Upute za korištenje

Elektronička pošta

Početna stranicaDržavni pedagoški standard predškolskog odgoja inaobrazbe
HRVATSKI SABOR
2128
Na temelju članka 6. stavka 1. Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi (»Narodne
novine«, br. 10/97. i 107/07.), Hrvatski sabor na sjednici 16. svibnja 2008. donio jeDRŽAVNI PEDAGOŠKI STANDARD
PREDŠKOLSKOG ODGOJA I NAOBRAZBEI. TEMELJNE ODREDBEČlanak 1.
Ovim Državnim pedagoškim standardom predškolskog odgoja i naobrazbe (u daljnjem
tekstu: Standard) utvrđuju se:– programi s obzirom na trajanje i namjenu,– predškolski odgoj i naobrazba djece i djece s posebnim potrebama i to djece s
teškoćama i darovite djece,– predškolski odgoj i naobrazba djece hrvatskih građana u inozemstvu,– predškolski odgoj i naobrazba djece pripadnika nacionalnih manjina,– ustroj predškole,– mjerila za broj djece u odgojnim skupinama,– mjerila za broj odgojitelja, stručnih suradnika i ostalih radnika u dječjem vrtiću,– mjere zdravstvene zaštite i prehrane djece u dječjem vrtiću,– mjerila za financiranje programa dječjih vrtića,– materijalni i financijski uvjeti rada,– prostori dječjeg vrtića,– higijensko-tehnički zahtjevi za prostore u dječjem vrtiću– mjerila za opremu dječjeg vrtića– mjerila za didaktička sredstva i pomagala.
Članak 2.
(1) Ovim se Standardom utvrđuju uvjeti za rad dječjih vrtića i drugih pravnih osoba koje
obavljaju djelatnost organiziranog oblika odgojno-obrazovnog rada s djecom
predškolske dobi.
(2) U smislu ovoga Standarda pojedini pojmovi imaju sljedeća značenja:
1. Dječji vrtić – predškolska ustanova (sa ili bez podružnica) u kojoj se provodeorganizirani oblici izvanobiteljskog odgojno-obrazovnog rada, njege i skrbi o djeci
predškolske dobi.
2. Zgrada dječjeg vrtića – objekt koji može imati najviše 10 odgojno-obrazovnih skupina.
3. Dijete – osoba u dobi od šest mjeseci do polaska u školu koja polazi organizirani oblik
predškolskog odgoja i naobrazbe i aktivni je sudionik odgojno-obrazovnog procesa koji
se ostvaruje u dječjem vrtiću.
4. Dijete s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama jest:– dijete s teškoćama – dijete s utvrđenim stupnjem i vrstom teškoće po propisima izsocijalne skrbi, koje je uključeno u redovitu i/ili posebnu odgojnu skupinu u dječjem
vrtiću, ili posebnu odgojno-obrazovnu ustanovu ili– darovito dijete – dijete kojem je utvrđena iznadprosječna sposobnost u jednom ili više
područja uključeno u jaslične i vrtićne programe predškolskog odgoja i naobrazbe.
5. Program – akt kojim se propisuju opći ciljevi i sadržaji, materijalni uvjeti i nositelji
odgojno-obrazovnog rada prema Programskom usmjerenju predškolskog odgoja iobrazovanja predškolske djece.
6. Odgojitelj – stručno osposobljena osoba za odgojno-obrazovni rad s djecom u dječjem
vrtiću ili drugoj pravnoj osobi koja obavlja djelatnost predškolskog odgoja i naobrazbe.
7. Stručni suradnik – stručno osposobljena osoba sa zanimanjem pedagoga, psihologa istručnjaka edukacijsko-rehabilitacijskog profila koja pruža pomoć djeci i odgojiteljima uodgojno-obrazovnom radu i koja pridonosi razvoju i unapređenju djelatnosti
predškolskog odgoja.
8. Stručno usavršavanje – trajno profesionalno napredovanje odgojitelja, stručnih
suradnika i ravnatelja te drugih odgojno-obrazovnih radnika u dječjem vrtiću radi
unapređenja odgojno-obrazovnog rada.
II. PROGRAMI ODGOJA I NAOBRAZBE DJECE PREDŠKOLSKE DOBI
Članak 3.
(1) Programi odgoja i naobrazbe s obzirom na trajanje mogu biti:– cjelodnevni u trajanju od 7 do 10 sati dnevno,– poludnevni u trajanju od 4 do 6 sati dnevno,– višednevni u trajanju od jednoga do 10 dana (programi izleta, ljetovanja i zimovanja),– programi u trajanju do 3 sata dnevno.
(2) Programi odgoja i naobrazbe djece predškolske dobi jesu:
2.1. Redoviti programi su cjeloviti razvojni programi odgoja i naobrazbe djece u dobi odšest mjeseci do polaska u školu koji su namijenjeni djeci za zadovoljavanje njihovih
potreba i potreba roditelja u različitome trajanju.
2.2. Posebni programi su:a) programi ranog učenja stranog jezika,b) glazbeni programi,c) likovni programi,d) dramsko-scenski programi,e) informatički programi,f) športski programi te programi ritmike i plesa,g) ekološki programi i programi odgoja za održivi razvoj,h) vjerski programi,i) programi zdravstvenog odgoja,j) programi za djecu s posebnim zdravstvenim potrebama (djeca s akutnim bolestima i
potrebama, djeca s kroničnim bolestima, djeca s poremećajem tjelesne težine,endokrinološkim i drugim poremećajima),k) programi rada s roditeljima,l) preventivni programi, programi sigurnosti te interventni, kompenzacijski irehabilitacijski programi.
2.3. Alternativni odgojno-obrazovni programi prema koncepcijama Marije Montessori,
Rudolfa Steinera, sestara Agazzi, Jurgena Zimmera, Reggio koncepciji i drugo.
2.4. Programi javnih potreba organiziraju se i realiziraju za:a) djecu s teškoćama,b) darovitu djecu,c) djecu hrvatskih građana u inozemstvu,d) djecu pripadnike nacionalnih manjina,e) djecu u godini prije polaska u osnovnu školu koja nisu obuhvaćena redovitim
programom predškolskog odgoja (program predškole).
(3) Programi iz stavka 2. ovoga članka mogu se izvoditi i kao eksperimentalni programi.
(4) Dječji vrtić prema svojim posebnostima (kulturi, tradiciji, geografskim
specifičnostima i drugo) razvija svoj odgojno-obrazovni program.
III. PREDŠKOLSKI ODGOJ I NAOBRAZBA DJECE S POSEBNIM ODGOJNO-OBRAZOVNIMPOTREBAMA (DJECA S TEŠKOĆAMA I DAROVITA DJECA)
Predškolski odgoj i naobrazba djece s teškoćamaČlanak 4.
(1) Djeca s teškoćama uključuju se u redoviti ili program javnih potreba predškolskog
odgoja i naobrazbe.
(2) Djecom s teškoćama u smislu ovoga Standarda smatraju se:– djeca s oštećenjem vida,– djeca s oštećenjem sluha,– djeca s poremećajima govorno-glasovne komunikacije,– djeca s promjenama u osobnosti uvjetovanim organskim čimbenicima ili psihozom,– djeca s poremećajima u ponašanju,– djeca s motoričkim oštećenjima,– djeca sniženih intelektualnih sposobnosti,– djeca s autizmom,– djeca s višestrukim teškoćama,– djeca sa zdravstvenim teškoćama i neurološkim oštećenjima (dijabetes, astma, bolestisrca, alergije, epilepsija i slično).
(3) Lakšim teškoćama djece smatraju se:– slabovidnost,– nagluhost,– otežana glasovno-govorna komunikacija,– promjene u osobnosti djeteta uvjetovane organskim čimbenicima ili psihozom,– poremećaji u ponašanju i neurotske smetnje (agresivnost, hipermotoričnost,
poremećaji hranjenja, enureza, enkompreza, respiratorne afektivne krize), motorička
oštećenja (djelomična pokretljivost bez pomoći druge osobe),– djeca sa smanjenim intelektualnim sposobnostima (laka mentalna retardacija).
(4) Težim teškoćama djece smatraju se:– sljepoća,– gluhoća,

