ДЕРЖАВНЕ АГЕНТСТВО УКРАЇНИ З УПРАВЛІННЯ ЗОНОЮ ВІДЧУЖЕННЯ

ЧОРНОБИЛЬСЬКИЙ РАДІАЦІЙНО ЕКОЛОГІЧНИЙ БІОСФЕРНИЙ ЗАПОВІДНИК
НАКАЗ______________

смт Іванків№___________

Про затвердження Стратегії
розвитку наукових дослідженьЗ метою визначення стратегічних напрямів науково-дослідних робітта підвищення ефективності діяльності наукового відділу Чорнобильського
радіаційно-екологічного біосферного заповідника (далі – Заповідник),наказую:1. Затвердити Стратегію розвитку наукових досліджень Чорнобильського
радіаційно-екологічного біосферного заповідника на 2022 - 2030 рр.
(Додаток)2. Керівникам наукового відділу (Вишневському Д.О.), відділу
міжнародного співробітництва (Алієву В.К.) та відділу інформаційнопросвітницької роботи (Мельничук-Володькіній В.В.) забезпечити
досягнення цілей Стратегії шляхом включення відповідних завдань дощорічних планів науково-технічної діяльності Заповідника.
3. Організаційно-технічне забезпечення виконання заходів покласти накерівників господарсько-транспортного відділу (Рибалко Л.А.) тапланово-економічного відділу (Байлюк К.О.).
4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступникадиректора з наукової роботи та міжнародної співпраці Мельничука Т.В.

Директор

Олександр ГАЛУЩЕНКО

ПІДГОТОВЛЕНО:Завідувач наукового відділу
ПОГОДЖЕНО:Уповноважений зантикорупційної діяльності

Денис ВИШНЕВСЬКИЙОлександр ГРИЦАЄНКО

Провідний юрисконсульт відділу
правового забезпеченняЯрослав ТКАЧУК

Заступник директора з наукової
роботи та міжнародної співпраці

Тарас МЕЛЬНИЧУК

Перший заступник директора
Начальник
господарсько-транспортного відділу
Начальник
планово-економічного відділу
Начальник відділуінформаційно-просвітницькоїроботи
Заступник начальника відділу
міжнародного співробітництва

Сергій ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ
Леонід РИБАЛКО
Костянтин БАЙЛЮК

Вікторія
МЕЛЬНИЧУК-ВОЛОДЬКІНА
Віктор АЛІЄВ

Додаток до Наказу
завідСТРАТЕГІЯ
РОЗВИТКУ НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕНЬ
ЧОРНОБИЛЬСЬКОГО РАДІАЦІЙНОЕКОЛОГІЧНОГО БІОСФЕРНОГО ЗАПОВІДНИКА
НА 2022-2030 РОКИ

2021 рікЗмістЧОРНОБИЛЬСЬКИЙ РАДІАЦІЙНО - ЕКОЛОГІЧНИЙ БІОСФЕРНИЙ
ЗАПОВІДНИК .............................................................................................................. 1Вступ................................................................................................................................................................................................ 5Базові цілі ..................................................................................................................................................................................... 7Дослідження абіотичного середовища ................................................................................................................. 7Охорона і збереження біорізноманіття ................................................................................................................ 8Радіоекологічні та радіобіологічні дослідження ........................................................................................ 10Екосистемні послуги..................................................................................................................................................... 10Об’єкти культурної спадщини............................................................................................................................... 11Виклики ..................................................................................................................................................................................... 11Пожежна небезпека та постпірогенне відновлення природних ландшафтів .......................... 11Відновлення водно-болотних угідь ..................................................................................................................... 12Дослідження зміни клімату та її впливу на природні комплекси .................................................. 12Дослідження інвазійних процесів в основних типах екосистем ...................................................... 13Розвиток та забезпечення наукової діяльності ................................................................................................ 15Застосування інформаційних та ГІС-технологій у роботі Заповідника ..................................... 15Розроблення бази даних щодо біорізноманіття на території Заповідника ............................... 15Створення мережі метеостанцій ........................................................................................................................... 16Запровадження системи моніторингу лісів І рівня відповідно до Програми «ICP Forest»..................................................................................................................................................................................................... 16Опис та картування ландшафтів та оселищ у межах території Заповідника ........................ 17Розвиток міжнародного наукового співробітництва, активізація співпраці з науковими,науково-дослідними та громадськими організаціями і фондами................................................... 18Розвиток інформаційної політики, просвітницької та видавничої діяльності ..................... 18Розвиток матеріально-технічної бази ............................................................................................................... 19Підвищення престижу наукової праці.............................................................................................................. 20Розширення джерел фінансування наукової діяльності ....................................................................... 21Очікувані результати ........................................................................................................................................................ 21Фінансове забезпечення................................................................................................................................................... 22ВступЕфективне

