2013. DECEMBER

111. szám

KIZUNA 絆 きずな
A Magyar–Japán Baráti Társaság (MJBT) hírlevele

Szerkesztő: Horváth Alíz (holiza5@gmail.com)
Tisztelt MJBT-tagok!
Ismételten jó hírekről számolhatunk be, az ősz az MJBT számára is meghozta gyümölcsét.
Egyrészt októberben sok év után újra elindult az MJBT kezdő japán nyelvtanfolyama, melyet Sági
Attila ELTE doktorandusz tart. Még egyszer köszönjük az óriási érdeklődést. Reméljük, hogy azelső év sikerei után a továbbiakban is folytathatjuk a hagyományt, és a 2014-es évben isindíthatunk újabb tanfolyamo(ka)t.
Szintén októberben elkészült a társaság új honlapja, mely folyamatosan frissül az újprogramokkal és hírekkel, valamint a japán kulturális eseményeken készült képekkel. Továbbá
hírlevél archívum menüpont alatt olvashatják az elmúlt évek Kizunáit. (Leszámítva az elmúlt egy
év számait, melyre csak aktív tagjaink jogosultak.) Az új oldal elérhetősége: mjbt.hu. Kérjük,
látogassanak el Önök is a megújult honlapra! (A weblappal kapcsolatos véleményüket,észrevételeiket a fotitkar@mjbt.hu címre várom.)Az új honlapon lehetővé vált a PayPal rendszerén keresztül történő online tagdíjbefizetés és
adományozás is. Ha netán még nem fizették volna be 2013-as tagdíjukat, vagy szeretnék
megelőlegezni a 2014-es tagdíjukat, próbálják ki az új rendszert Önök is! Természetesen
továbbra is van lehetőség átutalással és sárga csekken történő befizetésre is, azonban
felhívnánk kedves tagjaink figyelmét, hogy az MJBT idén ősszel bankot váltott, és 2014
januárjától megszűnik OTP-s bankszámlaszámunk. Az új számlaszámunk:
CIB Bank
Magyar-Japán Baráti Társaság
10700206-68145022-51100005(Átutalás esetén kérjük, hogy a közleményben tüntessék fel kedves nevüket és a tárgyévet! pl.
Kovács Péter, 2014)
Kellemes adventi készülődést kívánunk minden MJBT-tagnak!
Üdvözlettel,
Pápai-Vonderviszt Annafőtitkár
Ha bármilyen kérdésük, észrevételük van, kérjük, forduljanak Pápai-Vonderviszt Annához(vonderviszta@gmail.com), illetve Vihar Judithoz (jvihar@gmail.com). Továbbá kérjük, hogyírásaikat Horváth Alíznak (holiza5@gmail.com) küldjék el, aki örömmel megjelenteti az
anyagokat a soron következő Kizunában.
A budapesti klubnapok programját a következő oldalon találják.

2013. DECEMBER

111. szám

ProgramajánlóÖrömmel jelenthetjük be, hogy társaságunk új taggal bővül. A MAPON Gyulai Magyar-Japán
Kulturális Egyesület ez alkalomból bemutatkozó előadást szervez 2013. december 12-én 18órától, amelyre mindenkit szeretettel várnak.
Program:
18.00-18.30: Az alapító tagok ismertetik az egyesület megalakulásának előzményeit és jövőbeni
céljait. (Nagy László elnök, Hankó Ferenc, Fodor György, Dr. Bartóki László, Dr. Csótya Andrea
alapító tagok)
18.30–18.50: A Magyar-Japán Baráti Társaság képviselőjének előadása
18.50–19.10: A Japán Alapítvány Budapesti Iroda képviselőjének előadása
19.10 – : Beszélgetés Japánról, Gyuláról
Helyszín: Mogyoróssy János Városi Könyvtár nagyterme (5700 Gyula, Városház u. 13.)
Budapesti klubnapunk ÚJ IDŐPONTBAN!
2013 októberétől minden hónap harmadik péntekén 17:30-kor kezdődik haviösszejövetelünk a megszokott helyen: City Irodaház (V. Bajcsy Zs. út 12.), a Tumlare Hungary (akorábbi NET Travel Service) irodája (2. emelet).
2013. december 20.
Technikai okok miatt
Megértésüket köszönjük!

adecemberiklubnapunk

elmarad!

2014. január 17.
TAKEI KŌJI, a japán válogatott és a Racionet-Honvéd vízilabdázója

Hogyan kerül egy japán játékos Magyarországra? Milyen kultúrája van Japánban avízilabdának? Miben különbözik a magyar és a japán vízilabda kultúra? Többek között ezekre a
kérdésekre is választ kaphatunk Takei Kōji-tól, a Racionet-Honvéd játékosától.
A japán válogatott Takei Kōji 2013 szeptemberétől játszik a magyar vízilabda OB1-ben a
Racionet-Honvéd játékosaként. A 23 éves játékos az utóbbi években került rivaldafénybe,
amikor a tavalyi szezonban több sztárjátékost megelőzve ő lett a Vízilabda Világliga döntő és az
Universiadé gólkirálya. A magyar bajnokságban eddig 9 mérkőzésen 28 gólt szerzett, s ezzel
csapata egyik legeredményesebb játékosa. (kép: http://www.honved-vizilabda.hu/egyeb/takeikoji/)2013. DECEMBER

111. szám

2014. február 21.
BENESOVICS HENRIETTA, keleti nyelvek és kultúrák alapszakos bölcsész, ELTE-BTK
Temetkezési szokások, babonák, tabuk
A japánok számára a halál az élet részét képezi, így kifejezetten nagy hangsúlyt fektetnek atemetkezésre. Éppen ezért lehetséges, hogy számtalan olyan népszokás, babona és különféle
tabu övezi ezt a témakört, amelyek egy nyugati ember számára egészen meghökkentőek,elgondolkoztatóak, vagy éppen csak furcsák. A halál fizikális szennyezettségét értjük, de a
spirituálist? Főleg, hogyha az az élőkre is áttapad? Ezen kívül miért is osztanak sót a temetkezési
szertartásoknál?
A helyszín befogadóképessége maximum 15 fő, ezért kérnénk, hogy részvételi szándékukat emailben jelezzék Sági Attilának az alábbi e-mail címen: attilasagi@yahoo.com
2013. november 27 – 2014. április 27.
Szamurájok és gésák – Hagyományos japán viselet és kortárs magyar ékszerek – Pécsett
A Hopp Ferenc Kelet-ázsiai Művészeti Múzeum nagysikerű kiállítása november végétől
Pécsett tekinthető meg. A tárlat a hagyományos japán viseletek és napjaink iparművészeinek
kapcsolatát állítja reflektorfénybe japán kimonók és szamuráj páncélok, illetve kortárs magyarékszertervezők japán viseletek inspirálta ékszereinek, kiegészítőinek együttes szerepeltetésével.
A kiállítást Dr. Páva Zsolt, Pécs polgármestere és Dr. Fajcsák Györgyi, a Hopp Ferenc Múzeum
igazgatója nyitja meg. A kiállítás ideje alatt a pécsi csoport több rendezvényen is részt vesz
furoshiki, illetve origami bemutatókkal.
Helyszín: Janus Pannonius Múzeum – Modern Magyar Képtár (Pécs, Papnövelde utca 5.)
2014. április 12-13.
Dr. Kutics Károlytól kaptuk a hírt, miszerint a Veszprém Megyei Magyar-Japán Baráti Társaság
2014. április 12-13-án, a Városi Művelődési Központban (korábbi „HEMO”) rendezi meg a III.
Veszprémi Japán Napokat. További információk, illetve a korábbi rendezvényeinkkel
kapcsolatos képek, írások a japanbarat.hu weboldalon találhatók.

(Fotó: Orbán Péter)2013. DECEMBER

111. szám

Nevetés egy cseppet sem nevetséges témájú szemináriumon?
A japán üzletfejlesztéssel foglalkozó Sűdy és Társa Kft. (A cégről itt olvashatnak bővebben:
www.sudy.co.hu) 2013. október 3-án rendezte meg az első magyar-japán interkulturális
szemináriumát a magyarországi japán leányvállalatok munkatársai, illetve olyan üzletemberek
számára, akik szeretnék üzleti kapcsolataikat még sikeresebben építeni japán partnerekkel. A
tréninget a belga Japan Consulting Office cég vezetője, japanológus és egyben interkulturális
szakember, Olivier van Beneden tartotta, aki humorával valamint a japán kultúrával kapcsolatos
ismereteivel és tapasztalataival nagyon élvezetes és érdekes napot varázsolt a résztvevők
életébe.
A szeminárium első fele a japán és a magyar kultúra összehasonlításáról szólt. Fény derült
arra, hogy a japánok miért csak csoportosan tudnak gondolkodni, miért van annyi szabály ajapán kultúrában, és hogy miben tér el az ő és a mi oktatási rendszerünk. Ezt követően egy rövid
japános ebéd várta a résztvevőket. Megismerkedhettek a bentó fogalmával, valamint a pálcika
használatának szabályait is elsajátíthatták.

Ebéd után pedig a gyakorlatiasabb rész következett szerepjátékkal, esettanulmányokkal és avalós életben is előforduló szituációkkal.
Összefoglalásképpen engedjék meg, hogy idézzük a tréning egyik résztvevőjének, egy japánvállalatnál dolgozó magyar alkalmazottnak az értékelését:"Rengeteget tanultam, a ma hallott információk borzasztóan hasznosak a mindennapi
munkámhoz. [...] Azt kell, hogy mondjam, ez a tréning volt a legjobb, amelyen valaha részt
vettem."A Sűdy és Társa Kft. 2014-ben is számos programmal várja az érdeklődőket: jövő évtől kezdve
már magyar nyelven is tartanak tréningeket, valamint japánoknak szóló, a magyar kultúrát
bemutató képzésekre is sor kerül (japán nyelven). Ezen kívül a hazánkban élő japánháziasszonyok számára is terveznek praktikus tanácsokkal szolgáló oktatásokat. Érdeklődni a
Hungary@JapanConsultingOffice.com címen lehet.