– potpuni izostanak govorne komunikacije,– motorička oštećenja (mogućnost kretanja uz obveznu pomoć druge osobe ili
elektromotornog pomagala),– djeca značajno sniženih intelektualnih sposobnosti,– autizam,– višestruke teškoće (bilo koja kombinacija navedenih težih teškoća, međusobne
kombinacije lakših teškoća ili bilo koja lakša teškoća u kombinaciji s lakom mentalnom
retardacijom).
Članak 5.
Programi rada za djecu s teškoćama provode se s djecom starosne dobi od šest mjeseci
do polaska u školu, i to uključivanjem djece u:– odgojno-obrazovne skupine s redovitim programom– odgojno-obrazovne skupine s posebnim programom– posebne ustanove.
Članak 6.
U odgojno-obrazovne skupine s redovitim programom uključuju se, na temelju mišljenja
stručnog povjerenstva (osnovanog po propisima iz područja socijalne skrbi), mišljenja
stručnih suradnika (pedagoga, psihologa, stručnjaka edukacijsko-rehabilitacijskog
profila), više medicinske sestre i ravnatelja dječjeg vrtića kao i odgovarajućih
medicinskih i drugih nalaza, mišljenja i rješenja nadležnih tijela, ustanova i vještaka, i to:– djeca s lakšim teškoćama koja s obzirom na vrstu i stupanj teškoće, uz osiguranje
potrebnih specifičnih uvjeta mogu svladati osnove programa s ostalom djecom uskupini, a uz osnovnu teškoću nemaju dodatne teškoće, osim lakših poremećaja
glasovno-govorne komunikacije;– djeca s težim teškoćama uz osiguranje potrebnih specifičnih uvjeta, ako je nedovoljan
broj djece za ustroj odgojno-obrazovne skupine s posebnim programom.
Članak 7.
(1) U odgojno-obrazovne skupine s posebnim programom u dječjem vrtiću uključuju se
djeca s teškoćama kojima se vrsta i stupanj teškoće utvrđuje prema propisima iz
područja socijalne skrbi.
(2) Djeca iz stavka 1. ovoga članka sukladno svojim sposobnostima, potrebama iinteresima imaju pravo i na uključivanje u redovite, posebne te alternativne programe s
ostalom djecom.
(3) Prosudbu o uključivanju djece iz stavka 1. ovoga članka donosi tim stručnjaka(stručni suradnici, viša medicinska sestra i ravnatelj) dječjeg vrtića.
(4) Tim stručnjaka dječjeg vrtića, u svrhu ostvarivanja prava djeteta iz stavka 1. ovoga
članka na uključivanje u redovite, posebne i alternativne programe s ostalom djecom
donosi program uključivanja za svako dijete prilagođen njegovim sposobnostima,
potrebama i interesima.
Članak 8.
(1) Posebne ustanove za provedbu programa rada s djecom s teškoćama od navršenih
šest mjeseci do polaska u školu jesu:– dječji vrtići osnovani za rad s djecom s teškoćama,– odgojno-obrazovne ustanove,– ustanove socijalne skrbi,– zdravstvene ustanove.
(2) U posebne odgojno-obrazovne ustanove uključuju se djeca s teškoćama ako ta
ustanova ima prostorne i kadrovske uvjete za formiranje odgojno-obrazovne skupine
posebnoga programa.
(3) U ustanove socijalne skrbi uključuju se djeca s teškoćama kojoj je, sukladno zakonu
kojim se uređuju odnosi iz područja socijalne skrbi, utvrđeno izdvajanje iz obitelji uz
smještaj u ustanovu socijalne skrbi koja provodi predškolski odgoj.
(4) U zdravstvene ustanove uključuju se djeca s teškoćama kojoj je zbog zdravstvenih
razloga potreban smještaj u zdravstvene ustanove pri kojima su ustrojeni programi
predškolskog odgoja za djecu s teškoćama.
Predškolski odgoj i naobrazba darovite djeceČlanak 9.
(1) Za darovitu djecu u dječjem vrtiću osigurava se provedba posebnih programa
predškolskog odgoja i naobrazbe.
(2) Rano otkrivanje i utvrđivanje darovitosti provodi psiholog u suradnji s drugim
stručnim suradnicima dječjeg vrtića.
(3) Posebni program predškolskog odgoja i naobrazbe za darovitu djecu donosi psiholog
u suradnji s drugim stručnim suradnicima i stručnjacima u području prirodnih ihumanističkih znanosti uz prethodno odobrenje ministarstva nadležnoga zaobrazovanje.
(4) Program iz stavka 3. ovoga članka provode odgojitelji i stručni suradnici u suradnji sostalim odgojno-obrazovnim radnicima u dječjem vrtiću, a po potrebi i s odgovarajućim
stručnim i znanstvenim ustanovama.
Članak 10.
Programi za darovitu djecu iz članka 9. stavka 1. ovoga Standarda ostvaruju se:– u svim vrstama programa i u svim odgojno-obrazovnim skupinama dječjih vrtića te– u kraćim posebno prilagođenim programima primjerenim sposobnostima, potrebama iinteresima djeteta u dogovoru s roditeljima.
Članak 11.
Programi namijenjeni darovitoj djeci se temelje na:– individualnim sposobnostima, sklonostima i interesima,– dodatnim programskim sadržajima,– stalnoj suradnji s roditeljima,– praćenju djetetova napredovanja,– stalnoj suradnji sa stručnjacima i znanstvenim ustanovama.
Članak 12.
Posebni programi predškolskog odgoja i naobrazbe za darovitu djecu ostvaruju se kao:a) prošireni redoviti programi koji su djelomično prilagođeni djetetovim izraženim
interesima, sklonostima i sposobnostima, a ostvaruju se u redovitim programima

