőket. A kicsiknek kézműves foglalkozások, tánc, filmvetítés, míg anagyoknak előadások, sportbemutatók, taiko koncert és szusi bár kínál
kellemes délutáni elfoglaltságot. Az idei rendezvény az AGORA és az Ataru
támogatásával jön létre.
Schmitt Csilla
MJBT Szombathelyi csoportjának vezetője

Zalaegerszeg
Japán Fesztivál - a japán kultúra kincsei és kjógen előadás
Zalaegerszegen a Városi Hangverseny- és Kiállítóteremben. (Ady Endre u.14.)
Szeptember 9.
14.00 Megnyitó
15.30: Japán versek Geszty Glória színművész előadásában
16.00: Hagyományos japán teázási szokások – Sági Attila
17.00 A japán kultúra hagyományos tárgyai c. kiállítást Dr. Pinczés István nyitja meg.
18.00: Az Atarau Taiko ütőegyüttes koncertje
Szeptember 10.
11.00: A Pannon tükör Japán különszámának bemutatója, Haiku előadás. Előadásttart Villányi G. András japán műfordító
13.30:Harcművészeti bemutató

8

102. szám

2011. szeptember

14.30: „Bolond szavak” – interkatív színházi előadás Pinczés István vezetésvel.
15.30: Dontaró két asszonya c. kjógen komédia előadás. Rendező: Pinczés István. A
darabot fordította: Hukaja Sitosi és Hukaja Berta
16.00: Filmvetítés: A hét szamuráj
18.00: Az Atarau Taiko ütőegyüttes koncertje
A Japán kultúra kincsei
A japán kultúra kincsei címmel kiállítás tekinthetnek meg az érdeklődők 2011.
szeptember 9-30. között vasárnap és hétfő kivételével 10.00-18.00 óráig
Zalaegerszegen a Városi Hangverseny- és Kiállítóteremben. (Ady Endre u.14.)
A kiállítás bemutatja a hagyományos japán színház tárgyi világát, a kjógen jelmezeit,
a japán ecsetírás remekeit, a hagyományos japán női valamint a szamuráj viseletet,a japán életet és tájakat.
Napijegy: 900 Ft.
A programok szervezője a Debreceni Színjátszó Stúdió Független Színház és Japán
Kulturális Szolgáltatóközpont Közhasznú Egyesület
A rendezvényeket a Japán Alapítvány, Zalaegerszeg Város Önkormányzata és aMillecentenáriumi Közalapítvány is támogatja.

22. Nemzetközi Origami Találkozó
Budapest, 2011. augusztus 5-7.
Idei
rendezvényünk
legemlékezetesebb pillanatai az augusztus 6.-iestihirosimaiésfukusimai
megemlékezésünkhöz köthetők. A
résztvevők addigra meghajtogatták az
1000 színes daruból álló fűzért
(képünkön), melyet mécsesek fényénél
kötöttünk fel köralakban, s eközben azáldozatokra emlékeztünk.
Nemcsak
Európakülönböző
országaiból,de
idénelőször
Ausztráliából is érkeztek résztvevők, akiállítással
és
workshopokkal
egybekötött találkozóra.
Díszvendégünk Grzegorz Bubniak volt
Lengyelországból.

A megnyitó előtt Dr. Vihar Judit és tanítványai mutatták be a jukata szépségét.
Később Vonderviszt Anna furosiki előadása és bemutatója keltette fel több tagunkérdeklődését a textilcsomagolás iránt.

9102. szám

2011. szeptember

Kiállításunk bemutatta az origami sokszínűségét, állat- és virágmodellek mellett
geometriai alapokon nyugvó tesszalációkat is láthattunk. Újdonság volt számunkra isa magyar népi hímző művészet megjelenítése origami technikával.
Legnagyobb elismerést mégis az a Japán térképét ábrázoló alkotás aratta, melyetErdődiné Koszó Éva, hűséges tagunk készített , több mint 6400 (!!!) elemből a 2011.
március 11-i események után.

Idei találkozónk résztvevői között külön figyelmet kapott egy vak és egy értelmi sérült
fiatalember, akik alkotásaikkal bizonyítják az origami sokféle fejlesztő hatását.
2011. szeptember 11-én emlékezik a világ a new yorki támadások 10. évfordulójára,
melynek alkalmából egy origami békefát is felállítanak a helyszín közelében. Erre avilág minden tájáról küldenek modelleket, így tagjaink is.
2012 augusztusában újra Budapesten rendezzük következő találkozónkat.
Villányi Mariann, Magyar Origami Kör

Magyar Fesztivál Aicsi megyében
Az Aicsi megyei Japán-- Magyar Baráti Társaság Hírlevelének ( 愛知県ハンガ
愛知県ハンガリー友好協会会報
リー友好協会会報 ) 2011. júliusi számát Waseda Mika tanárnőtől kaptuk meg,amelyben a Magyar fesztiválon túl részletesen beszámoltak az április 27-i
jótékonysági koncertünkről, az április 30-május 1-i Japán Napokról és májusi
szentendrei rendezvényünkről, az inujamai iskolások rajzkiállításáról a Szent Andrásáltalános Iskolában, valamint képeket közöltek Dani Zoltán szentendrei japánkertjéről
is. Köszönjük!

10102. szám

2011. szeptember

A fesztiválon nagy érdeklődés övezte a magyar gasztronómiai és borkínálatot.

Az Inujama városi elemi- és alsó középiskolások, valamint a szentendrei Szent
András általános iskola rajzcseréjének keretében a japán kisiskolások okleveleket
vehettek át Inujama városának polgármesterétől, és magyar gyerekek képei
díszíthették a magyar fesztivált.