2013. DECEMBER

111. szám

Lezajlott programjaink
2013. szeptember 9-én az Akvárium klubban, az Art Moments Festival keretein belül került
megrendezésre a „Murakami est: Japán képekben, hangokban” című különleges, komplex
irodalmi és vizuális élmény a japán kultúra jegyében. Az érdeklődők meghallgathatták
társaságunk elnöke, Vihar Judit és Gaál Zoltán fotóművész kerekasztal beszélgetését, amelybe
Uchikawa Kazumi, Pápa-Vonderviszt Anna, Sági Attila és a közönség is bekapcsolódott Murakami
Haruki Norvég erdő című regényének felolvasójaként.

(Fotó: Borsányi Klára)
2013. szeptember 18-án ismét sor került a mindig nagy érdeklődésre számot tartó MJBT
közös vacsora a Fuji étteremben.

(Fotó: Borsányi Klára)
2013. október 12-13-án „Műhelybeszélgetések az ázsiai kultúrák és a kortárs magyarművészetek kapcsolatáról” címmel kerekasztal beszélgetések kerültek megrendezésre a Hopp
Ferenc Múzeumban. A program során az érdeklődők különféle témák közül válogathattak, minta japán kultúra magyarországi megjelenése, kortárs művészet és/kontra múzeum, ahagyományos és a kortárs keleti művészet kapcsolata, illetve márkaépítés a kortársékszerművészetben.

2013. DECEMBER

111. szám

A rendszeres havi előadássorozat keretében 2013. október 18-án és november 15-én
tartottunk klubnapot, amelyen Dr. Gordon Győri János a japán oktatásügyről, Prof. Dr. Fülöp
Márta pedig a japánok versengésfelfogásáról adott elő.

(Fotó: Borsányi Klára)
2013. november 4-én –a Japán Alapítvány szervezésében- először látogatott Magyarországra
Tsuda Noriyo, a POLA Kulturális és Szépségápolási Kutatóintézet vezető kurátora, hogy egyelőadás keretében tárja fel a japán szépségápolási kultúra kulisszatitkait a budapestiErőművházban.

(Fotó: Borsányi Klára)
2013. november 6-án az Alexandra Pódiumon került bemutatásra Murakami Haruki legújabb
könyve a Geopen Kiadó és a Murakami Haruki Klub közös szervezésében. A könyvből Schell Juditszínésznő olvasott fel részleteket, a kiadótól Balázs Éva és Rácz I. Péter, a Birdsong Cafétől
Emese Flóra tartott kerekasztal-beszélgetést az íróról, a műről, illetve a „Murakami jelenségről”.
Emellett az érdeklődők megtekinthették Gaál Zoltán fotőművész Murakami Allúziók címűalbumát. A Japán Nagykövetséget Harada Chika kalligráfus képviseli, aki kis meglepetéssel is2013. DECEMBER

111. szám

készült a jelenlévőknek. Az est zárásaként a látogatók megtekinthették Koszti Zsuzsó (VJ Flux)
Murakami világáról készült videoklipjét, illetve részt vehettek egy irodalmi kvízjátékban is.

(Fotó: Borsányi Klára)
2013. november 8-án a Nádor Terem adott otthont A haiku és a japán kultúra jegyében –Napút-est című rendezvénynek Bakos Ferenc, Baley Endre, Csörsz Rumen István, Káplán Géza,
Szepes Erika, Szondi György és Vihar Judit részvételével. Az estét a Csalló Edina vezette
hagyományos japán divatbemutató és a Bukyukai Kyudo Sportegyesület íjászai színesítették.

(Fotó: Borsányi Klára)
2013. november 9-10-én társaságunk tagjai is kivették a részüket a Hagyományok Házában
rendezett „Távol van-e a Távol-Kelet?” című programsorozat színes forgatagából origami
foglalkozás és kalligráfia bemutató keretében.

(Fotó: Borsányi Klára)2013. DECEMBER

111. szám

A program során a látogatók haiku versenyen is részt vehettek. A győztes költeményeket az
alábbiakban olvashatják:
I. helyezett: Gonda Ferencné
Vadludak szállnak
fákon a levelek lángban –állok csendesen
II. helyezett: Szilágyi László

Bonhardt Aladár

Zuhog, szél fúj
sárga, vörös levelek –jó meleg van bennIII. helyezett: Gonda Imola

Szomorkás ősz van
mi Japánra mosolygunk
ezzel szemben is!
Sebestyén Ágnes

Hulló levelek
könnyeimet felisszák
boldogságomból

Csalogányoknak
magasröptű füttyszava vége a nyárnak

Műfordítás: Macuo Basó híres haikuja Martinás Katalin fordításában:Vén tó
béka ugrik
placcs!
A Nagyvásárcsarnokban 2013. november 14-16. között ismét Japán napokat tartottak
társaságunk tagjainak közreműködésével. A látogatókat origami, kalligráfia, reiki, harcművészeti
bemutató, TAIKO dobzenekar és Geszty Glória A titkok ajtaja című műsora várta.

(Fotó: Széki Éva és Borsányi Klára)2013. DECEMBER

111. szám

2013. november 15-én a Magyar Orchidea Szövetség többnapos orchidea kiállítást szervezetta városligeti Mezőgazdasági Múzeumban. A rendezvény díszvendége idén a 264 különböző
orchidea fajjal büszkélkedő Japán volt. A kiállítást Vihar Judit nyitotta meg.

(Fotó: Borsányi Klára)
2013. november 21-én a pécsi Kurabu összejövetelén Kubo Junko tartott rövid furoshiki
bemutatót, majd bemutatta csodálatos kimonóit, amelyet a látogatók is közelről
megszemlélhettek. A színes estét origami oktatás zárta.

(Fotó: Sági Judit)
2013. november 29-én Keszthelyen rendezték meg az Életfa nap a tehetség jegyében címűegész napos programot, ahol többek között bemutatkozott az Életfa Iskola Tehetségpont, az
iskola tanulóit pedig fejlesztő foglalkozás várta.
Szintén 2013. november 29-én került sor Imaoka Dzsúicsiró magyar és japán nyelvű
emléktáblájának megkoszorúzására, a szótáríró és fordító születésének 125. és halálának 40.
évfordulója alkalmából. Az emléktáblát az MJBT és a Magyarországi Japánok Szövetsége állította
a 2009-es közös emlékévben. Imaoka Dzsúicsiró (1888-1973) volt az első japán, aki hosszabb
időt töltött Magyarországon, illetve hozzájárult a két ország közötti baráti és kulturális
kapcsolatok fejlődéséhez. Elsőként készített japán-magyar, magyar-japán zsebszótárt,
nagyszótárt, valamint magyar irodalomtörténetet, sőt fordításokat is. Törzshelye a Centrál
kávéház volt, ahol a kor minden fontos személyiségével találkozott, többek között Móra
Ferenccel, Szabó Lőrinccel, Cholnoky Jenővel, Bárczy Istvánnal és Klebelsberg Kunóval. Tagja volt2013. DECEMBER

111. száma Magyarokat Megsegítő Japán Társaságnak, amely pénzadománnyal segítette az 1956-os
forradalmat. Ő fektette le a japán-magyar diplomáciai kapcsolatok alapját, amelyet 1938-ban
Macumija Hadzsime és Teleki Pál írt alá.
A koszorúzási ünnepségen Umemura Yuko méltatta Imaoka tevékenységét és érdemeit. Ezt
követően Imaoka által fordított versek hangzottak el magyarul és japánul. A programot adunaújvárosi gyerekek kórusának műsora zárta Németh Irma vezetésével.

Beszámolók
Origamis programok – Villányi Mariann
A Magyar Origami Kör idén ünnepli fennállásának 25. évfordulóját. Ez alkalomból készült „Azorigami csodálatos világa” című kiállítás, melyen az elmúlt évek legjobb munkái kerülnek
bemutatásra. Célunk, hogy új oldalról mutassuk be a papírhajtogatás művészetét. Tablóink
mesélnek az origami történetéről, a kusudamákról, a ghian-zhi (1000 papír) technikáról, atesszalációkról, a papírokról és a divatról. Szeretnénk, ha ez a kiállítás körbejárná az országot éssokan megismerhetnék ezt az egyszerű, de mégis művészi szinten gyakorolható kézművességet.
Az idei évben különleges módon ünnepeltük meg az Origami Világnapot. Az AUKA Pécsi
Origami Körének felhívására utcai hajtogatásokat készítettünk. Október 24-én, az első napon
Pécsett elindult egy origamival díszített busz. A jármű oldalára ragasztott több mint 300 pillangó
nagy meglepetést és örömet okozott. Ezen felbuzdulva összesen 13 helyszínen, iskolákban,művelődési intézményekben készítettek hasonló alkotásokat. Pécs mellé bekapcsolódott
Szekszárd és Mezőberény is. Budapesten a Nyugati téri felüljáró oszlopára csempésztek színes
virágokat a ködös novemberi idő ellensúlyozására.
„Távol van-e a Távol-Kelet” címmel nagyszabású programra került sor november elején a
Hagyományok Házában. A rendezvényen az MJBT-vel közösen vettünk részt. Mindkét nap nagyérdeklődés mutatkozott az origami iránt, alig győztük párhuzamosan magyarázni a különböző
nehézségi fokú modelleket kicsiknek és nagyoknak egyaránt. Ez az esemény zárta az Origami
Világnapok programsorozatát.
A Nagyvásárcsarnokban rendezett őszi Japán Napokon is képviseltette magát az origami.
Különleges élmény, mikor japán turisták ülnek le, hogy új origami modelleket tanuljanak magyar
origamisoktól!
Megtisztelő felkérést kapott a Magyar Origami Kör. Az Iparművészeti Múzeum Nagytétényi
Kastélymúzeumában Advent idején iparművészek dekorálnak karácsonyfákat több év óta. Idén
egy origamival díszített is lesz közöttük, melyet november 30 és január 5 tekinthet meg anagyközönség. Mindenkinek szeretettel ajánljuk ezt a hangulatos kiállítást, melynek keretében amagyar bútorművészettel is megismerkedhetnek.
Jó szórakozást kívánunk!