predškolskog odgoja i naobrazbe.
b) programi rada u manjim skupinama djece istih ili sličnih sposobnosti, sklonosti i
interesa organiziranjem posebnih aktivnosti (projekti, zahtjevnije logičko-didaktičke
igre, rad na multimedijskom računalu i slično),c) posebno prilagođeni programi dopunjeni sadržajima koji potiču razvoj specifičnih
područja darovitosti, uz poštovanje razvojnih specifičnosti darovitog djeteta, a ostvaruju
se kao:– igraonice za darovitu djecu sličnih intelektualnih sposobnosti i interesa (do 15 djece)– programi specifičnih sadržaja za djecu sličnih sposobnosti, interesa i talenata(glazbena, likovna, športska, jezična, kreativna igraonica)– individualni mentorski rad.
IV. PREDŠKOLSKI ODGOJ I NAOBRAZBA DJECE HRVATSKIH GRAĐANA U INOZEMSTVU
Članak 13.
Programi predškolskog odgoja i naobrazbe uspostavljaju stupnjevitost odgoja inaobrazbe djece hrvatskih građana u inozemstvu kao programi pripreme za dopunske
osnovne škole te obuhvaćaju djecu od tri godine života do polaska u osnovnu školu.
Članak 14.
(1) Programima predškolskog odgoja i naobrazbe za djecu hrvatskih građana u
inozemstvu obuhvaćaju se djeca predškolske dobi radi stjecanja znanja o socijalnim ikulturnim uvjetima života u Republici Hrvatskoj i očuvanja nacionalnog identiteta, zbog
usvajanja, razvijanja i promicanja hrvatskoga jezika i kulture u zemlji u kojoj djeca
borave te radi lakšeg uključivanja u osnovnu dopunsku školu.
(2) Predškolski odgoj i naobrazbu djece hrvatskih građana u inozemstvu Republika
Hrvatska promiče i potiče na stručnoj razini pružanjem materijalne potpore uorganiziranju seminara, predavanja, stručnih radionica i lektorskih vježbi za
predškolske radnike i učitelje koji provode kraće programe s djecom u dopunskom radu
te u nabavi stručne i priručne literature.
(3) Ministarstvo nadležno za obrazovanje dužno je poticati i pružati stručnu imaterijalnu potporu hrvatskoj nacionalnoj manjini u inozemstvu u organiziranju
predškolskog odgoja i naobrazbe za djecu hrvatskih građana u inozemstvu.
V. PREDŠKOLSKI ODGOJ I NAOBRAZBA NA JEZIKU I PISMU NACIONALNE MANJINE
Članak 15.
(1) Programi predškolskog odgoja i naobrazbe mogu biti na jeziku i pismu nacionalne
manjine i dvojezični, a provode se u odgojno-obrazovnim skupinama određene
nacionalne manjine i u predškolskim ustanovama osnovanima za djecu pripadnike
nacionalnih manjina.
(2) Dvojezični programi su programi koji se realiziraju na hrvatskom jeziku imaterinskom jeziku nacionalne manjine u ravnomjernoj zastupljenosti.
(3) Dio programa predškolskog odgoja na jeziku i pismu nacionalne manjine obvezno se
izvodi i na hrvatskome jeziku u trajanju od najmanje 10 sati tjedno po odgojnoobrazovnoj skupini.
(4) Predškolske ustanove za djecu pripadnike nacionalnih manjina osnivaju se pod

uvjetima utvrđenim Zakonom o predškolskom odgoju i naobrazbi (»Narodne novine«,br. 10/97. i 107/07.) i Zakonom o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnihmanjina (»Narodne novine«, br. 51/00.).
VI. USTROJ PREDŠKOLE
Članak 16.
(1) Program predškole je namijenjen djeci u godini dana prije polaska u osnovnu školu,
koja nisu obuhvaćena redovitim programom predškolskog odgoja u dječjem vrtiću.
(2) Program predškole u pravilu se ustrojava u dječjem vrtiću, a u mjestima gdje nema
dječjeg vrtića program predškole provodi osnovna škola.
Članak 17.
Dječji vrtić, odnosno osnovna škola, za provedbu programa predškole osigurava:– prostor i opremu za provedbu programa,– odgojitelje, učitelje razredne nastave i stručne suradnike,– plan odgojno-obrazovnog rada.
Članak 18.
(1) Program predškole traje 250 sati, a provodi se u razdoblju od 1. listopada do 31.
svibnja.
(2) Iznimno, ako je programom predškole obuhvaćeno manje od petero djece ili ako se
ne može organizirati prijevoz djece do vrtića, odnosno osnovne škole, program
predškole može se smanjiti, a mora trajati najmanje 150 sati u razdoblju iz stavka 1.
ovoga članka.
Članak 19.
Broj djece u jednoj odgojno-obrazovnoj skupini za provedbu programa predškole nemože biti veći od 20 djece.
Članak 20.
Oprema i organizacija prostora svrhom i namjenom mora biti primjerena djetetovoj
dobi te jamčiti provedbu programom određenih zadaća.
VII. MJERILA ZA BROJ DJECE U ODGOJNO-OBRAZOVNIM SKUPINAMAČlanak 21.
(1) Odgojno-obrazovna skupina osnovna je jedinica u kojoj se provode različiti programiza djecu predškolske dobi. Odgojno-obrazovne skupine ustrojavaju se prema dobi djece,
vrsti i trajanju programa, sposobnostima, potrebama i interesima djece i roditelja.
(2) Dječji vrtić optimalne veličine ima od 17 do 20 odgojnih skupina redovitoga
programa ili 340 do 400 djece ukupno.
(3) Dječji vrtić s područnim odjelima optimalne veličine ima 30 odgojnih skupina ili 600
djece.
(4) Dječji vrtić može imati najmanje jednu odgojnu skupinu s najviše 25 djece.