11102. szám

2011. szeptember

Dr. Niels Gruber:
Zen meditáció napjainkban
A következő gondolatok 1995 márciusában hangzottak el Kóbéban, ahol Dr. Niels Gruber, aNémet Szövetségi Köztársaság akkori főkonzulja felkérésre zent nem gyakorló japánoknak
tartott a zenről előadást.
A szöveget Marghescu Mária, társaságunk tagja bocsátotta rendelkezésünkre.
Marghescu Mária 30 éve gyakorloja a zenmeditációt. Felhatalmazott tanitója a Willigis
Jäger által alapított, japán es kínai zenre épülő Leere Wolke (Üres Felhő)zenvonalnak. W. J. célja a zengyakorlás több évszázados tapasztalatainak
segitségével visszavezetni az elanyagiasodott, szétszórt nyugati embert,
középpontjához, elvesztett metafizikai tengelyehez, anélkül, hogy elhagyná keresztény
vallását es kultúráját.
1. Első találkozásom a zazennel
A zen kultúra nagyon jellemző Japánra. Hogy ma a zen meditációról beszélhetek, azokra atapasztalatokra vezethető vissza, melyeket egyetemista koromban, kb. 37 évvel ezelőtt
szereztem. Annak idején első jogi államvizsgám előtt álltam, és ugyanabban a bajban
szenvedtem, mint sok tanuló és egyetemista egy fontos vizsga előtt: álmatlan voltam, afejem fájt, és rettenetesen féltem, hogy a vizsgán nem állom meg a helyem. Az ameghatározhatatlan érzésem volt, hogy rossz a beállítottságom a vizsgához, és kiutat
kerestem. Ekkor ismertem meg egy német tudóst, a pszichológia és filozófia
professzorát, Karlfried Drückheim grófot, aki 1937-től 1947-ig Japánban kutatta anevelés vallásos alapjait, és mikor visszatért Németországba, egy sor könyvet írt
japán tapasztalatairól. Elmagyarázta nekem, hogy mit csinálok rosszul, és tanácsokat adottarra vonatkozóan, hogy miként változtassam meg beállítottságomat tanulmányaimhoz és
vizsgámhoz. Ezen kívül elmagyarázta nekem a zazen (ülve meditálás) szabályait, és
azt tanácsolta, hogy rendszeresen gyakoroljam.
Ezt meg is tettem, és két-három hónapon belül úgy megjavult az állapotom, hogy
jelentkeztem a vizsgára, és át is mentem. Ez a tapasztalat mélyen meggyőzött a zazenértékéről. A zent tehát gyakorlati tapasztalatból ismerem, nem pedig azáltal, hogy erről
könyveket olvastam volna.
2. A két életfeladat
Akik ismerik Japán tradicionális kultúráját, megegyeznek abban, hogy az ülve meditálás,amely a japán buddhizmus majdnem minden iskolájában központi szerepet játszik, kiváló
hatással van a nevelésre, valamint a művészet és a harcos sportok fejlődésére. Ha azazen értelmét helyesen akarjuk felfogni, tisztában kell lennünk azzal, hogy minden emberéletében kettős feladatot kell, hogy megoldjon: egy feladatot a világban és egy
feladatot önmagával szemben.
Úrrá kell lennünk a világon, fel kell ismernünk, alakítanunk és tökéletesítenünk oly módon,hogy abban emberhez méltóan élhessünk. Másrészt meg kell ismernünk és valósítanunkönmagunkat, továbbá fejlesztenünk kell képességeinket és eredeti, igazi, érett emberekké kell

12

102. szám

2011. szeptember

válnunk. Ezért van minden nevelésnek és ismeretterjesztésnek kettős feladata: azt atudást és képességet kell nyújtania a fiataloknak, amely szükséges ahhoz, hogy
megoldhassák feladataikat a világban. Másrészt a nevelésnek és az oktatásnak
segítenie kell abban is, hogy teljesíteni tudjuk feladatainkat önmagunkkal szemben.
Hozzá kell járulnia az ember jellembeli, erkölcsi és spirituális fejlődéséhez.
Mindkét feladatot komolyan kell vennünk. Egyikkel sem szabad kizárólagosan
foglalkoznunk, és amellett a másikat elhanyagolnunk, mert különben életünk kileng
egyensúlyából. Inkább arra kell törekednünk, hogy egyensúlyban tartsuk mindkétéletfeladat megvalósítását. Megkülönböztethetünk egy külső életutat, amelyetáltalában önéletrajzunkkal, annak külső adataival jellemezhetünk. Ettől különbözik
minden ember belső életútja, érésének útja, hogy hogyan változik meg élettapasztalatai
nyomán. Minden japán megérti, hogy tulajdonképpen mit is jelent ez a belső út, mert ajapán kultúrában számos metódus vagy út (dó) ismeretes, mint kendó (a kard útja), kjúdó (az íjútja), sodó (az írás útja), aikidó (az ellen-nem-állás útja), csadó (a tea útja), gadó (a kép útja),
kadó (a virágok útja). Mindezen utak célja egy belső érés és a személyiség íormalasa egyművészet, szertartás vagy sport által. Figyelem, önátadás, jelenlét – itt és most.
Megkülönböztethetünk egy külső életművet, amelyet egy mindenki számára látható
teljesítmény határoz meg, és egy belső életművet. Külső mű pl., ha valaki foglalkozásán
belül karriert csinál, állást szerez, sikeres vállalkozást alapít vagy azt fejleszti, felfedezést tesz,
könyvet ír, műremeket alkot, és számtalan kisebb-nagyobb hétköznapi tevékenységet végez.
A belső mű viszont egészen más. A belső életteljesítmény sorsszerű feladatok feldolgozásából,saját jellemünk fokozatos tökéletesítéséből áll. A belső mű eredménye az érett, higgadt
ember, aki a dolgok felett áll, aki már nem törődik veszteséggel, nyereséggel, és már
nem fél a haláltól. Az érett ember maga mögött hagyta kis egóját, melyik csak önmaga
és vágyainak teljesítése körül forog. Eggyé vált a kozmikus ősalappal.
Megkülönböztethetünk szenvedést a világ miatt és szenvedést önmagunk miatt. A világ mindig
veszélyes, félelmetes, elpusztítással fenyeget. Gyakran kétségbeesünk a világértelmetlenségén és igazságtalanságán, vagy szenvedünk a szeretetlenségtől, az
egyedülléttől és az ürességtől. Ilyen tapasztalatokra teszünk szert pl., ha üzleti
vállalkozásaink félresikerülnek, ha igazságtalanság ér bennünket, vagy egy szeretett személy
csalódást okoz nekünk.
De van másféle szenvedés is, aminek semmi köze a világban szerzett tapasztalatokhoz, éskizárólag az önismeret hiányán alapszik. Ha valaki személyiségének bizonyos oldalait
elnyomja, vagy ellenkezőleg túlságosan szabadjára engedi, szintén szenvedhet
félelemérzet, bűntudat vagy egyedüllét miatt. Ebben az esetben szenvedése belső
meghasonláson alapszik. Ekkor fel kell ismernie, hol, miben lépte túl a mértéket, helyre
kell állítania az egyensúlyt. A belső meghasonlás akkor eltűnik.
Megkülönböztethetünk békét a világgal és békét önmagunkkal. Békét a világgal akkor
tapasztalunk, ha a világon biztonságban érezhetjük magunkat, ha a világ értelemteljes ésigazságos, és az az érzésünk, hogy egy szerető közösségbe fogadtak be bennünket, ahol
biztonságban vagyunk. Élhet az ember békében a világgal, ugyanakkor mégis
meghasonulhat önmagával. Ebben az esetben semmilyen segítséget nem várhat a világtól. Fel
kell ismernie valódi önmagát, és csak akkor békül meg önmagával, ha ez sikerül.