виконання

Чорнобильським

радіаційно-екологічним

біосферним заповідником (далі – Заповідник) завдань, передбаченихЗаконом

України«Проприродно-заповіднийфонд

України»таПоложенням про нього, вимагає забезпечення їх належним науковим
супроводом. У зв’язку з цим, у рамках реалізації Стратегії, передбачаєтьсязабезпечити подальше поліпшення ведення Літопису природи як основної
форми узагальнення результатів наукових досліджень, що здійснюються натериторії Заповідника, спрямованих на:•підтримку та підвищення бар’єрної функції зони відчуження та зонибезумовного (обов’язкового) відселення;• стабілізацію гідрологічного режиму та реабілітацію територій,забруднених радіонуклідами;• мінімізацію екологічної небезпеки та збереження природних багатствзони відчуження і зони безумовного (обов’язкового) відселення;• удосконалення проведення моніторингу довкілля, у тому числі
фонового екологічного моніторингу та радіаційної обстановки;• відновлення та збереження природних екосистем;• вивчення поточних явищ природи та процесів, які відбуваються векосистемах;• збереження природної різноманітності ландшафтів, генофонду
тваринного та рослинного світу, підтримання загального екологічногобалансу;• збереження та відновлення об’єктів тваринного та рослинного світу,видів грибів, занесених до Червоної книги України;• розвиток рекреаційної діяльності з метою стимулювання наукового таекологічного туризму;• запобігання винесенню радіонуклідів і радіоактивному забрудненню
прилеглої території;• утримання території в належному санітарному і пожежобезпечномустані;• забезпеченняналежної

організаціїпротипожежної

охорони

природних комплексів;• удосконалення ведення екологічної освітньо-виховної роботи тощо.
Ефективне виконання цих завдань потребує використання під часпроведення наукових досліджень достовірних даних щодо сучасного
екологічного стану території Заповідника. Це дозволить забезпечитирозробку та подальшу практичну реалізацію науково-обґрунтованих
заходів і методів збереження в природному стані найбільш типових
природних комплексів Українського Полісся та їх адаптацію до імовірнихзміннавколишньогоприродногосередовищатаантропогенногонавантаження.
Стратегіяспрямовананарозвитокпріоритетнихнапрямів

фундаментальних і прикладних наукових досліджень на території
Заповідника на період 2022-2030 років шляхом активізації співпраці знауковими, науково-дослідними та громадськими організаціями і фондами;розвиткуміжнародногоінформаційноїполітики,науковогоспівробітництва;просвітницькоїтаудосконаленнявидавничоїдіяльності;залученнядодатковихджерелфінансуваннянауковоїдіяльності;підвищення престижу праці науковців Заповідника.

Базові ціліДослідження абіотичного середовищаПараметри

абіотичногосередовищамають

прямий

та/або

опосередкований вплив на біологічні об’єкти. В умовах Заповідника цестосується, насамперед, двох динамічних компонентів середовища –кліматичного та гідрологічного. Вирішення конкретних завдань, пов’язанихіз абіотичним середовищем у рамках реалізації Стратегії, передбачає
проведення:досліджень

поточногостанута

просторово-часовихзмін

характеристик клімату території;фенологічних спостережень за природними процесами, реєстраціїявищ і змін, що відбуваються в природних комплексах на територіїЗаповідника;моніторингу гідрологічних параметрів водних об’єктів, актуалізаціїосновних гідрологічних характеристик;оцінки рівня забруднення водних об’єктів (радіаційне, хімічне,біологічне) та їх санітарно-екологічного стану;моніторингу небезпечних чинників, пов’язаних із дією вод ірусловими процесами;оцінки ризиків забруднення р. Прип’ять радіонуклідами та можливимизалишками нафтопродуктів із затонулих і покинутих суден та іншихоб’єктів;апробації та вжиття заходів з відновлення водно-болотних угідь іприродного режиму малих водотоків.