(5) Odredbe ovoga Standarda primjenjuju se na sve vrtiće neovisno o broju odgojnoobrazovnih skupina odnosno djece.
Članak 22.
(1) Broj djece u odgojno-obrazovnoj skupini u redovitom programu utvrđuje se ovisno odobi djeteta i broju djece s teškoćama uključene u odgojnu skupinu.
(2) U odgojno-obrazovnu skupinu djece u redovitom programu u dobi:– od navršenih šest do navršenih 12 mjeseci može se uključiti najviše 5 djece,– od 13 do 18 mjeseci može se uključiti
najviše 8 djece,– od 19 do 24 mjeseca može se uključiti
najviše 12 djece,– u trećoj godini može se uključiti
najviše 14 djece,– u četvrtoj godini može se uključiti
najviše 18 djece,– u petoj godini može se uključiti
najviše 20 djece,– u šestoj godini može se uključiti
najviše 23 djece,– u sedmoj godini do polaska u školu možese uključiti
najviše 25 djece.
(3) U odgojno-obrazovnu skupinu može se uključiti, na temelju mišljenja stručnih
suradnika dječjeg vrtića, samo jedno dijete s lakšim teškoćama i tada se broj djece u
skupini smanjuje za dvoje djece.
(4) U odgojno-obrazovnu skupinu može se uključiti samo jedno dijete s većim ili
kombiniranim teškoćama ako je nedostatan broj djece za ustroj odgojne skupine s
posebnim programom i tada se broj djece smanjuje za četvero.
(5) U mješovitoj odgojno-obrazovnoj skupini u redovitom programu u odgojnoobrazovnu skupinu djece u dobi:– od 1 do 2 godine može se uključiti
najviše 10 djece,– od 1 do 3 godine može se uključiti
najviše 12 djece,– od 3 godine do polaska u školu možese uključiti
najviše 20 djece,– od 4 godine do polaska u školu možese uključiti
najviše 22 djece.
Članak 23.
(1) Broj djece s teškoćama u odgojno-obrazovnim skupinama posebnog programa u
dječjim vrtićima i posebnim ustanovama utvrđuje se ovisno o dobi djece i vrsti teškoće.
(2) Za djecu s istom vrstom teškoće u odgojno-obrazovnu skupinu djece u dobi:– od 1 do 2 godine može se uključiti
najviše 3 djeteta,– od 2 do 4 godine može se uključiti
najviše 5 djece,– od 3 do 7 godina može se uključiti
najviše 5 djece,– od 4 do 7 godina može se uključiti
najviše 7 djece.
(3) Za djecu s autizmom, djecu različite dobi i djecu s različitom vrstom teškoće uodgojno-obrazovnu skupinu djece u dobi:– od 1 do 2 godine može se uključiti
najviše 2 djeteta,– od 2 do 5 godina može se uključiti
najviše 3 djeteta,– od 3 do 7 godina može se uključiti
najviše 3 djeteta,– od 6 do 7 godina može se uključiti
najviše 4 djeteta.

Članak 24.
Iznimno, ovisno o uvjetima rada, potrebama djece i roditelja, uvođenju pokusnih
programa i slično, dječji vrtić može, uz suglasnost osnivača, u odgojnu skupinu uključiti
manji broj djece od broja djece za odgojne skupine utvrđene ovim Standardom.
VIII. MJERILA ZA BROJ ODGOJITELJA, STRUČNIH SURADNIKA I OSTALIH RADNIKA U
DJEČJEM VRTIĆU
Članak 25.
(1) Broj potrebnih radnika u dječjem vrtiću utvrđuje se ovisno o broju odgojnoobrazovnih skupina, trajanju i vrsti programa te uvjetima rada u skladu s ovim
Standardom.
(2) Odgojitelji, stručni suradnici i ravnatelji imaju obvezu trajnoga profesionalnog
usavršavanja sukladno planu i programu koji donosi ministar nadležan za obrazovanje.
OdgojiteljiČlanak 26.
(1) U dječjem vrtiću neposredne zadaće odgoja i naobrazbe predškolske djece odnavršenih šest mjeseci do polaska u osnovnu školu provode odgojitelji.
(2) Odgojitelj je stručno osposobljena osoba koja provodi odgojno-obrazovni programrada s djecom predškolske dobi i stručno promišlja odgojno-obrazovni proces u svojoj
odgojno-obrazovnoj skupini. On pravodobno planira, programira i vrednuje odgojnoobrazovni rad u dogovorenim razdobljima. Prikuplja, izrađuje i održava sredstva za rads djecom te vodi brigu o estetskom i funkcionalnom uređenju prostora za izvođenje
različitih aktivnosti. Radi na zadovoljenju svakidašnjih potreba djece i njihovih razvojnih
zadaća te potiče razvoj svakoga djeteta prema njegovim sposobnostima. Vodi
dokumentaciju o djeci i radu te zadovoljava stručne zahtjeve u organizaciji iunapređenju odgojno-obrazovnog procesa. Surađuje s roditeljima, stručnjacima istručnim timom u dječjem vrtiću kao i s ostalim sudionicima u odgoju i naobrazbi djece
predškolske dobi u lokalnoj zajednici. Odgovoran je za provedbu programa rada s
djecom kao i za opremu i didaktička sredstva kojima se koristi u radu.
(3) Predškolske programe za djecu s teškoćama u dječjim vrtićima i u posebnim
ustanovama ostvaruju odgojitelji i stručnjaci edukacijsko-rehabilitacijskog profila raznih
usmjerenja u suradnji s drugim članovima stručnog tima.
(4) Posebne programe u dječjem vrtiću mogu provoditi odgojitelji i odgojno-obrazovni
radnici odgovarajuće struke koji ispunjavaju uvjete za rad u osnovnoj školi.
Članak 27.
S djecom jaslične dobi od šest mjeseci do navršene prve godine života u 10-satnom
programu rade najmanje tri odgojitelja s petero djece.
Članak 28.
(1) Broj odgojitelja po odgojno-obrazovnoj skupini s obzirom na trajanje programa
tijekom dana je za:– 3 sata – jedan odgojitelj s polovicom radnog vremena,