2013. DECEMBER

111. szám

Japánklub Győrben – Horváth FerencÖrömmel számolunk be programjainkról. Szeptembertől havi egy alkalommal jövünk össze akönyvtárban egy-egy aktuális témát elemezgetve. Így beszélgettünk az idősek napjáról, aprogram második felében origamiztunk.
Októberben a japán kultúra napjáról hallgattunk meg egy kis előadást, majd novemberben a
7-5-3 évesek ünnepe volt terítéken, kiegészítve a japán csomagolás gyakorlásával. A jó
hangulatú összejöveteleket teafogyasztással gazdagítjuk. Nagyon jó tapasztalni, hogy azidősebbek mellett több középiskolás is bekapcsolódik a programokba.
Befejezésül ezúton kívánok Mindnyájuknak az új évre szép japános összejöveteleket, jó
egészséget és sok derűs pillanatot a hétköznapokban.
Reiki tagozat – Petrik Márta Magdolna
Amit most írok, az ismét egy búcsú régi önmagamtól, fizikai formámtól, tehát igaznak kelllennie. Ahogy az is igaz, hogy ingyenes reiki kezeléseket tartok kedves reikis társaimmal együtt
minden olyan rendezvényen, ahol az MJBT-t képviseljük, illetve más helyeken is. Aki reiki
módszerrel gyógyító kezeléseket szeretne adni saját magának vagy másoknak segítene, azt
szívesen beavatom ebbe az intelligens rezgésbe.
A legutóbb megjelent könyvemhez csatolt meditációs-relaxációs CD önállóan is beindítja agyógyulási folyamatot, mert kihozza a testet és a lelket a bemerevedéses és a görcsösállapotokból, amelyek a betegségek előidézői. Írok a könyvemben a szerelemről is, amely öröktéma, de ez is egy sokat megélt és tapasztalt ember tollából megint másképp, valójában
mélyebbről, ok és okozat viszonylatából világíthatja meg ezt a nem mindennapi csodát. Sok jó
tanácsot, otthon és egyedül is alkalmazható biztonságos módszert adok egy jobb életvezetéshez.
A könyv egyik legnagyobb értéke az, hogy elérhető vagyok, aktívan részt vállalok a
segítségnyújtásban.
Ennyi "öndicséret" után felvetődik bennem a kérdés, hogy mi az a jel, amelyről meg lehet
ismerni, hogy egy mű értékes és igaz-e vagy sem? Én azt gondolom, hogy arról az erőfeszítésről,amellyel rákényszerít bennünket arra, hogy mi is őszintén lássunk. A művész, legyen bár író,festő, szobrász, bármi: másképp és mélyebbre lát a világ megismerésében. Amit ő lát, mi nem
látjuk, de érezzük azt az erőfeszítést, amellyel félrevonta a fátylat és minket is erőfeszítésreösztönöz. Ezért a műve olyan példa, amelyből okulunk. És ami a legfontosabb: egy mű igazságát
az okulás hatékonyságán lehet lemérni. Az igazság: a meggyőzés és a változás erejét is magában
hordozza. Erről a jelről ismerhető meg. Minél nagyobb egy mű, és minél mélyebb a megsejtett
igazság, annál erősebb hatóerőt képvisel. S ez a hatás annál inkább tör egyetemességre. Hiszenaz egyéni igazságokon túl van egyetemes igazság, de ahhoz olyan optika kell, amellyel az ember
a centrumból lát kifelé és nem csak a periférián, mintegy álldogálva nézelődik vagy kódorog.
Remélem, hogy felkeltettem a érdeklődést e japán gyógyító módszer, a reiki és a karácsonyi
vásárban megvehető könyvem iránt. Ha létezik tökéletes ajándék akkor az olyan, amely
megváltoztatja és jobbítja az életünket. Szép Ünnepet!

2013. DECEMBER

111. szám

Japánkert tagozat – Dani Zoltán
Kedves barátaim, először is szeretném megköszönni a Magyar-Japán Baráti Társaságnak az
elmúlt három évben nyújtott nagyszerű támogatását, kedves barátomnak, Bassa Zoltánnak, aki
nélkül most nem tarthatnánk ott, ahol tartunk, Pápai-Vonderviszt Annának és nem utolsósorban
Vihar Juditnak.
2013. szeptember 9-én aláírásra került a területhasználatról szóló megállapodás Szentendre
Város Önkormányzatával a Japánkert építésére. A japánkert Budapest szomszédságában, atörténelmi múltra visszatekintő művészváros, Szentendre belvárosában kap helyet.
Célunk, hogy létrehozzunk egy, a nyilvánosság számára nyitott japánkertet és egy japánkertiskolát európaiak számára, workshopokkal és sokszínű művészeti tevékenységekkel. Ez egy
egyedülálló kezdeményezés hazánkban és Európában, mely ösztönözné többek között anemzetközi kapcsolatok ápolását, a Japán kultúra és művészet megismerését.

Programok, tevékenységek, és céljaink
Fő törekvésünk egy japánkert-iskola és egy japán kertészeti műhely létrehozása és gondozása,
japán kertművészek szereplésével.

Kouki-ryu Kyoto Niwatsune

2013. DECEMBER

111. szám

Személyem, Dani Zoltán, a projekt vezetője, 12 év tapasztalattal rendelkezem japánkertépítőként. Lehetőségem nyílt rendszeresen ellátogatni és sikeres kertészeti gyakorlatokon részt
venni a Kouki-ryu Kyoto Niwatsunenál 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban, melyet oklevéllel
ismertek el. Kouki-ryu Kyoto Niwatsune egy elismert, tradicionális, négy generációra
visszatekintő kertészeti cég és hagyományos japán kertiskola Kyotóban, a “kertek városában”. E
kertészeti cég kifejezte szándékát a további szerepvállalásban, valamint részvételi szándékukról
biztosítottak minket a tervezett japánkert építésében és fejlesztésében és a japánkert-iskola ésműhely létrehozásában 2014-ben.
A tervezett japánkert találkozóhelye lenne olyan szervezeteknek, mint a Magyar-Japán Baráti
Társaság, az Urasenke Tea Egyesület, az Ikebana Egyesület, a Bonsai Szövetség, illetve más
társulások, kertészeti iskolák és egyetemek.

Példa az éjszakai kert látványára

Hitvallásunk szerint a kertművészet nem más, mint “ háromdimenziós festészet”. Ez ajapánkert Magyarországon egyedülálló módon éjszakai kertként is funkcionálna, elővarázsolva
egy páratlan értéket a látogató csodálatára, kiterjesztve a kert élvezetét órákkal alkonyat beállta
után is.

A japánkert tervezett látványterve nappali és éjszakai megvilágításban.

Kertműhelyünk és iskolánk eljövendő feladata az autentikus japánkert terjesztése Európában.
A munka és a szükséges anyagok szállítása 2013. október 1-jén az önkéntesek és a támogatók
segítségével megkezdődött. A terepet megtisztítottuk a földmunka-gépek számára.

2013. DECEMBER

111. szám

Ezek után elkezdődött a föld behordása, ezzel utat is építve a munkagépek bejutásához.
Összegzésként: ünnepeljük a természet, a művészet és az élet szépségét és az óceánokonátnyúló barátságokat.
Tamino szótár – Somfai Tamás
10 éves lett a Tamino japán magyar szótár: http://www.japanmagyarszotar.hu/
Mostanra 87 szerkesztő közreműködésének köszönhetően 42 000 szópár található benne ahétköznapi fogalmakon túl egyre bővülő gazdasági és műszaki szókinccsel.

Székesfehérvári klub - Schwerlichovszky László
A Magyar-Japán Baráti Társaság székesfehérvári Klubja és a Vörösmarty Mihály Könyvtár
Budai úti Tagkönyvtára „Japánban jártam…” című előadássorozatát folytatva, 2013. október 18án tartotta soros előadását. Meghívott vendégelőadónk, Tolvajné Zalka Éva címen teltház
mellett tartott vetített képes előadást „Két és fél hét Japánban”.
Éva asszony nagyszerű képeket mutatva mesélt Japánban töltött két és fél hetéről. A
Friendship Force Egyesület tagjaként került Japánba, a félmilliós lakossággal bíró, Matsuyama
városába, amely a négy fősziget legkisebb szigetén, Shikokun található. Éva asszony abevezetőjében elmondta, hogy őt igazán nem is a csodálatos látnivalók, a különleges épületek és
fantasztikus szentélyek érdekelték és kötötték le igazán, hanem a személyes kontaktusok, ajapán emberekkel való személyes kapcsolat, a kölcsönös érzelmi megnyilvánulások. Remekülérezte magát, kellemes és nagyon vidám „házigazdákkal” volt szerencséjük találkozni. Meglepő
volt számunkra, hogy Éva asszony vendéglátói meglehetősen nagy házban élnek, az épület belső
berendezése pedig inkább európai, mint japán. Megcsodálták a nagyszerű állapotban lévőmatsuyamai kastélyt és a benne található gazdag kiállítást. Megtekintették a közelben található
Dógo településen lévő onszen meleg-forrás épületét. Valahol azt olvastam: „ez az az épület,amelynek tervezője az új épületben álmodja vissza az ősi japán építészet formakincsét!” Nos, eszámomra oly érdekes mondatból a lényegét emelném ki, s ajánlanám magyar építészeink
figyelmébe, különösen falvaink oly ronda és színtelen sátortetős épületei helyett! A „forrás”
nálunk sem alábbvaló!
Éva asszonyék megcsodálták Kiotót, ezt a csodálatos ősi várost, amelyet minden Japánba
látogató turistának látnia kell. Megcsodálták a híres Aranypavilont (Kinkakudzsit) és a pompás
császári parkot. Aztán, mesélt Éva asszony a csodáról: Japán nemzeti hegyéről – a Fudzsi szanról,