Охорона і збереження біорізноманіттяЗбереження

біорізноманіттяєголовноюметою

діяльності

Заповідника, для досягнення якої виконуватимуться наукові дослідження,спрямовані, насамперед, на оцінку складових елементів біорізноманіття(інвентаризація різноманітності видів, генетичної різноманітності йландшафтногорізноманіття)тарозробку

науково-обґрунтованихрекомендацій для забезпечення належного його управління (охорона,відновлення та втручання), а саме:здійснення інвентаризації видового складу флори та грибногоцарства, у тому числі фонових, домінантних, рідкісних видів, і тих, щоперебуваютьпідохороноюнарегіональному,державномута/чиміжнародному рівнях;вивчення складу та будови ценозів, геоботанічне картографування;опрацювання пропозицій щодо внесення рідкісних і типових
рослинних угруповань, які потребують охорони, до Зеленої книги України;здійснення інвентаризації видового та генетичного складу фауни тафауністичних угруповань;здійснення інвентаризації ландшафтного різноманіття;розроблення планів дій (менеджмент-планів) щодо збереження
окремих видів флори та фауни, насамперед таких, що перебувають підзагрозою зникнення, оселищ і різних типів природних ландшафтів;вивчення наслідків антропогенного впливу на окремі види таугруповання флори і фауни та типи ландшафтів;проведення моніторингу фонових, ресурсних і рідкісних видів тафауністичних угруповань;розроблення науково-обґрунтованих рекомендацій щодо зменшення
негативного

антропогенноговпливу

наприроднікомплекси

таопрацювання практичних можливостей їх реалізації;розроблення та впровадження наукових рекомендацій, спрямованихна збереження та відновлення біологічного і ландшафтного та об’єктів, щомають особливу природоохоронну, естетичну, рекреаційну цінність,генофонду флори та фауни;проведеннядослідженьстаровіковихлісівтаоцінкиїхбіорізноманіття;підготовка в установленому порядку пропозицій щодо внесення
водно-болотних угідь на території Заповідника до списку Рамсарськоїконвенції;розроблення науково-обґрунтованих рекомендацій щодо збереження івідновлення на території Заповідника рідкісних видів флори і фауни,притаманних Українському Поліссю, з метою їх наступної ренатуралізації;розроблення науково-обґрунтованих рекомендацій з підтримкивидового та генетичного різноманіття фауни на основі результатів вивчення
особливостей розвитку фауністичних угруповань на території Заповідника;розроблення науково-обґрунтованих рекомендацій з відтворення
умовно-корінних ландшафтів Українського Полісся (лісових, водноболотних, лучних тощо) та/чи їх ренатуралізації (повернення до стану,притаманному природним біогеоценозам).

Радіоекологічні та радіобіологічні дослідження
Унікальною особливістю Заповідника є радіоактивне забруднення
його території, що створює умови для проведення польових наукових
досліджень у сфері радіоекології та радіобіології. У рамках реалізації
Стратегії передбачається забезпечити у даному напрямі досліджень
наступне:визначення, опис, інвентаризацію та каталогізацію “hot-spots” територій та акваторій Заповідника з високими рівнями забруднення якпотенційних ділянок для проведення наукових досліджень;вивчення особливостей радіоактивного забруднення ресурсних видів
біоти (риба, гриби, ягоди, лікарські рослини);проведення досліджень з визначення розподілу радіонуклідів восновних типах екосистем Заповідника (терральні та аквальні природні таштучні ландшафти);проведення оцінки ролі різних типів природних комплексів удепонуванні та формуванні потоків радіонуклідів;виявлення біологічних чинників впливу на розподіл радіонуклідів векосистемі;визначеннянайбільштипових

видів-індикаторіврадіаційного

забруднення довкілля на основі результатів відповідних досліджень,виконаних на території Заповідника;виявлення шляхів і чинників формування доз опромінення біоти вприродних умовах.
Екосистемні послугиУ

рамкахпроведення:реалізаціїСтратегіїпередбачаєтьсязабезпечити

економічної оцінки екосистемних послуг, що надаються та/абоможуть бути надані природними комплексами Заповідника;досліджень щодо впливу порушень природних комплексів наефективність надання ними екосистемних послуг;картування ландшафтів Заповідника за рівнем наявного та/абоможливого надання ними екосистемних послуг.