– 4 do 6 sati – jedan odgojitelj s punim radnim vremenom,– 7 do 10 sati – dva odgojitelja s punim radnim vremenom.
(2) Ako je u odgojno-obrazovnu skupinu uključeno dijete s težim teškoćama, premaprocjeni stručnog tima može raditi još jedan odgojitelj ili stručnjak edukacijskorehabilitacijskog profila.
(3) Broj radnika po odgojno-obrazovnoj skupini s posebnim programom za djecu steškoćama prema trajanju programa je:– 4 do 6 sati – jedan stručnjak edukacijsko-rehabilitacijskog profila s punim radnim
vremenom i pomoćni radnik za njegu, skrb i pratnju s polovicom radnog vremena,– 7 do 10 sati – jedan stručnjak edukacijsko-rehabilitacijskog profila s punim radnim
vremenom, jedan odgojitelj s punim radnim vremenom, jedan pomoćni radnik za njegu,
skrb i pratnju s punim radnim vremenom.
Članak 29.
(1) Odgojitelji su obvezni u neposrednom odgojno-obrazovnom radu s djetetom i
skupinom djece provesti 27,5 radnih sati tjedno, a ostale poslove u sklopu satnice dopunoga radnog vremena.
(2) Ostali poslovi odgojitelja obuhvaćaju planiranje, programiranje i vrednovanje rada,
pripremu prostora i poticaja, suradnju i savjetodavni rad s roditeljima i ostalima teposlove stručnog usavršavanja.
(3) Stručnjaci edukacijsko-rehabilitacijskog profila u posebnim odgojnim skupinama
obvezni su u neposrednom odgojno-obrazovnom radu s djetetom i skupinom djece
provesti ukupno 27,5 radnih sati tjedno, a ostale poslove u sklopu satnice do punoga
radnog vremena.
(4) Ostali poslovi stručnjaka edukacijsko-rehabilitacijskog profila obuhvaćaju planiranje,
programiranje i vrednovanje rada, pripremu prostora i poticaja, suradnju s roditeljima iostalima te poslove stručnog usavršavanja.
(5) Pomoćni radnici za njegu, skrb i pratnju obvezni su provesti punu tjednu satnicu
svoga radnog vremena u radu s djecom.
(6) Ako je iskazana opravdana potreba za radom dječjeg vrtića s programom duljim od
10 sati dnevno, može se povećati broj odgojitelja prema potrebi programa uz suglasnost
osnivača.
(7) Ovisno o potrebama djece i roditelja te potrebi programa, ustanova može uz
suglasnost osnivača imati i veći broj odgojitelja u skupini od broja utvrđenog ovim
Standardom.
Stručni suradnici
Članak 30.
(1) Stručni suradnici u dječjem vrtiću jesu pedagog, psiholog i stručnjak edukacijskorehabilitacijskog profila.
(2) Pedagog prati realizaciju odgojno-obrazovnog rada, stručno pridonosi maksimalnoj
efikasnosti odgojno-obrazovnih ciljeva te unapređuje cjeloviti odgojno-obrazovni
proces; predlaže inovacije, suvremene metode i oblike rada; predlaže, sudjeluje ipomaže odgojiteljima u ostvarivanju programa stručnog usavršavanja i njihova
cjeloživotnog obrazovanja; ostvaruje suradnju s roditeljima i pomaže im u odgoju iobrazovanju djece te rješavanju odgojno-obrazovnih problema; surađuje s drugim
odgojno-obrazovnim čimbenicima; pridonosi razvoju timskoga rada u dječjem vrtiću;

javno predstavlja odgojno-obrazovni rad dječjeg vrtića.
(3) Psiholog prati psihofizički razvoj i napredovanje pojedinačnog djeteta, postavlja
razvojne zadaće i skrbi se o psihičkom zdravlju djece. Svojim djelovanjem pridonosi
razvoju timskog rada u dječjem vrtiću i sudjeluje u stvaranju temeljnih uvjeta za
ostvarivanje dječjih prava. Posebno je važna uloga psihologa u prepoznavanju djece s
posebnim odgojno-obrazovnim potrebama (djece s teškoćama i darovite djece) i
promišljanju razvojnih zadaća za njihovo napredovanje prema sposobnostima. Radi i s
djecom s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama i njihovim roditeljima naemocionalno-psihološkome snaženju obitelji za kvalitetniju pomoć u odrastanju djeteta.
Surađuje i sudjeluje u programima stalnog usavršavanja odgojitelja, s roditeljima ilokalnom zajednicom te unapređuje cjelokupan rad u dječjem vrtiću. Povezuje se sa
zdravstvenim ustanovama i ustanovama socijalne skrbi, koristi se supervizijskom
pomoći i sudjeluje u istraživanjima u dječjem vrtiću te javno prezentira rezultate.
(4) Stručnjaci edukacijsko-rehabilitacijskog profila rade na prepoznavanju, ublažavanju iotklanjanju teškoća djece. Utvrđuju specifične potrebe djece s teškoćama i o njima
informiraju odgojitelje, ostale suradnike i roditelje. Stvaraju uvjete za uključivanje djece
u posebne i redovite programe dječjeg vrtića. U suradnji s odgojiteljima, stručnim timom(i roditeljima) utvrđuju najprimjerenije metode rada za svako pojedino dijete te ih
primjenjuju u svome radu. Surađuju sa zdravstvenim ustanovama i ustanovama
socijalne skrbi te drugim čimbenicima u prevenciji razvojnih poremećaja u djece. Prate,
proučavaju i provjeravaju u praksi znanstvene i teorijske spoznaje s područja
edukacijsko-rehabilitacijskih znanosti. Unapređuju vlastiti rad i cjelokupan proces
uključivanja djece s teškoćama u zajednicu.
Članak 31.
(1) Broj stručnih suradnika s obzirom na broj odgojno-obrazovnih skupina ili ukupan
broj djece jest sljedeći:– za 10 odgojno-obrazovnih skupina ili 200 djece, jedan stručni suradnik s punim
radnim vremenom,– za 11 do 20 odgojno-obrazovnih skupina ili do 400 djece, dva stručna suradnika(različitih profila) s punim radnim vremenom,– za 21 do 30 odgojno-obrazovnih skupina ili do 600 djece, tri stručna suradnika(različitih profila) s punim radnim vremenom.
(2) Ako su u dječjem vrtiću ustrojene odgojno-obrazovne skupine s posebnim
programom za djecu s teškoćama ili programi za darovitu djecu, broj stručnih suradnika
povećava se za 0,10 radnoga vremena po odgojno-obrazovnoj skupini tjedno.
(3) Broj stručnih suradnika može se povećati s obzirom na posebne potrebe djece,
dislociranost objekata i različitost programa koji se provode u vrtiću.
(4) Profil stručnog suradnika odabire vrtić na osnovi potreba djece i programa koje
provodi. U odabiru stručnih suradnika potrebno je poštovati zahtjev
multidisciplinarnosti tima stručnih suradnika (pedagog, psiholog i stručnjaciedukacijsko-rehabilitacijskog profila).
(5) U posebnoj ustanovi rade pedagog, psiholog i stručnjaci edukacijskorehabilitacijskog profila kao stručni suradnici:– za 5 odgojno-obrazovnih skupina ili 25 djece, jedan stručni suradnik s punim radnim
vremenom,– za 5 do 10 odgojno-obrazovnih skupina ili do 50 djece, jedan stručni suradnik s punim
radnim vremenom i stručni suradnik s polovicom radnog vremena,– za 11 do 15 odgojno-obrazovnih skupina ili do 75 djece, dva stručna suradnika spunim radnim vremenom,– za 16 do 20 odgojno-obrazovnih skupina ili do 100 djece, tri stručna suradnika spunim radnim vremenom.
(6) Dječji vrtići koji imaju do 5 odgojno-obrazovnih skupina moraju imati najmanje 0,10
radnog vremena stručnog suradnika po odgojno-obrazovnoj skupini tjedno.
(7) Iznimno, ovisno o potrebama djece i roditelja te potrebi programa, ustanova može uz
suglasnost osnivača imati i veći broj stručnih suradnika od broja utvrđenoga ovim
Standardom.
(8) Ako na području jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave postoji veći
broj manjih dječjih vrtića, tada poslove stručnih suradnika može provoditi jedan tim
stručnjaka za to područje (pedagog, psiholog i stručnjaci edukacijsko-rehabilitacijskog
profila) te viša medicinska sestra.
Članak 32.
(1) Stručni suradnici obvezni su u neposrednome pedagoškom radu s djecom,
odgojiteljima i roditeljima provoditi 25 radnih sati tjedno, a ostale poslove u sklopu
satnice do punoga radnog vremena.
(2) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka koji se obavljaju u neposrednome pedagoškom radu
i drugi odgovarajući poslovi obavljaju se u sklopu 7-satnoga radnog vremena, a ostatak
se odnosi na poslove vezane uz suradnju s drugim ustanovama, poslove stručnoga
usavršavanja, planiranja, pripreme za rad i druge poslove.
Viša medicinska sestraČlanak 33.
Zdravstvena voditeljica u dječjem vrtiću jest viša medicinska sestra koja radi na
osiguravanju i unapređenju zaštite zdravlja djece i u timu sa stručnim suradnicima,
ravnateljem, odgojiteljima, roditeljima i ostalim čimbenicima sudjeluje u ostvarivanju tih
zadataka.
Članak 34.
(1) Broj viših medicinskih sestara s obzirom na broj odgojno-obrazovnih skupina ili
ukupni broj djece jest sljedeći:– do 20 odgojno-obrazovnih skupina ili do 400 djece – jedna viša medicinska sestra s
punim radnim vremenom, odnosno najmanje s radom 2 sata tjedno po svakoj odgojnoobrazovnoj skupini.
– više od 20 odgojno-obrazovnih skupina – potreba za radom više medicinske sestre
povećava se za 2 sata tjedno po svakoj odgojno-obrazovnoj skupini.
(2) Ako su u dječjem vrtiću ustrojene odgojno-obrazovne skupine s posebnim
programom za djecu s teškoćama, tada je za jednu odgojno-obrazovnu skupinu s
posebnim programom potreba za radom više medicinske sestre.
(3) U posebnoj ustanovi radi viša medicinska sestra 8 sati po odgojno-obrazovnoj
skupini tjedno.
Članak 35.
Više medicinske sestre poslove neposrednoga zdravstveno-odgojnog rada s djecom,
odgojiteljima i ostalim radnicima u dječjem vrtiću obavljaju u sklopu 7-satnoga radnog