13102. szám

2011. szeptember

Megkülönböztethetünk társadalmi és jogi kötelességeket. Olyanokat, amelyeket aközösség követel tőlünk és olyan kötelességeket, melyekkel önmagunknak éslelkiismeretünknek tartozunk. A kötelességek a társadalom és önmagunk iránt
konfliktusba kerülhetnek egymással, így teljesítheti valaki társadalmi és jogi
kötelezettségeit, de éppen ezzel ellentmond belső törvényeinek és lelkiismeretének. Vagy
követi lelkiismerete szavát, és ezáltal vét a társadalmi tabuk vagy a polgári életelv
szabályai ellen.
Ezekkel a példákkal megkíséreltem felvázolni a feladatok különbségét a világgal ésönmagunkkal szemben. A zazen módszer belső világunk kikutatására és
megtapasztalására, valódi önmagunk felismerésére. Általa jobban tudunk magunkon uralkodni,
erkölcsileg tökéletesedni, személyiségünket érlelni. A zazen gyakorlásának célja az, hogy abelső munkát segítse, a és meghasonlást megszüntesse, és megbékítsen bennünket
önmagunkkal és egymással, tehát segít teljesíteni azt a kötelezettséget, mellyel mindannyian
tartozunk önmagunknak.
3. Az anyagi és spirituális értékek egyensúlyának elvesztése és visszaszerzése
A modem világ eltúlozza a világi feladatokat és elhanyagolja, sőt háttérbe szorítja a belső
érés feladatait. Európa fokozatos elfordulása a spirituális értékektől (melyek a középkor fénykorában
még mély alakító erővel rendelkeztek) a 1 6 . században kezdődött a reneszánsz filozófia
tanaival és a 18. század racionalizmusával folytatódott. Egyre nagyobb szerepet játszott a világ
és a világi feladatok megoldása. A modern tudomány és technológia győzelmével végül
messzemenően feledésbe merültek azok a spirituális értékek, melyek az ember érését és átalakulását
szolgálják. Ezt nemcsak Európában és Amerikában lehet tapasztalni, hanem Ázsia
országaiban is, ahol átvették a nyugati tudományt és technológiát, és ezáltal hihetetlen
gazdasági fejlődést értek el. Ez Japánra is vonatkozik. A nyugati országok, tehát Európa ésAmerika civilizációja 200 év alatt egyre anyagiasabbá vált. És miután Japán a Meidzsirestauráció után kezdte átvenni a nyugati civilizációt, tudományt és technológiát, egyre jobban
háttérbe szorultak a hagyományos spirituális értékek. A buddhista kolostorok és templomok, aspirituális oktatás színhelyei egyre inkább múzeumokká váltak, melyeket már csak szépségük
miatt mint látványosságot vagy hétvégén a ceremóniákon való részvétel végett látogattak. A
gazdasági fejlődés szükséges, minden ember materiális életszükségleteinek biztosítására. De anyagi
jólét és a gazdagság önmagában nem teszi az embert boldoggá. Minden embernek és minden
társadalomnak szüksége van az anyagi jólét mellett spirituális megvalósulásra.
Fontos, hogy újra feltárjuk a spirituális értékeket, és bízzunk azok alakító erejében. Ez azt
jelenti, hogy a spirituális értékek az egyének, közösségek, állami intézmények, gazdasági
vállalatok, valamint nevelő- és oktatási intézmények életében ismét döntő szerepet kell,hogy játszanak.
4. Az értékek kríziséből adódó gazdasági problémák
Az egész világon egyre több a gazdasági és politikai krízis. Már elkezdték ennek ajelenségnek mélyebb okait kutatni. Ezek mindenütt nagyon hasonlóak. Vágyálmok, féktelen
spekuláció, kíméletlen nyereségre törekvés és egyes csoportok gazdasági érdekeinekérvényesítése határozzák meg a fejleményeket. Statisztikus adatokkal ugyan felismerhetők és
megmagyarázhatók a gazdasági krízisek, de a valódi okok mélyebben fekvők, erkölcsi ésvégül is spirituális természetűek. Ezért kellene a gazdaságpolitikai intézkedések mellett
mindazoknak az erkölcsi felfogását is megváltoztatni, akik lényeges funkciót töltenek be a gazdaságiéletben. Ha az ember nem cselekszik önként helyesen, akkor egy krízis kényszeríti erre rá.

14

102. szám

2011. szeptember

Ha valaki figyelmen kívül hagyja a spirituális értékeket, és csak anyagi értékekretörekszik, életével előbb vagy utóbb zsákutcába kerül. Es ami az egyes emberekreérvényes, ugyanúgy vonatkozik a nemzetekre is. Mindnyájan tudjuk, hogy a természet
törvényeit figyelembe kell vennünk, különben számolnunk kell a következményekkel. Ugyanez
vonatkozik az erkölcsi és spirituális törvényekre is. Ezzel szemben biztosak lehetünk abban, hogy az
az ember, aki a természet törvényeit, valamint a spirituális és erkölcsi törvényeket figyelembe veszi,életétől csak jót várhat. Ugyanez vonatkozik a nemzetekre is. Azok a politikusok és gazdasági
vezetők, akik határozataikat a természet törvényeinek megfelelően, valamint az erkölcsi és spirituális
törvények figyelembevételével hozzák, nemzetünknek csak jót tesznek.
5. A nyilvános élet és a gazdaság spiritualizálásának szükségessége
Lényeges, hogy a politika és gazdaság vezető személyiségei ne csak jó szakemberek
legyenek, tehát ne csak technikai képességgel és elméleti tudással rendelkezzenek
foglalkozásuk gyakorlásához, hanem magasrendű erkölcsi és spirituális képesítésük islegyen. Platón görög filozófus, aki nagyjából egy időben élt Gautama Buddhával, azt
mondta, hogy az államok csak akkor rendeződnek, ha a filozófusok királyokká és akirályok filozófusokká válnak.
Platön számára a filozófus olyan ember volt, aki mindenek felett szerette abölcsességet. De a bölcsesség számára nemcsak világi tudást és képességet jelentett,nem észbeli tudást, hanem az igaz, a szép és a jó felismerését. Platón szerint tehát
egy filozófus nem a filozófia egyetemi tanára volt, hanem olyan személy, aki az
abszolút igazat, szépet és jót tapasztalatból ismerte. És ha manapság királyokról
beszélünk, ne csak a koronázott főkre gondoljunk. Ma mindazok királyok, akik
ebben a világban nagy hatalmat gyakorolnak függetlenül attól, hogy ezekállamelnökök, miniszterelnökök, miniszterek, magas állami hivatalnokok vagyélenjáró gazdasági vezetők. Mindazok, akik a világban hatalmat gyakorolnak, Platónértelmezése szerint királyok. És Platón azt követeli, hogy mindazok, akik hatalmat
gyakorolnak, filozófusokká kell, hogy váljanak, azaz tapasztalatból kell ismerniük
az abszolút igazat, szépet és jót. Mert csak ha ennek a tapasztalatnak a birtokában vannak,
képesek tévedhetetlenül oly módon dönteni, hogy ez nemcsak egy embernek használjon,
hanem soknak, az egész nemzetnek, sőt az egész emberiségnek. Egyetértek Platón
meggyőződésével. Ha igaz, hogy csak a filozófus királyok tehetik tartósan jobbá az emberekéletét, akkor a továbbiakban fel kell tennünk a kérdést, hogy mit tehet az állam és a társadalom
napjainkban annak érdekében, hogy minél több ember Platóni filozófus királlyá
váljék. Platón maga adott könyvében néhány tanácsot a fiatalok nevelésére,
melyek a modern ipari országokban nagyrészt meg is valósultak. Tanácsaihoz
tartozott egy alapos kiképzés a filozófiában, matematikában, államtudományban,művészetben és testedzésben. Feltehetően Szókratész és Platón maga is végzett
meditációs gyakorlatokat. Platón erre vonatkozólag csak célzásokat tett. Tanításának
lényegét nem írta le műveiben, hanem valószínűleg csak személyes
beszélgetések során közölte tanítványaival, mint ahogy az manapság is szokásos azenben , a lelki vezető, a rosi és tanítványa, a desi közötti viszonyban. Ha viszont olyan
fontos, hogy az állam és a gazdasági élet mérvadó személyei spirituális
tapasztalatokkal rendelkezzenek, akkor felvetődik a kérdés, hogy milyen
eszközök vezethetnek ezek megszerzéséhez.