Об’єкти культурної спадщини
Реалізація Стратегії передбачає проведення спільно з Державним
науковим центром захисту культурної спадщини від техногенних катастроф
інвентаризації пам’яток історії та культури, історико-культурних цінностейна території Заповідника та моніторингу їх поточного стану. Зарезультатамипередбачаєтьсярозробканауково-обґрунтованихрекомендацій щодо їх охорони та збереження.

Виклики
Пожежна небезпека та постпірогенне відновлення природнихландшафтів
Лісові пожежі, що відбулися протягом післяаварійного періоду наЧАЕС, є головним фактором динаміки рослинного покриву. У зв’язку з цим,нагальними до розв’язання для Заповідника є дві проблеми: профілактика
лісових пожеж та оцінка впливу на біорізноманіття постпірогенних
сукцесій. Реалізація Стратегії передбачає у цьому напрямі:вивчення впливу зміни клімату на тривалість пожежонебезпечного
періоду та пожежну небезпеку за відповідних умов погоди;вивчення пожежної небезпеки ландшафтів зони відчуження, запасівлісових горючих матеріалів та їх фракційного складу;проведення досліджень постпірогенного відновлення на згарищах умежах території Заповідника;розробкуплану

заходівіззабезпечення

пожежної

безпеки,насамперед, спрямованих на посилення захисту природних комплексів натериторії Заповідника.
Відновлення водно-болотних угідь
Протягом 20-го століття трансформація водно-болотних угідь
Заповідника здійснювалась шляхом створення мережі меліоративнихсистем, які нині перебувають у стані несталої рівноваги. Є нагальнанеобхідність проведення зворотної трансформації – перетворення їх наводно-болотні угіддя шляхом відтворення природного гідрологічногорежиму. Виконання відповідних заходів буде можливим, у значній мірі,шляхом забезпечення силами зацікавлених організацій.

Дослідження зміни клімату та її впливу на природні комплекси
Протягом кількох останніх десятиліть відбуваються відчутні зміни укліматичній системі Світу, в тому числі, у межах України та її регіонів. Урамках реалізації Стратегії передбачається проведення досліджень трендів
кліматичних змін у межах території Заповідника, які включатимуть аналізметеоданих,отриманихсертифікованихзадержавнихдопомогоюпунктіввласних

метеостанційметеорологічних

таспостережень.

Дослідження проводитимуться за такими метеорологічними складовими яктемпература повітря, швидкість вітру, опади, сезонні зміни тощо.

Для кліматичних умов Заповідника є нагальною організація
спостережень за змінами деревостанів лісу, що спричиняються зміноюклімату. Дослідження охоплюватимуть усі види і характеристики
деревостанів на території Заповідника – дубово-соснові, березово-соснові ідубово-грабові корінні ліси, вільшняки та культури сосни звичайної, атакож похідні ліси на ділянках, що зазнали пожеж.
Аналітичнаскладовадослідженькліматичноїзмінистане

невід’ємною складовою щорічних Літописів природи. Виявлений таоцінений вплив зміни клімату на стан рослинного і тваринного світу вЗаповіднику враховуватиметься при розробці наукових рекомендацій зізбереження біорізноманіття та в практичній діяльності Заповідника.