vremena, a ostatak se odnosi na poslove vezane uz suradnju s drugim ustanovama,
poslove stručnog usavršavanja, planiranja, pripreme za rad i druge poslove.
Članak 36.
Stručni radnici u dječjem vrtiću koji provode programe za djecu s teškoćama i uposebnim ustanovama jesu:– edukator-rehabilitator za svu djecu s teškoćama (individualni rad – 25 minuta
neposrednog rada s djetetom u jednome danu),– logopedi za djecu koja iskazuju potrebu (individualni rad – 25 minuta neposrednog
rada s djetetom u jednom danu),– ritmičari za djecu s oštećenjem sluha, govora, s autizmom te značajno sniženim
intelektualnim sposobnostima (individualni rad –15 minuta neposrednog rada s djetetom u jednom danu),– muzikoterapeuti za djecu s oštećenjem vida, sluha, s autizmom i djecu sa sniženim
intelektualnim sposobnostima (individualni rad – 15 minuta neposrednog rada s
djetetom u jednom danu),– fizioterapeuti za djecu s motoričkim oštećenjem, oštećenjem sluha i oštećenjem govora(individualni rad – 25 minuta neposrednog rada s djetetom u jednom danu),– fonetičari za djecu s oštećenjem sluha i oštećenjem govora (individualni rad – 25
minuta neposrednoga rada s djetetom u jednom danu).
Ostali radnici u dječjem vrtiću
Članak 37.
(1) Dječji vrtić koji ima 17 do 20 odgojno-obrazovnih skupina ili 340 do 400 djece ima
tajnika, voditelja računovodstva i administrativno-računovodstvenog radnika
zaposlenog s punim radnim vremenom.
(2) Manji dječji vrtići zaposlit će radnike iz stavka 1. ovoga članka sukladno svojim
potrebama uz suglasnost osnivača.
Članak 38.
Najmanji broj radnika koji rade na poslovima prehrane, održavanja čistoće objekata,pranja, glačanja i šivanja te nabave, grijanja i održavanja prostora u cjelodnevnom
programu jest sljedeći:
1. Broj radnika koji rade na poslovima prehrane:
Broj djece

KV kuharica

PKV pomoćna
kuharica

UKUPNO

80

1

0,5

1,5

120

1

1

2

160

1

1,5

2,5

200

1

1,5

2,5

240

2

1,5

3,5

280

2

2

4

320

2

2,5

4,5

360

2

2,5

4,5

400

2,5

2,5

5

2. Na održavanju čistoće prostorija za boravak djece, sanitarija i ostalih pratećih
prostorija (predsoblje, garderobe, uredi, terase), vanjskih površina i igrališta čija jeukupna površina 300 m2, raspremanju i spremanju ležaljki i dezinfekciji igračaka radijedna spremačica u punome radnom vremenu.
3. Ako dječji vrtić ima 3.000 m2 vanjskog prostora, na održavanju i uređivanju togaprostora radi jedan radnik s punim radnim vremenom.
4. U dječjem vrtiću koji ima 400 djece, na poslovima pranja, glačanja i šivanja radi jedan
radnik s punim radnim vremenom, ukoliko to nije povjereno odgovarajućem servisu.
5. U dječjem vrtiću koji ima 400 djece, na poslovima nabave, prijevoza hrane, grijanja iodržavanja prostora (popravci) rade dva radnika s punim radnim vremenom. Ako dječji
vrtić ima više objekata, potrebno je zaposliti jednoga radnika s punim radnim vremenomu svakom objektu s vlastitom kotlovnicom.
Članak 39.
(1) U posebnim ustanovama koje rade samo s djecom s teškoćama predškolske dobi broj
ostalih radnika isti je kao i u redovitim dječjim vrtićima.
(2) U posebnim ustanovama koje osim osnovnoškolskog obrazovanja djece s teškoćama
provode i programe rada s djecom predškolske dobi, broj ostalih radnika isti je kao uosnovnoj školi.
IX. MJERE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE I PREHRANE DJECE U DJEČJEM VRTIĆU
Članak 40.
(1) Mjere zdravstvene zaštite djece predškolske dobi obuhvaćaju potrebne preduvjete
za osiguravanje pravilnog rasta i razvoja predškolske djece u dječjem vrtiću.
(2) Za ostvarivanje mjera iz stavka 1. ovoga članka, potrebno je u vrtiću osigurati:– sustavno praćenje rasta i razvoja djece i stanja uhranjenosti,– poduzimanje preventivnih mjera za smanjenje zaraznih bolesti i prevencije ozljeda,– provođenje organizacijskih oblika rada iz tjelesnog i zdravstvenoga odgojnoobrazovnog područja (program kretanja). Za ove djelatnosti potrebno je osigurati 1/4
vremena boravka djeteta u vrtiću.
(3) Prehrana djece u vrtiću utvrđuje se propisom koji donosi ministar nadležan za
zdravstvo uz suglasnost ministra nadležnog za obrazovanje.
(4) O primjeni propisa o prehrani, vrsti i sastavu obroka i planiranju prehrane u dječjem
vrtiću brine se viša medicinska sestra.
(5) Za vrijeme 10-satnog boravka djeteta u vrtiću potrebno je osigurati 2/3 energetskih
potreba, a doručak mora sadržavati mliječni obrok ili odgovarajuću zamjenu.
(6) Higijensko-sanitarne uvjete prehrane nadzire sanitarna inspekcija ureda državne
uprave u županijama, odnosno Gradu Zagrebu, dok stanje uhranjenosti djece nadzire
nadležni dom zdravlja.
(7) U dječjem vrtiću koji ostvaruje redovite i posebne programe, s obzirom na trajanje
programa, djeci se svakog dana osigurava sljedeći broj obroka:– za 3-satni program
1 obrok,– za 4-satni, 5-satni i 6-satni program 2 obroka,– za 7-satni i 8-satni program
3 obroka,