15

102. szám

2011. szeptember

6. A zazen gyakorlása
Minden buddhista iskola ugyanarra a célra törekszik: a tanítványt a megvilágosodás(szatori) megtapasztalására vezetni. Csupán a módszerek különböznek egymástól.
Különösen Japánra jellemző, hogy a nagyszámú spirituális gyakorlat közül csak néhányat
ragadtak ki, finomították, elmélyítették és teljessé tették azokat. Dógen (1200–1253), a zen szótó
iskola megalapítója azt tanította, hogy a szándék nélküli csendben ülés a zazenben(sikanta za) vezeti majd a gyakorlót a beteljesüléshez. A rinzai iskola a zazent és akóant gyakorolja. A singon iskolában a meditáción kívül a mudra, tehát kézjelek,valamint szent szótagok (mantrák) ismétlése és elmélyítése, valamint Buddha vagy abódhiszattvák szemlélése játszik fontos szerepet. A dzsódó-, dzsi-, juzú-, nenbucu- és
dzsódósin iskola Buddha „Namu Amida Bucu”-val (Amida Buddha Könyörögj érettünk!) való
megszólítását állítja előtérbe. A nicsiren iskola a lótusz szútra címszavainak
lehetőleg közösségben való éneklését emeli ki.
Azt hiszem, hogy minden spirituális gyakorlat, ha azt komolyan és kitartóan gyakorolják, bír
olyan erővel, hogy a megfelelelő módon változtassa meg az embert. De senki sem
ismerheti mindegyiket, és nem tudja mindegyiket gyakorolni. Ezért fontos
szorgalmasan és kitartással azt a gyakorlatot kiválasztani, amelyik az illető
szükségleteinek legjobban megfelel. A zazen nagy értékét saját tapasztalatomból
ismerem. A gyakorlatot könnyű leírni, és függetlenül az eredeti buddhista filozófiától
gyakorolhatják azok is, akik semmit sem értenek a filozófiához vagy a buddhizmushoz.
Gyakorlatról van szó, amely a gyakorlót az egyre javuló közérzet által győzi meg.
A zazent a következőképpen lehet leírni: az ember egyenesen, ellazulva, mozdulatlanulül anélkül, hogy valamire gondolna, vagy valamit akarna. Eközben tudatát a test közepe felé,a hasüregbe, a vegetatívum centrumába (japánul hara) irányítja. Közben kizárólag a nyugodt
és egyenletes légzésre figyel. A gyakorló ne avatkozzon be akaratával ebbe azönkéntelen levegővételbe. A gyakorlat által mindennapi tudatunk gondolatai ésakarata fokozatosan háttérbe szorulnak, és mélyebb lényünk válik tudatossá. Dógen, aszótó iskola megalapítója az ülve meditálás gyakorlatát a következőképpen írta le: „Ha meg
akarsz világosodni, akkor sürgősen gyakorold a zazent. A zazenhez csendes szoba kell. Az
étel és ital fogyasztása legyen mértékletes. Dobjál el minden kötöttséget magadtól,
engedd el tízezer ügyedet, ne gondolj se jóra, se rosszra, ne ítélj helyes és helytelen
felett, állítsd le tudatod menetét, hagyd el a vágyak, elképzelések és ítéletek mezejét,
és ne töprengj azon, hogy Buddhává válj". Indiában és a japán buddhizmusban
gyakran használják azt a példát, amiben a tudatot egy tóhoz hasonlítják, melynek felszínét
hullámok (gondolatok, érzések, vágyak, remények, törekvések) szelik át, és a tó
feneke a felzavart iszap következtében láthatatlanná vált. A hullámokon csak a holdcsillogása látható. Mihelyst a víz felszíne tükörsimává válik, azaz a gondolkodás, tapintás és
akarat teljesen megnyugszik, akkor ismerhető fel teljes egészében a hold képe (azigazság), és válik láthatóvá a tiszta vízen keresztül a tó feneke.
A gyakorlat üdvös hatása bőségesen megjutalmaz az erőlködésért. Ha valaki hónapokon éséveken át gyakorol, testi-lelki állapota alapjaiban megváltozik. Hosszabb gyakorlás után akövetkező hatások várhatók:
növekszik a fizikai és szellemi teljesítőképesség, javul az egészség,
kiegyensúlyozottabbak és harmonikusabbak leszünk,fejlődik a fantázia és az alkotóképesség,16