Дослідження інвазійних процесів в основних типах екосистемУ сучасних умовах є нагальна потреба в розробленні науковообґрунтованих рекомендацій для працівників відділу охорони Заповідника,які мають вживати профілактичні заходи щодо попередження інвазій
неаборигенних видів рослин (викошування, механічне знищення тощо).
Стратегією передбачається організувати на території Заповідника, зурахуванням специфіки ділянок, проведення моніторингу видів рослинного
світу високого рівня інвазійності та розроблення для подальшого виконання
системи заходів із знищення таких видів (злинки канадської, розрив-трави
дрібноквіткової, фалакроломи однорічної, золотарника канадського тощо).
Найбільшу загрозу в межах території Заповідника несуть: елодея канадська,злинка канадська, розрив-трава дрібноквіткова, фалакролома однорічна,золотарник канадський тощо. Потенційну загрозу створюють види родулюпин (Lupinus sp.), дуб червоний, жаровець волотевий, магоніяпадуболиста, еректітес нечуйовидий тощо.
Ряд видів потребує вжиття технічних заходів, спрямованих на їхвидалення з природних екосистем. Особливо це стосується відповіднихпредставників

рослинного світу. Для об’єктів тваринного світупроводитиметься моніторинг їх поширення та чисельності.
Найбільш проблемним видом у водоймах Заповідника може бутиротань-головешка (Perccottus glenii), який, безсумнівно, значною міроюнегативно впливає на локальні популяції різних груп тварин. Результатиспеціальних досліджень засвідчили, що поява ротаня-головешки в малихводоймах призводить до суттєвого зниження рівня успішності розмноженняв них більшості земноводних. Це зумовлює необхідність проведенняподальшого моніторингу стану популяції виду для з’ясування реальногойого впливу на популяції автохтонних видів риб.
У межах території Заповідника відмічається також єнотоподібний
собака (Nyctereutes procyonoides), який негативно впливає на розмноження
ряду видів птахів водно-болотного комплексу, та американська норка(Mustela vison), яка, за висновком ряду вчених, витіснила європейськунорку із більшості місць її перебування.
У рамках реалізації Стратегії будезабезпечено проведення

моніторингу за поширенням інвазійних видів тварин на територіїЗаповідника, виконання досліджень щодо їх впливу на природні комплексита, за можливості, розроблення науково-обґрунтованих рекомендацій звизначенням переліку заходів, спрямованих на контроль за їх чисельністю,для вжиття, у разі необхідності, технічних заходів з регулювання
чисельності відповідних видів.

Розвиток та забезпечення наукової діяльності
Застосування інформаційних та ГІС-технологій у роботі ЗаповідникаЗ метою подальшого розвитку системи наукових спостережень натериторії Заповідника передбачається забезпечити:вдосконалення діючої мережі наукових полігонів та пробних площдля підвищення достовірності інформації щодо абіотичної та біотичної
складових Заповідника та даних щодо тенденцій і змін у його біоті;створення геоінформаційної системи накопичення та обробкигеопросторових

данихзпоширеннябіорізноманіттяна

території

Заповідника. Функціонування системи спрямовуватиметься на прийняття
ефективних управлінських рішень та отримання достовірної оцінки змін,що відбуваються в стані біоценозів, з подальшою уніфікацією даних,зібраних шляхом створення власної системи зберігання та накопичення
даних з біорізноманіття.

Розроблення бази даних щодо біорізноманіття на території
Заповідника
Стратегією передбачено формування спеціалізованої бази даних
щодо поширення та стану популяцій видів рослин і тварин у межахтериторії Заповідника як основи для накопичення та систематизації даних
наукових досліджень, яка буде містити відомості про місця реєстрації видів,їх чисельність, особливості біології, популяційні показники. У подальшомувідповідні

дані використовуватимутьсяпідчасзаповненняформ

державного кадастру територій та об’єктів ПЗФ, кадастрів рослинного татваринного світу.

У рамках реалізації Стратегії створюватиметься серія картографічних
матеріалів у форматі ГІС, які в подальшому будуть актуалізуватися тадоповнюватися. Передбачається за допомогою даних ГІС забезпечувати
контроль за динамікою поширення рідкісних видів тварин,місцямигніздівлі птахів тощо. Отримана інформація використовуватиметься під часплануваннявиконаннявідповідних

природоохороннихзаходів,удосконалення функціонального зонування території тощо. Також на базіГІС передбачено створення бази даних з поширення видів.