– za 9-satni i 10-satni program
4 obroka.
(8) Prehrana djece u dječjim vrtićima planira se i provodi prema preporučenim
količinama energije za jedan dan i prehrambenih tvari za djecu predškolske dobi. Voće ipitka voda moraju biti dostupni djetetu u prostorima dnevnog boravka u dječjem vrtiću
tijekom provedbe cijeloga dnevnog programa.
X. MJERILA ZA FINANCIRANJE PROGRAMA DJEČJIH VRTIĆA
Članak 41.
Troškove smještaja djece u dječjim vrtićima snose osnivači ustanove i roditelji djece koja
polaze vrtić u skladu sa zakonom.
Članak 42.
Cijena smještaja djeteta u dječji vrtić obuhvaća sljedeće vrste troškova:a) Izdatke za radnike, i to:– bruto plaće,– naknade i materijalna prava radnika.
b) Prehranu djece.
c) Uvjete boravka djece, i to:– materijalni izdaci,– energija i komunalije,– tekuće održavanje objekta i opreme,– prijevoz djece.
d) Nabavu namještaja i opreme.
e) Nabavu sitnog materijala.
XI. MATERIJALNI I FINANCIJSKI UVJETI RADA
Dječji vrtić – prostorni i tehnički uvjetiČlanak 43.
(1) Zgrade dječjih vrtića grade se i opremaju prema ovome Standardu, normativima za
izgradnju i opremanje prostora dječjih vrtića te zakonima, podzakonskim i tehničkim
propisima u građenju i drugim područjima važnima za rad i boravak u prostorima
dječjeg vrtića.
(2) Optimalni kapacitet zgrade dječjeg vrtića je 200 djece.
(3) Maksimalni kapacitet dječjeg vrtića s podružnicama je 600 djece.
(4) Kapacitet zgrade dječjeg vrtića proizlazi iz broja predškolske djece u sklopu
predviđenoga gravitacijskog područja, odnosno planiranog obuhvata djece u dječje
vrtiće. Udaljenost dječjeg vrtića od mjesta stanovanja u pravilu je najviše 1.000 m.
(5) Zgrada dječjeg vrtića treba osigurati pedagoško-estetsku poticajnu sredinu za odgoj inaobrazbu predškolske djece od navršenih šest mjeseci života do polaska u školu
(jaslična i vrtićna dob), te zadovoljiti sve higijensko-tehničke zahtjeve i osnovna
ekološka i estetska mjerila.
(6) Površina potrebnog zemljišta za izgradnju zgrade dječjeg vrtića i formiranje
prilaznih putova, igrališta, slobodnih površina, gospodarskoga dvorišta i parkiralištatreba biti najmanje 30 m2 po djetetu, a ako se zemljište dječjeg vrtića nalazi uz postojeće
slobodne zelene površine, najmanje 15 m2 po djetetu.
Prostori dječjeg vrtićaČlanak 44.
(1) Prostori za boravak djece jesu:
1. Jedinica za djecu jaslične dobi (šest do 36 mjeseci života), koja obuhvaća:– garderobu,– trijažu,– prostor za njegu djece sa sanitarnim uređajima,– sobu dnevnoga boravka,– terasu (djelomično natkrivenu).
2. Jedinica za djecu vrtićne dobi (od navršene tri do sedam godina života), koja
obuhvaća:– garderobu,– prostor sanitarnih uređaja,– sobu dnevnoga boravka,– terasu (djelomično natkrivenu).
(2) Višenamjenski prostori jesu:– dvorana,– spremište za rekvizite,– spremište za didaktička sredstva.
(3) Prostori za odgojno-obrazovne, zdravstvene i ostale radnike jesu:– soba za odgojitelje,– soba za zdravstvenu voditeljicu s prostorom za izolaciju bolesnoga djeteta,– sobe za pedagoga, psihologa, stručnjaka edukacijsko-rehabilitacijskog profila,– soba za ravnatelja,– soba za tajnika,– soba za računovodstvo,– garderobe odgojitelja,– spremište – arhiva.
(4) Gospodarski prostori jesu:
1. Kuhinjski pogon, a koji obuhvaća:– kuhinju (središnja u samostalnome i matičnom vrtiću, distribucijska u područnome
vrtiću),– spremište,– garderobu sa sanitarijama za osoblje u kuhinji.
2. Servis za obradu rublja, koji obuhvaća:– praonicu i glačaonicu,– sabirnicu prljavog rublja,– spremište čistog rublja.
3. Energetsko-tehnički blok koji obuhvaća:– kotlovnicu za centralno grijanje,– radionicu za domara,– garderobu sa sanitarijama za tehničko osoblje,– opće gospodarsko spremište,– garderobe sa sanitarijama za spremačice,– prostor za odlaganje smeća,