2013. DECEMBER

111. számamelynek láttán valami megmagyarázhatatlan csodálatos érzés fogta el. Örömükre a nyolc
ösvény közül a második ösvényig gyalogoltak el. Irigyeltem Éva asszonyt! Ez valahogy az énéletemből (eddig még) bizony kimaradt.
Aztán a sok-sok csoda közül Tokió. Órákig mesélhetnék még, mondta Éva asszony - és ismét ajapán emberekről szólt, hálát adva a kamiknak. Csupa derűs, vidám, vendégszerető, nagyszerű
emberrel találkozott, nagyszerű barátokra tett szert. Japán örök élmény marad számára!
A jelenlévők örömmel és nagy érdeklődéssel hallgatták az előadást. „A következő előadáson is
itt leszünk” – mondták sokan. S ennek, mi a szervezők, igazán örülünk, ez a célunk, hogy minél
többen megismerjék a japán kultúrát, minél több barátot szerezzünk e távoli népnek, japánbarátainknak.

A „Wágner szoborlelet”című kiállítást szeptember 22-én nyitották meg a székesfehérvári
Szent István Király Múzeumban, a valamikori ciszterci rendházban. A megnyitóra eljöttŐexcellenciája Yamamoto Tadamichi japán nagykövet, valamint az 1997-ben Mokában elhunyt
Wágner Nándor szobrászművész japán özvegye, Akiyama Chiyo képzőművész. Wagner Nándor
az 1956-os forradalom leverése után Svédországba költözött, ott ismerkedett meg Chiyo
asszonnyal és együtt költöztek a kerámiájáról híres Mashiko városába. A kiállításon láthattuk,főleg fotókon, a Japánban lévő szobrait, köztük a mester főművének számító Filozófia kert címűszoborcsoportjának darabjait.
A kiállítás végén volt szerencsém bemutatkozni Yamamoto nagykövet úrnak, valamint
Akiyama Chiyo asszonynak, Wagner Nándor japán özvegyének.

2013. DECEMBER

111. szám

Haiku tagozat – Czifra AdriennŐszi találkozónkat november 16-án, szombat délután a Ráth György Múzeum kertjébentartottuk. A gyönyörű napsütésben először Bodai-Soós Judit kisfiáról, Petikéről írtunk haikukat,
majd az utamakuráról beszélgettünk, és ehhez kapcsolódóan készítettünk verseket. Az
utamakura lényege, hogy nevezetes helyekhez kötődik, pl. a Fuji-hegy. A következő versek
születtek:
Garamszegi Marek Irén:
ginko falevél,erős Péter szaladgál fénnyé vált időéppen született,csupa fog, erő, nagyság:- Jönni akarok!

növekvő fiú,őszi napsütés tombol –nyugvó természet

utamakura:
kelet s nyugat,
hosszú élet vagy halál –Kínai Nagy Fal
Bodai-Soós Judit:

utamakura:

Gyermekkezekkel
hófehér papírlapok
porrá foszlanak.

Nyerges-tető bús
fakeresztjei: hősök
emlék-erdeje.

Földeáki-Horváth Anna:
Múzeumkertbenódon kőszobrok között
kis manó totyog.

Őszi napsütésKőrösi-Csoma mellett
kis manó totyog.

Vidám kis manó –energiabomba akőszobrok között.

Kőrösi szobor
felé mutatva örül,s „baba” – szól Peti.

Múzeumkertbenörökmozgó kismanókőszobrot bíztat.

utamakura:
Dobogókő, hol
szívem összeér a Föld
szívcsakrájával.

Vermes György:utamakura:

Kicsi emberke
Babakocsiban
Most még csak csetlik, botlik – Közlekedik Petike –De ő a jövőBüszke anyuka

Pest a kedvencem,Szülő - óvó városom Épülettömeg

2013. DECEMBER

111. szám

Domonkos Marcell:Őszi levélben
egy kisbaba most meglát
múltat és jövőt

Legjobb kritikusa költőket szemlélő
totyogó baba

Petike szaladnézi őt egy kőszobor
lépne de nem tudKöltőket hallgatelső szavát keresi
már nem csak gügyög

Eljött most közénk
elveszett ifjúságunk
Peti képébenutamakura:
Tihanyi visszhang
Bár lassanként elhalkulszívemben marad

Czifra Adrienn:utamakura:őszi napfényben
a kertben kisfiú játszik
falevelekkel

régmúlt és jövőkiotói utcácskán
talál egymásra

Olvasnivaló
Eschbach-Szabó Viktória interjúja Waseda Mika professzor asszonnyal
az Ószakai Egyetem magyar tanszék alapításának 20. évfordulója alkalmából
Egyszer volt hol nem volt, az Óperenciás tengeren is túl, 1993-ban Ószakában magyar szakot
alapítottak a híres Ószakai Idegen Nyelvi Egyetemen. Ennek a csodának a kezdeményezője
Waseda Mika professzor asszony, aki a hetvenes évek végén a budapesti Eötvös Loránd
Tudományegyetemen tanult magyar szakon. Érdekes módon húsz év elteltével sem keletkezettúj nyelvi szak ezen az egyetemen. A magyar szak viszont nagyon szépen fejlődött.
Eschbach-Szabó Viktória: Kedves professzor asszony, hogyan lehetett az új magyar szak
alapítását megvalósítani, holott a magyar nyelv Japánban nem annyira ismert?
Waseda Mika: Ezt a lépést hosszú előkészítés előzte meg. 1985-ben elkezdtem az Ószakai
Idegen Nyelvi Egyetemen magyart tanítani először mint óraadó az orosz és kelet-európai szakon.
Ekkor Cseresnyési László magyar nyelvész is segített, aki egy másik egyetemen lett professzor
Japánban. 1993-ban lehetővé vált a program kibővítése és azóta a magyar nyelvet főszakként islehet tanulni.
ESzV: A nyelvvel kapcsolatban milyen témákat lehet tanulni a magyar szakon?
WM: Az Idegen Nyelvi Egyetemet azóta beolvasztották a nagyobb Ószakai Egyetembe, deprogramunk továbbra is stabil. Tartalmilag egy egész szak betöltésére törekszünk, így tanítunk
bevezetést a magyarságkutatásba, magyar történelmet, művelődéstörténetet, irodalmat, amagyar társadalom 20. századi szerkezetét, valamint a magyar nyelv történetét és szerkezetét.
ESzV: A kutatásban mivel foglalkoznak a tanszék munkatársai?
WM: Én a magyar nyelv szerkezetének összehasonlításával, nyelvtanítási anyagok
megteremtésével foglalkozom, de Okamoto nevű kolléganőm magyar szociolingvisztikával,Suzuki professzor pedig a középkori magyar történelem feltárásával foglalkozik. Ezen kívül

2013. DECEMBER

111. számtermészetesen a magyar kultúra szélesebb megismertetése is feladatunk, amit a főállású
tanárok és óraadók nagy lelkesedéssel végeznek.
ESzV: Az elmúlt 20 év alatt évente 15-20 diákot vesznek fel, akikre négy év alatt nagy feladat vár
a magyar nyelv elsajátításával és Európa számukra ismeretlen helyének megismerésével. El
tudom képzelni, hogy a diákok útközben elfáradnak. Mivel szokták motiválni őket?
WM: A modern tananyagok fejlesztése mellett tartunk például szónokversenyt, illetve színházi
rendezvényeket, ahol diákjaink egyénileg is felléphetnek. A szónokversenyen a diákok vicces
rövid történetekben mesélhetik el élményeiket, olyan témákban, mint a „Paprika és villamos: azelső napjaim Magyarországon.” De ismereteik elmélyítésére nagyon nagy motivációt adnak azösztöndíjak, amivel elutazhatnak Magyarországra.
ESzV: Az Ön által készített magyar tankönyvek nagyon jól használhatóak, de a nyelvtanuláshoz
sok más segédeszköz is kell. Mi a helyzet a szótárakkal?
WM: Sajnos bár a magyar–japán kapcsolatok már több mint 150 évesek, de még nem készült
igazán szakszerű, nagyobb japán-magyar vagy magyar-japán szótár. Magyarországon a kollégák
egy nagyobb szótárt készítenek a Japán Alapítvány támogatásával, mi pedig Japánban egy
tanulóknak szóló szótár elkészítését kezdtük el Barta László volt lektorunkkal. Ez a Tinta kiadó
gondozásában fog megjelenni.
ESzV: Japánban még nem sok mindent tudnak Magyarországról, így a diákoknak sok feladatuk
van. Mivel a tengeren túl egész mások a nézőpontok, gondolom nagyon érdekes kérdéseket
tesznek fel a szakdolgozatukban. Milyen témákban írnak a diákok szakdolgozatokat?
WM: A diákok érdeklődése nagyon változatos. Készült szakdolgozat a magyar gyerekirodalomról,a magyar rajzfilm hagyományairól, Koncz Zsuzsa énekesnőről, a mohácsi busójárásról, illetve amagyar káromkodás változatairól.
ESzV: Még ha nem is Magyarországgal kapcsolatos munkát vállalnak, bizonyára sok hasznos
ismeretet szereznek a diákok a szakon, de hol vannak álláslehetőségek a magyar-japán
kapcsolatokban?
WM: Van, aki cégeknél tudott elhelyezkedni, de a kulturális szektorban is elég sok lehetőség van.
Így például Itagaki Haruko, aki felvette a magyar Napocska művésznevet a magyar rajzfilm
hagyományait ismerteti meg Japánban.
ESzV: Érdekes módon az egyik első magyar író, Molnár Ferenc, akit akkor még németből
fordítottak japánra, nagyon sikeres volt, még a későbbi Nobel-díjas japán író, Kawabata Yasunari
is olvasta. Irodalmi művek és szakszövegek fordításához nagyon összetett nyelvtudás kell.
Milyen irodalmi műveket fordított le a tanárnő Japánra?
WM: Hosszabb műveket fordítottam Krasznahorkaitól, Esterházy Pétertől, most Nádas Péterrel
foglalkozom.
ESzV: A mai világban nagyon fontos sok ritka és különleges nyelv ismerete. Az egyetemi
tanszékek mint tanácsadók is funkcionálnak, így szükséges az intézmények támogatása. Ki
támogatta eddig a magyar tanszéket Ószakában?
WM: A japán kulturális intézményeken kívül kaptunk támogatást a Balassi Intézettől, a tokiói
magyar nagykövetségtől, több vállalattól és magánszemélytől, mint például a Magyar-Japán
Baráti Társaságtól, amelynek jelenlegi elnöke Vihar Judit. Így tudtuk felépíteni könyvtárunkat és
diákokat küldeni Magyarországra.