102. szám

2011. szeptembernő az önbizalmunk (nem azért, mert meggazdagodunk vagy többet tudunk,hanem azért, mert intenzívebben létezünk),jellemünk és jó tulajdonságaink megszilárdulnak,
stressztűrő képességünk növekszik,fejlődik az intuíció,növekszik a mások iránti érdeklődés és szeretetteli gondoskodás (empátia).
7. A szatori tapasztalat
Ez a zazen több éves gyakorlásának az eredménye. Idővel a gyakorló fontos
tulajdonságokra tesz szert, melyek személyes jólétét növelik, a közösség értékesebb
tagjává teszik, és jelentősen megnövelik irányítóképességét. De a gyakorlás tulajdonképpeni
célja a mindennapi tudatunk kereteiből való kilépés marad, ami annyit jelent, hogy úgy
lépünk túl a térről és az időről alkotott szemléletünk formáin, hogy az semmivel sem
hasonlítható össze, ami a térben és az időben előfordul, s tartalmát nehéz közölni. A japánbuddhisták ezt a tapasztalatot szatorinak, az indiaiak pedig szamádhinak nevezik. Japán
buddhisták ezt a tapasztalatot így írták le:
Imakita Kószen, egy zen mester a Meidzsi korból, azt mondta: „Éj közepén, meditáció közben,
az előbb és utóbb határát mintha eltörölték volna. Beléptem a minden feletti csodálatos jó
területére. Mintha a nagy halál mélységeibe kerültem volna, és már egyáltalán nemérzékeltem önmagam és a dolgok létezését. Úgy éreztem, hogy a testben a lélek tízezer
világgá tágult, és egy végtelen fénysugár áradt ki. Rövid idő múlva fellélegeztem. Látásom,hallásom, szavaim és mozgásom villámgyorsan túllépte a létezés eddig megélt
tapasztalatait. Amikor a legfőbb igazságot és a világegyetem csodálatos értelmét
kerestem, énem világos volt, és a dolgok világosnak tűntek".
Egy másik zen mester a 13. században azt mondta: „A tapasztalat leírhatatlan és
tökéletesen közvetlen volt. Semmi sem létezik a világon, amihez ez hasonló
lehetne. Mikor magam köré, le- és felnéztem, minden sokrétű ellentétével az egész
világmindenség másképp látszott: ami előzőleg rút volt, és tudatlansággal meg
szenvedéllyel szennyezett, már nem látszott másnak, mint benső természetem
kiáradásának, amely ép, igaz és átlátszó lett. Ez a tudati állapot több mint egy fél hónapig
tartott".
A szótó iskola egyik japán szerzetese így számolt be tapasztalatairól: „A megvilágosodás
egy hatalmas, belső tapasztalat, ami hirtelen jön. Egyszerre az ember szabadnak és erősnek
érzi magát a világmindenségben, fenségesnek és nagynak. A mindenség lehelete járja átés már többé nem egy parányi én, hanem teljesen nyílt, átlátszó, és mindennel egynek éli
meg magát. A megvilágosodást ugyan a zazen segítségével nyeri el az ember, de ez
hatással marad minden cselekedetére, bármilyen életkörülmények között. Számára mostmár minden értelmes és jó, még a szenvedés, a betegség és a halál is. Minden
hálával és örömmel tölti el".
Természetesen ez a tapasztalat nincs a japán buddhizmushoz kötve. Megtalálható akínai taoizmusban, a hinduizmusban, az iszlámban és nem utolsósorban akereszténységben is. Paramhansa Yogananda, egy hindu jógi, önéletrajzában
szamádhi tapasztalatát így fogalmazta meg: „Testem mintha megdermedt volna,tüdőmből úgy szállt ki a levegő, mintha egy hatalmas mágnes húzta volna ki. A lélek és
a tudat határai nyomban elmosódtak, és minden pórusomból mintha egy

17102. szám

2011. szeptember

fényözön áramlott volna ki. Testemet nem éreztem többé, bár éberségem tetőfokán
még soha ilyen életteljességet nem éreztem. Énem nem volt már testemhez kötve,hanem észlelte mindazt, ami körülvett. Úgy éreztem, mintha az emberek a legtávolabbi
utcákról szelíden határtalanná vált énemen lépkednének át. A növények és a fák gyökerei
feltárultak számomra a mélységből az átlátszóvá vált föld alól, és végigkövettem nedvük
belső áramlását. Egész környezetem láthatóan kitárult előttem. Térbelivé vált látóköröm
lehetővé tette számomra, hogy egyetlen pillantással mindent felfogjak. Magam mögött
láttam a rai ghat úton lesétáló embereket és egy lassan felém közeledő fehér tehenet. Mikor atehén a remetelak kapujához ért, megszokott látókörömbe lépett. Még akkor isvilágosan felismerhető volt a téglafalon át, miután már elhaladt előtte. Térbelilátókörömben remegtek és reszkettek a tárgyak, mint a moziképek. Testem, amester alakja, az udvar oszlopai, a bútorok, a folyosó, a fák és a nap egyre hevesebben
mozogtak, míg el nem merültek a csillámló hullámok tengerében. Így olvad el a cukor, havízben rázzák. Az egyedülálló világosság leváltotta az anyagi formákat, ésnyilvánvalóvá tette ezen átváltoztatások révén a teremtés okról es okozatról alkotott
törvényszerűséget. Kimondhatatlan gyönyör járta át lelkemet, mint a tenger
hullámai. Megértettem, hogy Isten lelke egy kimondhatatlan boldogság."
A japán buddhisták és a hindu jógik ezekkel a szavakkal kísérelték meg, hogy megnevezzék akimondhatatlant. Ezek a szövegek csak kísérletek arra, hogy leírják azt az abszolút igazat,
szépet és jót, amely -..Platón szerint .. egyedül képes az embert filozófussá tenni.
8. A mindennapi zen
Ha ennek a világnak a feladataival foglalkozunk, a dolgok haszna iránt érdeklődünk.
Így felvetődhet a kérdés, hogy mit használ nekünk a zen mindennapi életünkben,
foglalkozásunkban, vállalatunkban, a műhelyben, a kutatólaborban és az irodában? Mi
haszna van egy vállalatnak abból, ha zazent gyakorló embereket alkalmaz? Mert
azt is mondhatnánk, hogy az a zazen, amit néhány ezer ember naponta kétszer 40 percig
gyakorol, nem befolyásolhatja lényegesen a világ tökéletesedését. Megpróbálok válaszolni
erre a kérdésre.
Először is az a véleményem, hogy a zazent mint minden spirituális gyakorlatot önmagáért és
azért gyakorolják, mert hatására az ember megváltozik és tökéletesedik. Az ember
azért gyakorolja a zazent, mert általa érettebbé válik, jellemének erényei
megszilárdulnak, és jobb emberré válik. Végül azért gyakorol valaki, mert – mint
Platón mondta – meg akarja ismerni az abszolút igazat, szépet és jót. Az emberiség
minden nagy tanítójának elsősorban az volt a célja, hogy az embert kivezesse
szenvedéséből, bonyodalmaiból és tévedéseiből, és ráirányítsa az abszolút igazság
felismerésére. Ha valaki zazent gyakorol, egyedül van saját magával. Ez a nyugodt üléspasszív gyakorlása. Olyan testi-lelki állapot elnyerésére szolgál, ahol az ember átlátszóvá
válik tulajdonképpeni mélyebb lénye számára. Ehhez fel kell adnia megszokott
egoisztikus nézeteit és magatartását.
A zazen által elnyert ilynemű magatartás és beállítottság helyt kell tudjon állni a mindennapi
életben: a borotválkozásnál, a munka felé vezető úton, a takarításnál és a rendrakásnál, afőzésnél és a tisztogatásnál. Ugyanúgy foglalkozásunkban, más emberekkel való
kapcsolatunkban, minden társadalmi szereplésünkben, mint apa, anya, tanuló, elöljáró,
alattvaló, főnök, hivatalnok, katona, vállalkozó, háziasszony, tanító, pap és művész. Ez azt
jelenti, hogy minden gyakorlati tettnek meditatív jellege kell, hogy legyen. Akár járunk,18