Створення мережі метеостанційДля забезпечення отримання якісної інформації щодо стануабіотичного середовища та проявів змін клімату на території Заповідникапередбачається придбання метеостанцій для організації їх мережі іздійснення модернізації мережі гідропостів.

Запровадження системи моніторингу лісів І рівня відповідно доПрограми «ICP Forest»Близько 65 % території Заповідника займають ліси та інші лісовкритіплощі. У рамках реалізації Стратегії у її межах передбачається організувати
проведення фонового екологічного моніторингу, яке включатиме:виконання довгострокових систематичних спостережень за станом
лісових екосистем для одержання в повному обсязі об`єктивної тасвоєчасної інформації щодо його поточних змін;виявлення та оцінку факторів (природних і антропогенних), щовпливають та/або можуть вплинути на стан лісів, оцінювання масштабів
погіршення стану лісів, з`ясування причин і механізмів зміни стану лісів,визначення закономірностей їх сталого функціонування і прогнозування
динаміки змін в їх стані;забезпечення інформаційно-аналітичної науково-обґрунтованої підтримки
управлінських рішень щодо управління лісами.

Опис і картування ландшафтів та оселищ у межах територіїЗаповідника
Стратегією передбачається виконання робіт з визначення межландшафтів та оселищ Заповідника, їх картування та опису з використаннямГІС-технологій, накопичення даних щодо динаміки змін у них. У зв’язку зчим буде активізовано проведення наукових досліджень для оцінки впливів
різних типів загроз, зумовлених зміною клімату, на структуру популяцій ібіоценозів, використання їх ознак як індикаторів стану довкілля. Упріоритетному порядку визначатимуться види та біотопи (оселища), щоперебувають під загрозою зникнення і мають ключове значення длязбереження біорізноманіття на національному та глобальному рівнях, длярозроблення заходів щодо їх збереження. Для оцінювання змін стану
оселищ проводитиметься моніторинг також на біотичних об’єктах
(спостереження за об’єктами рослинного світу, їх місцезростаннями,прогноз зміни для збереження біорізноманіття, забезпечення стійкогостану).

Розвиток міжнародного наукового співробітництва, активізація
співпраці з науковими, науково-дослідними та громадськимиорганізаціями і фондамиСтратегією передбачається активізувати участь Заповідника уміжнародному співробітництві з питань охорони і збереження природногорізноманіттяландшафтів,генетичноготавидовогорізноманіття

рослинного і тваринного світу, проведення фонового моніторингунавколишнього природного середовища та радіаційної обстановки,мінімізації екологічної небезпеки, в тому числі у:розробці та реалізації міжнародних наукових, науково-технічних таінших програм і проектів;забезпеченні обміну науковою інформацією, організації спільної
підготовки науковців і фахівців;еколого-виховній та видавничій діяльності;здійсненні іншої діяльності відповідно до законодавства.
Заповідник докладатиме зусиль для вступу до міжнародних
природоохоронних асоціацій, об’єднань, організацій тощо.
Вживатимуться заходи до активізації співробітництва в рамках
підписаних угод про співпрацю та укладених договорів про науковотехнічну співпрацю з вищими навчальними закладами, науковими,науково-дослідними та громадськими організаціями і фондами.

Розвиток інформаційної політики, просвітницької та видавничої
діяльностіУ рамках реалізації Стратегії забезпечуватиметься:активізація участі науковців Заповідника у роботі рейтингових
міжнародних наукових конференцій;публікаціярезультатівнаукових

інауково-досліднихробіт,виконаних на території Заповідника в рейтингових наукових виданнях;активізаціяроботищодопоширеннярезультатів

наукових

досліджень, підвищення наукового рейтингу Заповідника, а саме: шляхомвидання монографій; науково-практичної, методичної та інформаційноїлітератури; наукових праць; організації та проведення конференцій,круглих столів, виставок тощо;активізація роботи щодо створення та ведення відкритих баз даних
наукової інформації, наукових фондів, видання матеріалів і забезпечення
публікацій за результатами досліджень на території Заповідника;розвиток офіційного веб-сайту Заповідника;збільшення чисельності аудиторії, охопленої науково-популярними
публікаціями, присвяченими діяльності Заповідника через соціальні мережіта медіа;розроблення комплексу маршрутів для відвідування Заповідника зурахуванням цільової їх спрямованості для окремих категорій візитерів (унаукових, екологічних, освітніх, історико-культурних цілях) ;науковий супровід розробки та створення інфраструктури для візитів уЗаповідник: інформаційні елементи, ділянки репрезентації ландшафтів,наукові полігони, будиночки спостереження за птахами, майданчики длявідпочинку.