2013. DECEMBER

111. szám

Érdekesség
Japánban van a világ legdrágább étterme

Akár 130 ezer forintot is fizethetnek egy klasszikus ebédmenüért egy japán étterem vendégei,de a tenger alatt is meglehetősen sokba kerül az étkezés. Íme a tíz legdrágább étterem!
Japánban találjuk a legdrágább éttermet, de a tenger alatt sem olcsó ebédelni - derül ki a The
Daily Meal listájából. A gasztronómiai magazin összeszedte azokat az éttermeket, ahol alegtöbbe kerül egy átlagos háromfogásos menü elfogyasztása, az első helyen pedig egy japánétterem végzett.
A Kiotóban található Kitcho hagyományos kaiseki menüje, a végén egy klasszikus japánteázással 600 dollárba, azaz több mint 130 ezer forintba kerül fejenként. Az 1930-ban alapított
étteremlánc (!) jelenleg öt japán városban található meg. Jó hír lehet annak, aki szívesen
kipróbálná, de sokallja az árát, hogy az ebédmenü olcsóbb, igaz azért is bőven 300 dollár felett
kell fizetni fejenként. A tízes listát is a japánok vezetik, akiknek étterme is felkerült alegdrágábbak közé, de a franciákat sem kell félteni. A második helyre rögtön a párizsi Le Meurice
került, ahol több mint 500 dollárt (110 ezer forintot) kell fizetni a vacsoráért. A harmadik
helyezett a New York-i Masa lett, de a listán találunk még két svájci éttermet és szerepel még
rajta Alain Ducasse londoni helye is.
A japán költészet hatása romániai irodalmi alkotásokra(Fordította: Torma Ágnes, a fordítást a román eredetivel egybevetette: Tipter Edina)
A következő cikk előadásként hangzott el 2013 augusztusában a Constantában rendezett Világ Haiku
Fesztivál alkalmából. A neves román haikuköltő által írt tanulmányt –terjedelmi okokból- két részletben
adjuk közre.

Romániában a 19. század közepétől kezdődően alakult ki érdeklődés a japán költészet iránt.
A román függetlenségi háborút követően I. Károly király – egy meg nem erősített forrás szerint –1878-ban kapott ajándékba egy kandzsi írást megjelenítő selyem tekercsképet Nigata no Itohercegtől. A király Bogdan Petriceicu Hasdeu nyelvészt (1838-1907) bízta meg a japán szöveg
fordításával.

2013. DECEMBER

111. szám

Ha azonban megbízható történelmi források alapján vizsgáljuk a kérdést, akkor aligha
mondható el, hogy Románia az elsők között volt azon európai országok között, melyekben
számottevő érdeklődés mutatkozott a japán líra iránt. Az 1990-től megjelent cikkekre (Florin
Vasiliu, Vasile Moldovan) alapozva véleményét Jim Kacian azt írja, hogy kulturális téren a Balkánnépei és a japánok között tapasztalható egyfajta fogékonyság.
A kultúra, az irodalom, a civilizáció, illetve a gazdaság területén egyaránt sokkal több utalást
találunk Japánra különböző könyvekben, magazinokban, folyóiratokban, újságokban mint
gondolnánk. Számos hivatkozásra bukkantam ezzel kapcsolatban a gazdag gyűjteménnyel bíró
könyvtárakban, kezdve az iași (a moldvai város magyar neve: Jászvásár) könyvtárral. Ezúttal
ezek közül mutatok be néhányat.
A román sajtóban elsőként 1841-ben tesznek említést Japánról, az Albina Românească
(Román Méh) (1841. február 9., 12. szám). A folyóirat első száma 1829-ben jelent meg Gheorghe
Asachi (1788-1869) lexikográfus védnöksége alatt. Heliade Ion Radulescu (1802-1872) a kínai
filozófiát, valamint a buddhizmus tibeti japáni elterjedését mutatta be Világtörténelem c. 185154-ben írt munkájában (posztumusz kiadásban 1892-ben jelent meg). Ennek egyik fejezete A
japánok címet viseli. A Romania Libera: Az iskolák helyzete címmel közöl cikket a japán oktatási
rendszerről 1885. június 13-én 2369. számában (IX.évf). 1904-ben Nicolae Iorga: Háború a TávolKeleten címmel írt cikket a Japán folyóiratban. 1904. augusztus 15-én T.O.Codru: Japánról és
népéről c. írása jelent meg a Luceafărul (Esthajnalcsillag) 14-16.számában. Amikor Codru ajapán költészetet mutatja be, a Tokiói Egyetemen oktató Basil Hall Chamberlaint idézi: „A japánköltészetnek nagy múltja van (a 8.századra tekint vissza), az alkotók többnyire a természet
szépségét és a japánok romantikus hősiességét éneklik meg verseikben. Költőik csaknem
kizárólag nők mind a mai napig.
A Luceafărul (Esthajnalcsillag) folyóiratnak ugyanebben a számában Otilia de Cozma: A japánrománc címmel közölte cikkét. A lap 17. számában ugyancsak ő írt több cikket Japánról. 1909.
július 15-én és augusztus 1-jén, a lap 14-15.számában Alexandru Vlahuţă: Iskola c. írása jelent
meg Japánról. A C. Rădulescu-Motru szerkesztette Noua Revistă Românăban (Új Romániai
Magazin), 1909.szeptember 20-án N. Ştefănescu-Iacint: Románia és az aktuális külpolitikai
viszonyok c. cikkében a románok és a japánok közös érdekeit elemzi a korabeli orosz
terjeszkedési politika kapcsán. A brassói Ţara Bârsei című lap 1931. márciusi számában GabrielZare: Japán kilátásai címmel jegyezte cikkét, melyben Lafcadio Hearnre is hivatkozik pontos
forrásokkal.
Japán képe: A kezdetektől – Gheorghe Asachitól Alexandru Macedonskiig
A kínai Ciuang-Song Tien és felesége története az Irodalmi Párbeszéd c. folyóiratban 1880.
november 1-jén és 15-én jelent meg a 8. és 9. számban. A kínai Kin-ki-ku-kuan gyűjtemény edarabjának román fordítása a bukaresti német konzul, E.Grisebach német fordítása alapján
készült. A Kelet iránt vonzódó személyek között találjuk James Negruzzit, aki Kaher és Mervancímmel írt verseket. A jeles költő, Demetrius Ralet konstantinápolyi utazása apropóján (1855.

2013. DECEMBER

111. szám

július 9-én indult Jászvásárból, ahová 1856 márciusában tért vissza) írt színdarabokat, melyekről
elismerte, hogy török költők művein alapulnak (ezt forrásokkal nem tudjuk alátámasztani).
Alexander Macedonski (1854-1920 Bukarest) ugyancsak a japán költészethez köthető, hiszen
forrásokkal tudom bizonyítani, hogy négy haikut írt román nyelven. Franciául szerkesztette saját
magazinját, melyet La Beau Danube Blue (A szép kék Duna) címen jelentetett meg. Macedonski,
aki párizsi tartózkodása alatt franciául kezdett el verseket írni és publikálni, vonzódott a kelet
világához.
Ismeretes, hogy Romániában haiku társaságok is működtek, és 1904-ben egy irodalmi
eseményhez kapcsolódóan első ízben jelentettek meg japán költészeti témában esszéket
egyetemen. Ezt azonban még nem sikerült bizonyítanom.
1911-ben A. Vlahuţă Fudzsivara Teika 藤原定家 versgyűjteményének fordításából adott ki
egy képekkel illusztrált tanka kötetet. A tűz mellett – a japán költészet címmel. Fudzsivara Teika
kötetének címéhez Vlahuţă a következőt fűzte: „száz költő utája, vagyis a legnépszerűbb japánversgyűjtemény.”Az alábbi prózavers Vlahuţă fordításának (angol) változata Fudzsivara Teika gyűjteményéből:"On Mount Tazuta where stream goes spring, the nightingale sings a lamentation. Is it
because the flowers fade? "Ez a fordítás 在原業平朝臣 Arivara no Narihira Aszon költeményének egy változata, mely akövetkezőképpen hangzik: ちはやぶる神代も聞かず龍田川からくれなゐにみつくくるとは"Chihayaburu
Kamiyomokikazu
Tatsuta-gawa
Kurenaini Kara
Mizukukuru to wa"
Bár ezer hajnalt
élt az Istenek óta
a Tacuta-hegye,vértől, őszi levéltől
ily vörösnek sose tűnt.
(Both Sára fordítása)Az egyik angol fordítás 1907-ből a Hyakunin Isshuból a Yobo Noguchi angol fordítása.
"I did not Hear Even in the gods' age, Behold Tatsuda Gawa! –The waters were reddened to
By the autumn leaves. "(Helyesbítés: a „TatsudaGawa” Tatsuda-hegyet jelent és nem folyót.)