102. szám

2011. szeptemberállunk, ülünk, beszélünk, énekelünk, autót vezetünk, sportot űzünk, művet alkotunk,zenélünk, főzünk vagy mosogatunk, tettünk mindig meditatív jellegű legyen, azaz teljes
koncentrációval és egyúttal belső felszabadulással történjen.
Fontos, hogy mindennapi tennivalóink folyamán megőrizzük a meditáció által
elnyert bensőséges beállítottságot egyúttal. Ez azt jelenti, hogy kora reggeltől késő estig
minden tettünket teljes figyelemmel és tökéletes felszabadultsággal végezzük.
Gondoljunk egy teaszertartásra: a teamester mindennapi dolgát végzi, azaz elkészíti
a teát és megissza a teát, de meditatív formában, szertartásszerűen. Minden mozdulatát
teljes figyelem és egyúttal tökéletes felszabadultság kíséri. A teamester mint személy
teljes egészében jelen van. Minden köznapi munkát lehet ebben a szellemben
végezni, nemcsak a tea készítését. Minél egyszerűbb a cselekmény, annál
könnyebb azt meditatív módon végezni.
9. Zen a szakmában
A zent a mindennapi életbe a meditatív cselekvés által ültetjük át. Ez azáltal jön létre,hogy szakmánknak és munkánknak szociális értelmet adunk. Szuzuki Sószan
(1579-1655) jelentős zen szerzetes fontos, máig érvényes kijelentéseket tett errevonatkozóan. Gondolatait így lehetne röviden kifejezni: minden foglalkozáson belüli
munka, amit önzés nélkül, teljes odaadással felebarátunknak végzünk, elvezet amegvilágosodáshoz, és épp olyan értékes, mint a zazen. Minden tett másvalaki vagy aközösség javára egyenértékű bármelyik aszkétikus gyakorlattal.
Szuzuki Sószan azt a kérdést tette fel magának, hogy miként tud tökéletességre szert tenni egy
földműves, egy iparos vagy egy kereskedő, ha napjuk legnagyobb részét foglalkozásuknak
szentelik, és nem marad idejük a zazen gyakorlására?
Arra tanította a földművest, hogy munkáját spirituális gyakorlatként fogja fel, minta közösség szolgálatát, mikor munkájával élelmiszert termel. Ezenkívül azt tanácsolta neki,hogy munkáját nagy buzgalommal és teljes szívből végezze, és a kapa minden
csapásához vagy a kasza minden lendületéhez egy „Namu Amida Bucu"-t mondjon.
így munkája közben legfőbb céljára fog gondolni, megtisztítja, felemeli önmagátés nemzetét. Ehhez hasonló tanácsokat adott az iparosoknak is.
Mikor a kereskedő utazik és áruját a fogyasztóknak szállítja, akkor az emberek jólétét
szolgálja, jobbá teszi és felemeli őket. A kereskedők legyenek becsületesek, éselsősorban ne a nyereségre gondoljanak. A kereskedő elsődleges célja a fogyasztó ésa közösség szolgálata legyen azáltal, hogy kiváló árut szolgáltat, különben csorbítaná
az emberek jólétét. Mindennapi munkáját, utazásait és igyekezetét arra vonatkozóan,
hogy a fogyasztók számára a legjobb árut szerezze be, a kereskedő spirituális
gyakorlatnak fogja fel. Suzuki Shosan szerint az a kereskedő, aki így jár el, azégáldását vonja magára, és meglesz a nyeresége.
Egy szamuráj számára a kardművészet vagy a nyilazás azonos a zennel. Szuzuki
Sószan szerint minden foglalkozás, melyet teljes odaadással mások szolgálatára, és
nem elsősorban nyereségvágyból végeznek, spirituális gyakorlattá válik, s így azemberiséget a kiteljesedésre vezeti.

19102. szám

2011. szeptember

Foglalkozásbeli tevékenységünk és a zen legyen egy és ugyanaz. Szuzuki Sószan
óva int attól, hogy a gazdasági tevékenység indítóoka a nyereségvágy legyen. Azt
mondta: „Azok, akik nem törődnek a néppel, hanem csak a nyereségvágy hajtja őket,érezni fogják az ég bosszúját, szerencsétlenül járnak, és mindenki megveti őket. Ha
nem szerettek és nem tiszteltek mindenkit, minden kezdeményezésetekkel csődbe
juttok!” Más szóval: olyan gazdasági tevékenység, amely nem szolgál másokat és aközösséget, ellentmond a kozmikus törvényeknek, és emiatt fiaskóval végződik. A
buddhista tanítás szerint a gazdasági tevékenység rugója az egyénekre és aközösségre irányuló együttérzés és jóakarat kell, hogy legyen. Keresztények úgy
mondanák, hogy a gazdasági tevékenység a felebaráti szeretet megnyilvánulása kell,hogy legyen. Ez nem áll fenn akkor, ha a nyereségvágy dominál vagy egyetlen
célkitűzés marad.
Szuzuki Sószan arra is magyarázatot ad, hogy miért van Japán egy még mindig
megoldatlan gazdasági krízisben: az elmúlt években túl sokan hagyták figyelmen kívül
Szuzuki Sószan tanácsait. Gazdasági magatartásukat nem mások szolgálata
irányította, hanem elsősorban egy határtalan, spekulációt szító nyereségvágy.
Szuzuki Sószan szerint a foglalkozást teljes odaadással és abszolút becsületességgel
kell űzni. Ha ezt mindenki magáévá teszi, személye kiteljesül, és az egész közösség
Buddhává lesz. A munkával termelt javak hozzájárulnak a jóléthez és az egész
közösség szabadságérzetéhez Ha egyéni életvitelében és foglalkozásában mindenki
figyelembe veszi a kozmikus törvényeket, melyek lelkiismerete szavával szólnak
hozzá, akkor békében él önmagával,és hozzájárul a közösség békéjéhez és jólétéhez.
Így spirituálisan kiteljesedik és elősegíti, hogy nemzete egészségesen fejlődjön.
Aki hosszabb ideje gyakorolja a zazent, lassan rájön arra, hogy mások java saját
javát növeli,és hogy mások ínsége, nyomorúsága és szenvedése saját jólétét
csökkenti. Emiatt fog foglalkozásában is arra törekedni, hogy eggyé váljon
felebarátaival, népével és az egész emberiséggel.
10. Összefoglalás és előretekintés
10.1 Végül szeretném fejtegetéseimet tézisek formájában összefoglalni.
A zazen arra szolgál, hogy az embert egybehangolja a kozmikus törvénnyel, ésezáltal összhangba hozza önmagával, felebarátaival, a közösséggel és magával atermészettel.
A zazen egy kiváló, évszázadokon át bevált módszer arra, hogy az egészségetszolgálja, és a pozitív jellemvonások természetszerű kifejlesztését elősegítse.
Minden embernek van kötelessége a világban és önmagával szemben. A
modern ipari társadalomban megbomlott a két feladat egyensúlya:a világi feladatok ellettek túlozva és az érés, valamint a személyiség kibontakozása ellett hanyagolva.
Az állam és a gazdasági élet krízise az erkölcsi és spirituális értékek
elhanyagolásának a következménye.
- Az állam és a gazdasági élet ismét rendeződik, ha az állam és a gazdasági élet vezető
személyiségei hatalmukat bölcsen és egoizmus nélkül gyakorolják. Ezért úgy azállamban, mint a gazdasági életben, az alapvető erkölcsi és spirituális értékeket
meg kell valósítani.