Розвиток матеріально-технічної базиЕфективна реалізація Стратегії вимагає суттєвого підвищення
матеріально-технічної бази Заповідника, необхідної для проведення
наукових досліджень, і включатиме:придбання нового сучасного обладнання, приладів і матеріалів длявиконання наукових досліджень, а також приладів і систем для проведеннямоніторингу довкілля;розширення площі лабораторних приміщень;забезпечення матеріалами та реактивами в обсягах, необхідних дляефективного виконання лабораторних досліджень;поліпшеннятранспортногозабезпечення

виконання

науково-дослідних робіт, у тому числі виїздів для збору первинних даних таздійснення польових експедицій;забезпечення сучасною комп’ютерною технікою для впровадження
ГІС-технологій у наукову діяльність Заповідника та роботу з відкритими
даними тощо.
Підвищення престижу наукової праці
Реалізація Стратегії передбачає вжиття заходів, спрямованих напідвищення престижу наукової праці співробітників наукового відділу
Заповідника і передбачає:удосконалення системи матеріального й морального стимулювання
наукових працівників;створення сприятливих умов праці науковців у відповідності до вимог
сьогодення;удосконалення кадрової політики, спрямованої на підвищення
професійної майстерності, кар’єрне зростання тощо;забезпечення належного кадрового складу наукового підрозділу
Заповідника фахівцями, які мають освіту і практичний досвід роботи заспеціальностями,Заповідника.

щовідповідаютьосновнимнапрямамдіяльностіРозширення джерел фінансування наукової діяльності
Стратегією передбачається вжиття заходів для розширення джерелфінансування Заповідника шляхом:виконання науково-дослідних робіт на договірних засадах;участі Заповідника у конкурсах на здобуття грантів для проведення
наукових досліджень;участі Заповідника у реалізації державних цільових наукових інауково-дослідних програм;участі у конкурсах Національного фонду досліджень України зфінансування

науковихпроектівфундаментальнихіприкладнихдосліджень;підготовки запитів на фінансування виконання науково-дослідних
робіт на території Заповідника за рахунок коштів Державного фонду
охорони навколишнього природного середовища;участі Заповідника у реалізації міжнародних програм і проектів;пошуку інших позабюджетних джерел фінансування.

Очікувані результатиРеалізація Стратегії сприятиме:розв’язанню пріоритетної для біосферних заповідників проблеми
щодопоступовогонаближення

території

Заповідника

достану,притаманному природному;посиленню бар’єрної функції Заповідника;підвищенню статусу Заповідника як наукової установи;ефективному збереженню популяцій об’єктів тваринного світу тавидів рослинного світу і грибів, занесених до Червоної книги України;актуалізації міжнародного співробітництва з питань збереженнябіорізноманіття, спрямованого, у тому числі, на виконання міжнародних
зобов’язань України у природоохоронній сфері;створенню передумов для включення Заповідника у Всесвітню
мережу біосферних резерватів.

Фінансове забезпеченняФінансове забезпечення Програми здійснюватиметься за рахуноккоштів Державного бюджету, Державного фонду охорони навколишнього
природного середовища, інших джерел, у тому числі – міжнародноїдопомоги. У разі необхідності, за результатами виконання заходів,передбачених Стратегією, визначатиметься нагальність внесення до неївідповідних коректив.
Для реалізації заходів з відновлення водно-болотних угідь на територіїЗаповідника передбачається в тримісячний строк після затвердженняпроєкту Стратегії підготувати відповідний план заходів з визначенням
конкретних виконавців і необхідних обсягів фінансування для подальшого
порушення питання про їх фінансування перед ДАЗВ і Міндовкілля.