2013. DECEMBER

111. szám

A Luceafărul (Esthajnalcsillag) című folyóirat
1902-ben Aurel Paul Bănuţ elhatározta, hogy Budapesten Luceafărul, azaz Esthajnalcsillag
címmel indít folyóiratot román diákokkal (ez 1906-ban Nagyszebenben (ma: Sibiu, Románia)jelent meg. Octavian Goga szintén a lap szerkesztője volt. A folyóirat kezdeti számaiban olyan a
Japánnal foglalkozó cikkek jelentek meg, melyek fordításokon alapultak. 1904-ben, az április 7-i
szám már hírül adta, hogy Otilia Cozma cikksorozatot ír Japánról és a japán népről, és hogy ezt
az általa tanulmányozott helyszíneken készült felvételek illusztrálják majd. Ezúttal közöljük
Luceafărulban 1904-5 folyamán megjelent, Japánnal kapcsolatos cikkek címét.
Időrendi sorrendben a következő cikkek szerepeltek a folyóiratban: Jokohama and Tokió
Otilia Cozmatól, T.O.Codru: Japán (az országról és annak népéről); Othmar: A japán költészet
(Poesie), Egy román Japánban (T.), A japán művészetről (O. Cozma); A japán sajtó M. Aegea
tollából. Octavian Goga A japán költészet címmel jegyzett versfüzért Othmar álnéven, melyet
több alkalommal használt - a lap 14-16. számának 264. oldalán, 1904. augusztus 15-én. Goganem jelöli meg forrását, és nem fűz magyarázatot az összeállításhoz. Ahhoz, hogy hű képet
alkossunk erről, íme, egy részlet a verscsokorból:
IUBIREA MEAMANYOSTRU
Unde vîrful lui Micane
Poala ceriuluĭ atinge,
Dintru începutul vremii,Dragă, totdeauna ninge.
Cum omătul de zăpadă
Sus acolo 'n vecĭ nu moare,Şi iubirea mea, copilo,
E în vecĭ dăinuitoare.
MY LOVE
MANYOSTRU
Where the top of micanite
Cerise lap touch
From the very beginning of time,
Honey, always snowing.
How snow
Up there 'for ever dies,
And my love, child,2013. DECEMBER

111. szám

Enduring forever.
NESTATORNICIEŞi vîntul ce trece coline
La Ina în zbor spre-Azima
Îl cred maĭ statornic ca tine
Frumoaso, în dragostea ta.
Şi totuşĭ uĭtaĭ totdeauna
Să-ţi uĭt, şireato, minciuna!”
FicklenessAnd the wind goes hills
La Ina flying to-Unleavened BreadI steadfastly believe that you
Beautiful in your love.
But look good
Let me look, smart girl, lie! "Vajon Goga milyen forrásokhoz nyúlt? Elvétve találunk erre nézve apró utalásokat, mintpéldául, a Manyostrut, a Szerelmem versnél, mely a Man’yōshū (759) antológiára utal. Kevés
bizonyíték áll rendelkezésre ahhoz, hogy fényt derítsünk konkrét forrás(ok)ra. Lehetséges, hogya japán költészet nyugati fordításának történetében vissza-visszatérő, ismerősen csengő név
szolgálhatott Goga forrásául, vagyis Basil Hall Chamberlainnek A klasszikus japán költészet (TheClassical Poetry of the Japanese) című 1880-ban Londonban (Trübner) napvilágot látott kötete.
Íme, egy példa a kötetből:Rain and Snow
Forever on Mikan's crest,
That soars so far away,
The rain it rains in ceaseless sheets,
The snow it snows all day.
And as the ceaseless rain and snow
That falls from heaven above,
So ceaselessly, since we first met,
I love my darling love.
(anonim szerző)2013. DECEMBER

111. szám

A román változat tipográfiai elrendezése, vagyis, a Manyostru kifejezés (Man’yōshū helyett!)megtévesztő elhelyezése - ami azt sugallja, hogy a Man’yōshū egy költő neve - , valamint avershez kapcsolódó magyarázatok hiánya többféle értelmezést enged meg Goga forrásait
illetően. Lehet, hogy Goga német vagy magyar közvetett forrásból merített, azonban az általam
ismert források között nem találtam olyat, amely említésre méltó lehet. (A magyar forrásokban
nem bukkantam olyan szövegekre, melyek az átvétellel kapcsolatos feltételezésemet akár
megerősítenék, akár cáfolnák.) Lehet, hogy a költő nem nézett tüzetesen utána a forrásoknak,
vagy talán nem ismerte eléggé azok nyelvét.
Goga megtartotta az eredeti vers sorainak számát, de azt két versszakra tagolta. A
szimbolikus utalásokra, a hegy kifejezés szimbolikájának kérdésére e helyütt nem áll módomban
kitérni. A Chamberlain és Goga fordítása közti különbségek a vers eltérő értelmezéséhez
vezetnek. Bár Goga román fordítása könnyed, a fordítást az európai verselés szabályai, annak
logikája és értelmezése árnyalja.
Otilia de Cozmuţa
Otilia de Cozmuţa 1870-ben a Szatmár megyei Homoródon született, majd később
Németországban és Japánban végzett tanulmányokat. (Sajnálatos, hogy életét és műveit
kevesen ismerik
Romániában, pedig munkásságára többször hivatkoztak az
irodalomtörténetben.) Az ő tollából származik a Jedo és a tüzijáték Japánban Esthajnalcsillag 17.
számában. A Levél Párizsból cikkében arról számol be, amikor egy japán színtársulattal
találkozott. Ez 1908. április 15-én, a folyóirat 8. számában jelent meg. 1901 március 7-én vetteútját Triesztből Kelet felé, utazásának állomása volt Egyiptom, India, Srí Lanka, Szingapúr, HongKong, Kína (Sanghaj) és Japán; e helyeken töltött több-kevesebb időt, hogy aztán 1902-benvisszatérjen Szarajevóba, ahol japán stílusú képeket kezdett festeni. A Jokohama és Tokió cikkel
kapcsolatban csak annyit jegyeznék meg, hogy Otilia de Cozmuţat megelőzően kutatásaim során
mindezidáig nem bukkantam olyan román személyre, aki ilyen nagymértékben járatos lett volnaa japán városok, a japán életmód és magatartásformák világában, mint ő (John Timuş egyébként
ugyancsak megfordult Japánban 1917-ben). Tudomásom szerint ugyancsak Otiliade Cozmuţa
volt az, aki a japán sajtó számára elsőként szolgált fotókkal egyenesen Japánból, melyek
publikálását az Esthajnalcsillagban már előre beharangozták.
A japán művészetről c. írása jelenlegi ismereteim szerint az első olyan beszámoló Romániában,melyet olyan román személyiség írt, aki ismerte a festészetet, és rendelkezett némi tudással aművészetek világában. Ez a cikk a helyszínen szerzett benyomásokkal együtt számos
konkrétummal szolgál a japán művészetről és festészetről.
IROHA ÉS IROVA
Az a cikk, mely témája okán most leginkább számot tart érdeklődésünkre, 1905-ben,Luceafărul folyóirat történetének 4. évében jelent meg március 15-én, a 6. számban.

2013. DECEMBER

111. szám

A szerző ezt írja az IROVAról: „… azt válaszolta, hogy az oktatásban a fiúk egyfajta abc-ként
tanulják az IROVAt, mely négy sorba van rendezve; s ezek nem magán- és mássalhangzók,
hanem a japán nyelv hangjai. A hangok száma 48, és ezek nem nyelvtani egységek, hanem
verset alkotnak. Ennek első szava, az IROVA, mely a vers címévé vált. A verset körültekintően
fordítottam, nehogy elvesszen a valódi üzenete.
Íme az idézet:Culoarea şi mirosul se pierd...
în lumea aceasta, ce poate fi statornic ?
Ziua de faţă a dispărut în abisul adînc al neantuluĭ;Era icoana trecătoare a unuĭ vis : trece fără să
turbure valurile.
(…) Ez a korai forrás valóban sokkal többet elárul a japánok karakteréről, mint bármely vaskos
kötet.”
Nem találtam egyértelmű bizonyítékot azzal kapcsolatban, hogy a román fordítás a japáneredeti Iroha vers és egy nyugati nyelv alapján, vagy kizárólag egy nyugati nyelv alapján készülte.
A vers egyik legnépszerűbb egyedi nyugati fordítása Ryuichi Abétól származik.
Íme, Ryuichi Abe és Otilia de Cozmuţa fordítása:
A)

Ryuichi Abe"Although ITS scent still lingers on"
the form of a flower has scattered away "B)

Otilia de Cozmuţa

„Culoareaşimirosul se pierd...”Deşimireasma-iîncădăinuie”("The color and smell are lost ...
Although her scent still lingering”)

George Voedvica
A Bukovina Hangja (Bucovina) lapban Flori orientale (Keleti virágok) cím alatt a japán tankák
hatását mutató öt verset találunk, melyeket George Voedvica fordított németről (Voedvica
Bécsben tanult és németül írt. Azt vallotta, hogy munkásságára a francia szimbolista és a német
expresszionista költészet gyakorolt hatást. ) A tankák 5-7-5- 7-7-es formai követelményeire nemügyelt a költő.