20

102. szám

2011. szeptember

A bölcsesség a spirituális gyakorlaton és tapasztalaton alapszik. A zazen
elvezet a spirituális tapasztalathoz, a világmindenséggel való egység megtapasztalásához.
A passzív meditáció (zazen) és az aktív meditáció (meditatív cselekedet) egybetartozik.
Így válik a köznap spirituális gyakorlattá.
A foglalkozás célja nemcsak a pénzkeresés, hanem a felebarát és a közösség
szolgálata is. Az önzetlen és teljes odaadással végzett munka a szakmai életben egy spirituális
gyakorlat, és egyenértékű a zazennel
10. 2. ElőretekintésAz elmúlt 200 évben hatalmas technikai és gazdasági fejlődést éltünk meg. A sikeres
ipari nemzetek példája azt mutatja, hogy a szegénység és az ínség nem egy
kikerülhetetlen sors az emberiség számára. Mégis gyakrabban találkozhatunk agazdag országokban is boldogtalan emberekkel. Ők csak akkor fogják magukat jólérezni, ha egybekötik a gazdasági jólétet a spirituális megvalósulással. A gazdasági jólét
megvalósítása után egyre több ember fog a spirituális értékekre figyelni, és olyanéletformára és társadalmi rendre törekedni, ahol összhangban vannak a materiális és
spirituális értékek. A spirituális gyakorlatok módszerei, mint a zazen, a jóga és mások, az
egész világon ismét nagy jelentőségűekké válnak. Japánban a spirituális
gyakorlatoknak a buddhista templomokban és kolostorokban töretlen tradíciója van. A
Nyugat ipari országainak Európában és Amerikában olyan országokból, mint
Japán, India és Kína kell átvenniük és civilizációjukba beilleszteniük a legjobb
spirituális gyakorlatokat. Az ilyen spirituális gyakorlatok átültetése fontos szerepet
fog játszani a nyugati országokkal való kultúrcserében. Amint az ázsiai országok,közöttük Japán, India és Kína a Nyugattól átvették a tudományt, a technológiát és acivilizáció modern formáit, úgy veszik át majd és illesztik be kultúrájukba anyugati országok Japánból, Indiából és más ázsiai országokból a spirituális
gyakorlatok metódusait.
Engedjék meg, hogy Konfúciusz szavaival fejezzem be mondanivalómat, akifilozófiájával a buddhista filozófia mellett Japán kultúráját mélyen befolyásolta: „Haigazságosság lakozik a szívekben, a jellem is megszépül. Ha a jellem szép,
harmonikus lesz a családi élet is. Ha a családi élet harmonikus, az állam is rendbe
jön. H a rendben vannak az államok, a világon béke fog uralkodni."
A zazen és más spirituális gyakorlatok olyan módszerek, melyek arra a „szívbéli
igazságosságra” vezetnek, amelytől az államok és az egész világ további javulása
f ü g g . Ezért fontos felismernünk ennek a gyakorlatnak a jelentőségét, és hozzájárulnunk
terjesztéséhez.

Hírek, értesítések, elérhetőségek
Ingyenes japán nyelvtanfolyam tagjaink számára!
A japán állam jóvoltából japán önkéntes érkezik 3 hónapra Magyarországra.
A Magyar–Japán Baráti Társaság tagjai számára Janagihara szenszei önkéntes
szeptembertől decemberig Budapesten szerdánként 15.00 - 16.30 óráig fog ingyenes
nyelvtanfolyamot tartani haladók részére. Részletesebb információkért várjuk a
jelentkezőket a jvihar@gmail.com email címen!

21

102. szám

2011. szeptember

Fent vagyunk a Facebook-on…
…2011. június 6. óta:http://www.facebook.com/pages/Magyar-Jap%C3%A1n-Bar%C3%A1tiT%C3%A1rsas%C3%A1g/206722952702847
Köszönet Csalló Edina vezetőségi tagunknak!

Fontos! MJBT levelező lista
Fontosnak tartjuk, hogy tagjaink naprakész információkat kapjanak a japános
programokról. Ehhez azonban az szükséges, hogy Tagjaink feliratkozzanak
elektronikus levelezőlistánkra. Ezt sokan megtették már az elmúlt évek során, de
nem mindenki. Aki szeretné tudni a friss programokat és még nem iratkozott fel,küldjön egy e-mailt a következő címre:mjbt-subscribe@yahoogroups.com
Ha valakinek nem sikerül feliratkoznia, akkor küldjön egy e-mailt Vihar Juditnak ajvihar@gmail.com címre.
Aki értesül valamilyen japán programról, kérem ossza meg velem és akkor felteszem
a levelező listára.
Vihar Judit

Negyedéves hírlevelünk elektronikus formában
Kérünk mindenkit aki eddig postán kapta, hogy fontolja meg, hogy elektronikusan
kérje inkább negyedéves hírlevelünket a Kizunát. Elektronikus (pdf) formátumban
szebbek a képek és csökkenthetők nyomdai és postázási költségeink!
Vihar Judit jvihar@gmail.com Bassa Zoltán zoltanbassa@gmail.com