2013. DECEMBER

Flori orientale.
Norii
Plânge vântul printre ramuri.
Norii spânzură ca flamuri…
Şi eu plâng, de-mi sec izvorul
lacrimei, după odorul
meu din soare rupt, ce-i dusla străbunii, colo, sus...
Plânge vântul printre ramuri.
Norii spânzură ca flamuri...
Oriental Flowers
Egy lehetséges angol fordítás:CloudsCries the wind among the branches.
Clouds hang like banners ...
And I cry for my sec spring
Tears as treasure
broke my sun, what went
the ancestors, and there, above ...
Cries the wind among the branches.
Clouds hang like banners ...”
Moarte surâzâtoareAş vrea ca’n jocul gol al vieţii
Să fim ca efemera floare,ce înfloreşte zîmbitoaremuiată-n vraja tinereţii,şi, surâzând, în urmă moare;da – înainte de-a fi prada
urâtului şi a tristeţii;111. szám2013. DECEMBER

111. szám

Egy lehetséges angol fordítás:Death smiling
I wish Ca'n goal game of life
Let us be as ephemeral flower,
blossoming smiling
dipped-in spell youthful
and, smiling, behind dies;
yes - before I spoil
ugliness and sadness;
ION PILLAT és az „egy versszakos” vers
Ion Pillat (1891-1945) Hokuszai és Szádi versekkel fémjelezhető keleti igéző világa
kivételesnek mondható. Pillat Bukarestben született, majd a párizsi Sorbonne-on végzetttanulmányokat. 1935-ben egysoros verseit adta ki egy kötetben. 1990 után a román irodalmi
körökben Pillat verseit haiku-utánérzéseknek értékelték. (Pillat egysoros verseinek értelmezése
körül forgott Florin Vasiliu és Sono Uchida vitája. A vitába bekapcsolódó Vasile Moldovan aztállította, hogy a világirodalomban az egysoros vers a legrövidebb lírai műfaj, és nem a haiku. Ezt
a Válasz a haikura: a román egysoros vers című esszéjében fejtette ki a konstancai Nemzetközi
Haiku Fesztiválon 2005 júniusában.)Tudvalevő, hogy Pillat számos keleti költészeti műfajt ismert, köztük a haikut is. Jól bizonyítja
ezt a Rubáiyát Juszufhoz c. kötet (1910-12) több verse, mint A bászrai diván, A bagdadi diván stb.
Arra a következtetésre juthatunk, hogy az új versforma megteremtésével a költő célja az volt,
hogy megadja az alaphangot egy gondolatlánc elindításához: ahogy Pillat megfogalmazta: „az
egyversszakos vers olyan a költemény, amelyben egy gondolatébresztő motívum fogalmazódik
meg, és minden egyébre csak utalás történik a vers végén. Ezzel szemben, írja - Pillat – ez aversforma nem tévesztendő össze a görög epigrammával, a perzsa rubáiyáttal és a japán
haikuval.”
Nehéz megítélni, hogy vajon Pillat kifejezetten a haikura való válaszként kívánta-e megalkotni
egy versszakos versformáját. Valószínűbbnek tűnik az, hogy olyan kifejezési formát talált, mely
olyan különböző feltételeknek felelt meg, mint a tömörség, az áthajlás és a költői eszközök. Akár
felmerülhetett benne az a gondolat is, hogy a keleti verses műfajokat, például, a haikut hívja
segítségül saját versformájának megalkotásához, bár költeményeinek bevezetőjében akövetkezőt írja: „Az egy versszakos vers megteremtésének gondolata azon a konferenciánvetődött fel bennem, ahol Victor Hugo néhány hosszabb versét idéztem. Amikor Hugo Le Pape (Apápa) című verséből akartam idézni néhány sort, egyes részletek csaknem önálló verses
költeményeknek tetszettek, amin nagyon megdöbbentem.” Pillat nagyon is tudatában volt aversei fogadtatását övező problémáknak: „Ez a fajta költészet – írja – jellegénél fogva minden2013. DECEMBER

111. számbizonnyal elszigetelt marad, és nehezen lehet majd továbbörökíteni. Ez a versforma homályos
költői nyelvként fog továbbélni, mert kulcsa csakis a költőnél van.”Ugyancsak vita tárgyát képezte az, hogy Pillat volt-e egyáltalán az egy versszakos vers
megteremtője. 1936-ban Emmanuel Lochac (Franciaországban élő orosz származású költő)megjelentette Monostiches c. egysoros verseit a Nouvelle Revue Francaise május 1-jei 272.
számának 717-719. oldalán. Ugyanebben az évben adta ki a szerző Monostiches c. kötetét a
Marsyas Aigues-Vives Kiadó. Röviddel a Nouvelle Revue Francaise fenti számának megjelenése
után George Călinescu: Ion Pillat és Emmanuel Lochac címmel írt cikket az Irodalmi és Művészeti
Igazság 1936-os 807. számában. Ebben Călinescu tisztázta, hogy az egy versszakos vers
mintapéldája kitől származik, és hogy milyen témák voltak napirenden a korabeli irodalmi
körökben. Majd május 25-én Pillat közzétette levelét, melyben ezt írja: „Határozottan állítom,hogy mindezidáig, amíg ma meg nem vettem a Nouvelle Revue Francaise 1936 májusi számát,még csak hallomásból sem ismertem Emmanuel Lochac nevét és verseit, mint ahogy más, idegen
nyelven írt egysoros versekről és az ezekről szóló értekezésekről sem hallottam.” Pillat megemlíti
továbbá, hogy verseit 1935-ben írta, és először 1936 januárjában publikálta a Gondolat
folyóiratban, majd februárban könyvformában jelentette meg őket. Márciusban barátjának,Lucian Febre-nek adott egy példányt a kötetből, aki tudott románul. A versek felkeltették Febreérdeklődését, aki arra kérte Pillatot, hogy fordítsa le a verseket a Nouvelle Revue Francaise
folyóiratnak. Pillat azt írja, hogy elküldte, és Febre rendelkezésére bocsátotta a művek szó
szerinti fordítását. Végül megjegyzi: „nem szeretnék semmilyen következtetést levonni, debánom, hogy a megígért fordítás helyett Emmanuel Lochac egyversszakos költeményei jelentek
meg a Nouvelle Revue Francaise-ben.” Utólag Călinescu megemlíti Pillat elsőségét a Román
Irodalom Történetében.
Amint arra már rámutattam, a kérdés, hogy melyik formát tekintjük a „világ legrövidebb
versének” sokkal összetettebb volt, mint gondolnánk.
Cimitir tătăresc
Pasc moartea capre straniu încremenind pe râpă.
angol fordítása: Strange froze graze goats on cliff death.
A következő verset a Pillat-féle „egystrófás vers” mintapéldájának tekintem:
Poemul într-un vers
Un singur nai, dar câte ecouri în păduri.
angol fordítása: A single flute, but many echoes in the woods.
TRAIAN CHELARIU
Traian Chelariu (született: 1906. július 21-én Hatna-Dărmăneştiben, Suceava megyében)elsőként adott ki haiku kötetet román nyelven, A japán lélek címmel 1933-ban a Junimea
Literară kötetben. Ugyanebben az évben látott napvilágot Chernistvi fordításában Li-Tai-Po: A

2013. DECEMBER

111. szám

Kelet virágai c. kötete, melyet N. Tkachuk Albu ültetett át román nyelvre Klabund (Alfred
Henschke (1890-1928) német kritikus álneve) német fordítása alapján. A fordításokat Fleischer
és Stamatiad ellenőrizte.
Az érett francia és német versfordítások legjavából készült román nyelvű kötet megjelenése
fontos eseményszámba ment. A fordítás szigorúan követte az általunk ismert szabályokat,
szigorúan ügyelve a szótagok számára (ez alól csupán egy vers képezett kivételt, melynek
lábjegyzetében a következő szerepelt: „a fordítás helyes, ám nem tartja a 17 szótagos formai
követelményt”).
A kötetben elsőként a japán költészetről írnak, melyre a nyugati költészet volt hatással. A
japán költészetet úgy mutatják be, hogy az túlmegy az egyszerű sejtetésen, továbbá, hogy a„hermetikus japán költészet” - melyet a tanka forma rendkívül tömör kifejezésmódja határoz
meg - , mit sem változott az idők során: „A japán irodalom a világirodalom egyik leggazdagabb
tárháza, bővelkedik művekben és írókban. Az itt szereplő műfajokat használták leggyakrabban aköltők, ami részben megmagyarázza azt is, hogy miért nem merték megváltoztatni vagy mással
helyettesíteni a tankát. A tanka legfontosabb szabálya az kötelező szótagszám megtartása. A
tanka és a haiku, mint verses formák széles skálán szólalnak meg: a komorság legkomolyabb ahangjától a legemberibb és humoros hangvételig: ezek a stílusárnyalatok mind-mind részei ajapán lelkületnek. A tanka lezárása nem jelenti a költő üzenetének végét, hiszen az olvasó
minden bizonnyal értékelni fogja, hogy a versben a legtömörebb forma közvetítette szerelem
milyen mély érzelmeket vált ki belőle. Vagyis Japánban minden egyes szó mérlegre kerül, melyet
a 17 vagy a 31 szótagos versformába illesztenek. A szavak súlyuknál és a versben elfoglalt
helyüknél fogva fejezik ki a legösszetettebb gondolatokat.”
Vasile Moldovan jogosan írta, hogy „az első román haiku fordító szigorú mércéje”
meghatározta a későbbi költők munkásságát is. A román haikuköltők többsége szigorúan
törekszik a klasszikus forma tiszteletére, gyakran a tartalom rovására is. Fontos azt figyelembe
vennünk, hogy Traian Chelariunak és hozzá hasonlóan más költőknek, fordítóknak kevés elsőkézből származó ismerete volta haiku szabályairól, szókincséről, valamint hogy a korabeli
információ-áramlás lassabb volt.
Traian Chelariu tankafordítás kötetet és Haiku könyvet adott ki (a tankát éneknek nevezte).
Az alábbiakban egy, az 1933-as kötetben megjelent ének olvasható kísérő magyarázattal.
Chelariu ad némi információt a költőkről és arról, hogy milyen nyelvre fordították még akötetben szereplő tankákat.
Motoori Norinaga 本居宣長
敷島の大和心を人間はば、朝日に匂ふ山桜花
INIMA LUI YAMATO„Întrebi unde e
inima lui Yamato