MJBT – Tagdíjfizetés
Kérjük az új belépőket, hogy mostantól Menyhárt Istvánnak (menios@t-online.hu) ésBassa Zoltánnak (zoltanbassa@gmail.com) küldjék a belépési nyilatkozatot. A tagok
adatbázisát, a tagdíjak átutalását Menyhárt István kezeli, regisztrálja a továbbiakban.
A negyedéves hírlevelünk, a Kizuna szerkesztését, és a címzettek listáját továbbra is
Bassa Zoltán kezeli.
Kérjük minden kedves tagunkat, aki még nem tette meg, hogy lehetőleg
banki átutalással az alábbi bankszámlaszámra utalja át 2011. évi tagdíját. A
Közleményben kérjük a tag nevét pontosan feltüntetni. A sárga csekk költséges, és
sok esetben nem beazonosítható, hogy ki küldte a pénzt. 2010. évi Közgyűlésünk
döntése értelmében a tagdíj dolgozóknak: 3000 Ft. Diákoknak és nyugdíjasoknak:
1500 Ft.
A Magyar-Japán Baráti Társaság számlaszáma:
OTP 11705008-20108715
Kedves Barátaink!
Nagyon köszönjük azoknak, akik adójuk 1 %-át tavaly Társaságunknak ajánlották fel!
2010-ben az előző évi közel duplája, mintegy 200 000 Ft jutott az MJBT számára.

22102. szám

2011. szeptember

Rövid hírek
A júniusban a Kerámiaparkban tartott Japán Nap alkalmából a helyi tévé filmet
forgatott az eseményrõl, amely itt látható:
http://www.promontortv.hu/aktualis/20110624_21
Megjelent a Magyarországon élő japán fuvolaművész Suku Kanako CD-je. A
felvétel Magyarországon készült, a CD-t Japánban adták ki júniusban, demegrendelhető interneten:
http://shukumv.com/english-page.html
Berke Károly tagunktól kaptuk a következő hírt:„Hatodik alkalommal rendezte meg a Hungarian Open nemzetközi légfegyveres
versenyt a Patent – Győri Lövész Klub. Hét ország 250 versenyzője között két japán
is volt. A tavalyi, női puska 40 lövésben harmadik Konomato Maki és az idén először
induló Nisimoto Hiromi. Kedvencük lett a gulyás és a lángos.”

Haiku
Bonyhádon augusztus 12-én a Lotz János táborban a következő haikuk értek elhelyezést:
Bencze Norbert:

Soós Ádám:Ó, kőtől nem véda terebélyes tölgyfa,
ha fejsze éri

Egy fülledt napon
magányomban várok rád
cigarettázom

Alpek Csenge:

Holló Noémi:

Szürkéllő sziklák
tükröződő vízfelszín
vakító szikra

Éjszínkék virága holdfényben tündököl -küzdök -- elérem
Parragh Dávid:Nyár van, nyár, időnk
a kezünkben van, és így
rontjuk el, ahogy.

A HAIKU tagozat soron következő összejövetele október 28-án pénteken 14órakor lesz. A helyszínről előtte egy héttel lehet érdeklődni Vihar Juditnál ajvihar@ludens.elte.hu e-mail címen.

23

102. szám

2011. szeptember

A Magyar-Japán Baráti Társaság helyi csoportjainak és tagozatainak elérhetőségei:Baja:
Tolna megye:vezető: Balogh Nikolett
Vezető: Balogh Jenő06 20 2435321
e-mail: mabruk@terrasoft.hu
nikitta-san@hotmail.com
baloghj@terrasoft.hu
Dunaújváros:Szentendre:
Németh Irma
Ideiglenes szervező: Bassa Zoltán
cirmi63@gmail.com
Tel: 06 20 2452905
Győr:zoltanbassa@gmail.com
Szombathely:
vezető: Horváth Ferenc
lakcím: 9023 Győr, Ifjúság krt. 35.
Vezető: Schmitt Csilla
munkahely: 96/516-675, Mb.: 70/705tel: +36309579059
6262,
fax: +3694321384
e-mail: horvferivk@freemail.hu,
9700 Szombathely, Thököly út 27.
Hódmezővásárhely:
www.mjbt-szombathely.mlap.hu
Vác:
Vezető: Hegyi Attila
Tel.: 36-20/494-7657
Gyarmati Pétere-mail: hegyi.attila@oriens.hu
e-mail: leiningen@freemail.hu
Zalaegerszeg:
posta: 6800, Hódmezővásárhely, Ötvenhatmártír 2/A
Szigethy István
web: www.japanrolminden.hu/mjbthmvhelyszigethyi@freemail.hu
Kecskemét-Aomori Baráti Kör:
Tel.: 30 937 3894
Vezető: Kerényi József
Tagozatok és vezetőik:Tel.: 30 871 5934
E-mail: kerenyi.jozsef@t-online.hu
Keszthely:
Gasztronómiai Tagozat:
vezető: Móroczné Komáromi Gyöngyi:
Borsányi Klára borsanyi.klara@gmail.com
Origami Tagozat:
Tel: 30 629 4038
Az Életfa Iskola honlapja és emailcíme:Villányi Mariann (Magyar Origami kör)
www.jmik.hu
mariann.villanyi@gmail.com
Haiku Tagozat:
jmik@jmik.hu
Pécs:
Vihar Judit jvihar@gmail.com
Japánkert Tagozat:
Vezető: Wogerné Sági Juditsagi.judit@gravirtechnika.hu
Dani Zoltán dani.zoltan@gmx.net
Társadalomtudományi tagozat:
Tel.: 30 901 3254
Székesfehérvár:
Móczár Attila attila.moczar@gmail.com
Nyelvi Tagozat:
vezető: Schwerlichowszky László
H- 8000 Székesf ehérvár
Sági Attila attilasagi@yahoo.com
Kalligráfia Tagozat:
Tóvárosi ln. 50.III.10
l./fax: (36) 22/505-544
Vojcskó Anita voj.anita@gmail.com
Mobil: 06/20-9316-117;20/278-7024
E-mail: schwerly@t-online.hu
www.magyarjapanklub.hu
Köszönjük az e számunkban megjelent fotókat Borsányi Klárának, Kalmár Árpádnak,
Villányi Mariannak és Waseda Mikának! A Hírlevél következő száma december elsőfelében jelenik meg. Írásaikat, hozzászólásaikat november 25-ig várjuk, amelyeket
elküldhetnek Bassa Zoltánnak (zoltanbassa@gmail.com vagy Vihar Juditnak postán (1071
Budapest VII. Damjanich 26/B vagy e-mailen: jvihar@ludens.elte.hu). Aki fel szeretne iratkozni
naprakész e-mail levelezőlistánkra, az mjbt-subscribe@yahoogroups.com címre írjon levelet!
Honlapunk: http://mjbt.mjgk.com
HÍRLEVÉL – megjelenik negyedévente. Alapította: Szentirmai József. Kiadja a Magyar–Japán
BarátiTársaság(Nemzetek
Háza,
Budapest,
VI.
Bajza
u.
54.
I.
em.)

24