2013. DECEMBER

care-şi resfiră
insulele? – Cireşul
dă parfum dimineţii!”(Traian Chelariu fordítása)
YAMATO'S HEART"Asked where
Yamato's heart
who had respire.
islands? – Cherry
Perfume gives morning!"...és két haiku:CIOCÂRLIA„Ah, ciocârlia!
cântă ziua întreagă
câtu=i de lungă!”(Bashô)LARK"Ah, lark!
playing all day
Coils = i long! "(Bashō)GLAS DE DEPĂRTARE„Prin nouri de floriclopot: oare’n Ouéno
sau Açakouca?
(Bashô)GLAS REMOTENESS"The clouds of flowers
bell: oare'n Ouénoor Açakouca?
(Basho)111. szám2013. DECEMBER

111. szám

Ezúttal nem közöljük a versek eredeti japán változatát, ahogy azt Traian Chelariu elképzelte. A
David Dilworth által idézett japán változat így hangzik:
永き日も囀り足らぬひばり哉 （ながきひもさえずりたらぬひばりかな）（松尾芭蕉）
Ha már a haiku fordításáról beszélünk, akkor nézzük meg a Bashō haikuk különböző fordítási
variációit. Bashō 1687-ben írt Tavasz c. haikujának egy angol fordítását idézem először David
Landis Barnhilltől.
Íme az eredeti japán verzió latin betűs átírásban:
Nagakute hi mo/Saezuri taranu/Hibari kanaDavid Landis Barnhill fordítása:
all the day longsinging, singing, yet and not enough:- a skylark.
egy lehetséges fordítás románul:Ziua întreagă
cântă, cântă, dar nu de ajuns- o ciocârlie

A tisztánlátás kedvéért idézek egy másik angol fordítást:„All the long day –yet not long enough for the skylark,singing, singing.”(forrás: R.H. Blyth, A History of Haiku, 2 vols., 1963-64, in vol. I)
Egy harmadik angol fordítás:All the livelong day
a lark has sung in the air,
yet he seems to have had
not quite his fill.”(forrás: Nobuyuki Yuasa. 1966. An Introduction to Matsuo Bashō, The Narrow Road to the Deep
North, and Other Travel Sketches. Penguin Classics, p. 34.)
Vegyünk még néhány fordítási változatot az Asakusa és Uenō harangjairól szóló fenti Basōhaikura:Basō haikuja japánul: hana no kumo / kane wa ueno ka / asakusa ka 花の雲鐘は上野か浅草か2013. DECEMBER

111. szám

egy angol fordítás:„Clouds of blossoms;
the temple bell:
Ueno? Asakusa?”
egy román fordítás:Nouri de floriclopotul templului
E Ueno? E Asakusa?
egy másik angol verzió:„A cloud of cherry-blossoms.
A temple bell, –Is it Ueno, is it Asakusa?”(R. H. Blyth, Japanese Life and Character in Senryu, Japan, Hokuseido, 1960, 447.o.)Végül Nobuyuki Yuasa angol fordítása:“Clouds of cherry bloom,
Does the bell come from Ueno
Or from Asakusa?”(Nobuyuki Yuasa fordítása a következő műben szerepel: Takarai Kikaku: An Account of Our
Master Basho's Last Days)
A fordításban számos (rōmajival átírt) szó francia források hatásáról árulkodik, ami
egybecseng azzal, hogy Traian Chelariu a magyarázatokban és lábjegyzetekben a fordítás során
francia forrásokat használt fel.

Renku az őszről
Az alábbiakban a Károli Gáspár Református Egyetem japán szakos hallgatóinak műveit
olvashatják.
Még maradnék defelver a zajos világ,
tétova napfény.
(Füredi Csilla)

2013. DECEMBER

Ropogós, őszes avar
Mely himbálódzik a fán.
(Szilágyi Andrea)

Zizegő hangjáterdőmélyi lomboknak
a szellő járja.
(Ascarza István)

Deres fuvallat fedi
Eszményi arculatát.
(Holecz Andrea)

Hulló levelek
Galambszürke ködből szőtt
Bakancsa alatt(Gáspár Boglárka)Aranyszín az útvesztő,Mely némán tovahalad(Lukács Lilla)

Ezüstszínű Hold
Az égi ösvényen óh
Mutasd csillagom(Czikkely Zsuzsanna)

111. szám2013. DECEMBER

111. szám

Fénye talán megtörik
egy út menti tó tükrén
(Balázs Szandra)

Még hideg álomGyengéd karja ölel át,de már hív a táj(Simon Ágnes)

Dideregve indulok
visszahúz a hátizsák(Kuntner Katalin)Fülsértő robaj
hatja át porcikáim
buszcsengő szólít(Kohári Alexa)
Megcsíp a reggeli köd
Arcomba csapott az ősz.
(Bartók András)

Társaságunk működését a Nemzeti Együttműködési Alap támogatja.
A Kizuna következő száma várhatóan 2014. március első felében jelenik meg. Írásaikat,
hozzászólásaikat február 20-ig küldhetik el Horváth Alíznak (holiza5@gmail.com) vagy Vihar
Juditnak postán (1071 Budapest, VII. Damjanich u. 26/B) vagy e-mailen (jvihar@gmail.com). Aki
fel szeretne iratkozni naprakész e-mail levelezőlistánkra, az mjbt-subscribe@yahoogroups.com
címre írjon levelet! Honlapunk: http://mjbt.hu.
KIZUNA – megjelenik negyedévente. Alapította Szentirmai József. Kiadja a Magyar-Japán Baráti
Társaság. (Nemzetek Háza, Budapest, VI. Bajza u. 54.)

2013. DECEMBER

111. szám

A Magyar-Japán Baráti Társaság helyi csoportjainak és tagozatainak elérhetőségei:Baja: vezető: Balogh Nikolett. Tel.: 06 20 2435321 Email: nikitta-san@hotmail.com
Dunaújváros: vezető: Németh Irma. Email: cirmi63@gmail.com
Győr: vezető: Horváth Ferenc. Cím: 9023 Győr, Ifjúság krt. 35. Tel. (munkahely): 96/516-675
Mobil: 70/705-6262 E-mail: horvferivk@freemail.hu
Hódmezővásárhely: vezető: Hegyi Attila. Tel.: 36-20/494-7657 E-mail: hegyi.attila@oriens.hu
Cím: 6800, Hódmezővásárhely, Ötvenhat mártír 2/A.
Web: www.japanrolminden.hu/mjbthmvhely
Kecskemét-Aomori Baráti Kör: vezető: Kerényi József. Tel.: 30 871 5934
E-mail: kecskemet-aomori@t-online.hu
Keszthely: vezető: Móroczné Komáromi Gyöngyi. Tel.: 30 629 4038 E-mail: gyongyi@jmik.hu
Web: www.jmik.hu
Pécs: vezető: Wogerné Sági Judit. Tel.: 30 901 3254 Email: sagi.judit@gravirtechnika.hu
Székesfehérvár: vezető: Schwerlichowszky László. Cím: 8000 Székesfehérvár, Tóvárosi ln.
50.III.10. Tel.: 06/20-9316-117;20/278-7024 (l./fax: (36) 22/505-544)
E-mail: schwerly@t-online.hu Web: www.magyarjapanklub.hu
Szentendre: vezető: Bassa Zoltán. Tel.: 06 30 9351256 Email: zoltanbassa@gmail.com
Szolnok: vezető: Kovács Mihály. Email: misi-bacsi@freemail.hu
Szombathely: vezető: Schmitt Csilla. Tel.: +36309579059 Fax: +3694321384
Cím: 9700 Szombathely, Thököly út 27. Web: www.mjbt-szombathely.mlap.hu
Tolna megye: vezető: Balogh Jenő. E-mail: mabruk@terrasoft.hu, baloghj@terrasoft.hu
Vác: vezető: Gyarmati Péter. E-mail: leiningen@freemail.hu
Zalaegerszeg: vezető: Szemes Péter. Tel.: 06 92 502 100/120-as mellék
Veszprém-megyei Magyar-Japán Baráti Társaság: vezető: Kutics Károly.
Email: kutics.karoly@chello.hu
Tagozatok és vezetőik:Gasztronómiai Tagozat: vezető: Borsányi Klára. Email: borsanyi.klara@gmail.com
Origami Tagozat: vezető: Villányi Mariann (Magyar Origami kör).
Email: mariann.villanyi@gmail.com
Haiku Tagozat: vezető: Vihar Judit. Email: jvihar@gmail.com
Ikebana Tagozat: vezető: Hajnal Krisztina. Email: krisztinahajnal@gmail.com
Japánkert Tagozat: vezető: Dani Zoltán. Email: dani.zoltan@gmx.net
Japán öltöztetés Tagozat: vezető: Csalló Edina. Email: a2yuki@gmail.com
Kalligráfia Tagozat: vezető: Zopcsák Ferenc Zsolt. Email: zopcsakferi@gmail.com
Reiki Tagozat: vezető: Petrik Márta Magdolna. Email: pemama_3@hotmail.com
Tel: 06 20 460-9104

2013. DECEMBER

111. szám

Minden kedves tagunknak kellemes karácsonyi ünnepeket és sikeres új évet kívánunk!