– garažu (u matičnom vrtiću).
(5) Ostali prostori jesu:
1. Ulazni prostor koji obuhvaća:– trijem,– vjetrobran,– ulazni prostor.
2. Komunikacije koje obuhvaćaju:– hodnike,– stubišta.
3. Sanitarije koje obuhvaćaju:– sanitarije za odgojno-obrazovne, zdravstvene i ostale radnike,– sanitarije za roditelje i posjetitelje.
(6) Vanjski prostori jesu:
1. Opći prostori koji obuhvaćaju:– prilazne putove (pješačke i kolne),– parkiralište,– gospodarsko dvorište.
2. Igrališta koja obuhvaćaju:– igrališta za djecu jaslične dobi,– igrališta za djecu vrtićne dobi,– prostore za poligon – vožnju,– slobodne površine,– spremište za vanjska igrališta,– sanitarni čvor pristupačan s igrališta.
Mjerila za prostore u dječjem vrtiću
Članak 45.
(1) Dnevni boravak u jedinici za djecu jaslične dobi treba osigurati uvjete za razvijanje
različitih individualnih i skupnih aktivnosti djece, slobodno kretanje, objedovanje ispavanje.
(2) Soba dnevnog boravka treba imati površinu od 5 m2 po djetetu i prosječnu visinu
300 cm.
(3) U postojećim vrtićima prostorni uvjeti postižu se prilagođavanjem broja djece koja
istodobno borave u sobi dnevnog boravka.
Članak 46.
(1) Dnevni boravak u jedinici za djecu vrtićne dobi namijenjen je provođenju odgojnoobrazovnog rada s djecom, igri, raznolikim aktivnostima, objedovanju i spavanju –odmoru.
(2) Prostor dnevnog boravka treba imati površinu od 3 m2 po djetetu i prosječnu visinu
300 cm.
(3) U postojećim vrtićima prostorni uvjeti postižu se prilagođavanjem broja djece koja
istodobno borave u sobi dnevnog boravka.
(4) Višenamjenska dvorana namijenjena je za razne skupne aktivnosti koje traže veći
prostor, a u kojima sudjeluje jedna ili više skupina djece. Tu se organiziraju razni oblici
tjelesne i zdravstvene kulture, stvaralačke igre i priredbe.
(5) Prostori za odgojno-obrazovne, zdravstvene i ostale radnike dimenzioniraju se iopremaju prema broju radnika odnosno vrsti dječjeg vrtića.
(6) Gospodarski prostori dimenzioniraju se i opremaju prema vrsti i kapacitetu dječjeg
vrtića, načinu opskrbe te osiguranju energetskih potreba.
Članak 47.
(1) Mjerila za ostale prostore u dječjem vrtiću utvrđuju se ovim člankom.
(2) Ukupna širina vanjskih ulaznih vrata dimenzionira se prema broju djece.
(3) Najmanja širina jednokrilnih ulaznih vrata mora biti 110 cm, a dvokrilnih 180 cm i
moraju se otvarati prema van.
(4) Dubina vjetrobrana mora biti najmanje 240 cm.
(5) Hodnici se dimenzioniraju prema broju djece, odnosno broju soba dnevnog boravka.
(6) Najmanja širina hodnika namijenjenih djeci mora biti 180 cm.
(7) Širina stubišnoga kraka mora biti najmanje 120 cm za dvije sobe dnevnog boravka.
Za sljedeće dvije sobe dnevnog boravka širina kraka mora se povećavati za 30 cm. Visina
stube ne smije biti veća od 15 cm, a širina gazišta mora biti najmanje 33 cm.
Članak 48.
Vanjski prostori namijenjeni djeci moraju biti ograđeni i sigurni za djecu te sadržavati
zelene površine, osunčane i hladovite prostore za igru. Igrališta moraju imati površinu
najmanje 15 m2 po djetetu i biti odgovarajuće opremljena spravama primjerenim dobi
djece, pitkom vodom i vodom za igru.
Higijensko-tehnički zahtjevi za prostore u dječjem vrtiću
Članak 49.
(1) Za stvaranje primjerenih uvjeta rada u dječjem vrtiću potrebno je zadovoljiti
higijensko-tehničke zahtjeve koji se odnose na: osvijetljenost, sunčevu svjetlost,
prozračivanje, toplinsku zaštitu, zaštitu od buke i akustiku, grijanje i hlađenje, opskrbu
vodom, odvodnju otpadnih voda, električne instalacije, zaštitu od požara i zaštitu odprovale.
(2) Prirodna osvijetljenost prostorija značajan je čimbenik radnih uvjeta u dječjem
vrtiću te je nužno osigurati primjerenu kvalitetu i jačinu osvijetljenosti.
(3) Kvaliteta prirodnog svjetla u sobi dnevnoga boravka određuje se orijentacijom sobe
dnevnoga boravka i tehničkim sredstvima za raspršenje dnevnoga svjetla.
(4) Zaštita od izravnog prodiranja sunčevih zraka, kojom se sprječava pretjerano
zagrijavanje, mora biti takva da ne smanjuje stvarnu površinu prozora. U sobama
dnevnog boravka treba osigurati mogućnost zamračenja.
(5) Sobe dnevnoga boravka moraju imati optimalno osvjetljenje sunčevom svjetlosti
zbog baktericidnoga djelovanja, a mora se osigurati i zamračenje.
(6) Zaštita od izravnoga prodiranja sunčevih zraka, kojom se sprječava pretjerano
zagrijavanje, mora biti takva da ne smanjuje stvarnu površinu prozora.
(7) Svi prostori za rad i boravak trebaju se prirodno prozračivati. U sobama dnevnog
boravka treba osigurati tri izmjene zraka na sat uz najveću brzinu strujanja zraka od 0,2m/s. U sanitarnim prostorijama za djecu, u garderobama, kuhinji i praonici treba
osigurati i dodatno mehaničko provjetravanje.
(8) U prostorijama za boravak djece preporuča se osigurati i relativnu vlagu u zraku od
40 do 60%.

(9) Toplinska zaštita, zaštita od buke i akustika zidnih i stropnih konstrukcija vrtića,
posebno u sobi dnevnoga boravka, moraju biti prema važećim propisima i standardima.
Zaštita od buke i akustika trebaju omogućavati dobru slušnost i razgovijetnost pri
govoru, kao i optimalnu jeku pri slušanju glazbe.
(10) Za grijanje i hlađenje prostora i pripremu tople vode mogu se koristiti sve vrste
centralnoga sustava.
(11) U svim prostorima za rad i boravak zrak mora biti ravnomjerno zagrijavan i to:– u svim prostorijama za boravak djece 20 – 22°C,– u hodnicima i višenamjenskoj dvorani 18°C.
(12) U razdoblju visokih vanjskih temperatura u dnevnom boravku treba osigurati
optimalnu temperaturu, 5°C nižu od vanjske.
(13) Opskrba vodom ostvaruje se instalacijom vodovodne mreže sa zdravstveno
ispravnom vodom za piće. Sve armature instalacija koje služe za pranje moraju biti
opremljene toplom i hladnom vodom s automatskom baterijom koja osigurava
temperaturu vode od 35oC.
(14) Otpadne vode odvode se kućnom kanalizacijom koja se priključuje na komunalnu
kanalizaciju ili na drugi način, prema važećim propisima i standardima.
(15) Električna instalacija mora biti zaštićena i osigurana. Treba predvidjeti instalacijeza televizijski i internetski priključak.
(16) Zaštita od požara provodi se uporabom odgovarajućih građevnih materijala,definiranjem evakuacijskih putova i izlaza te protupožarnom opremom i signalizacijom.
Zaštita od provale provodi se uporabom alarma i videonadzora.
XII. OSNOVNA OPREMA, DIDAKTIČKA SREDSTVA I DRUGA POMAGALA POTREBNA ZAPROVEDBU REDOVITIH I POSEBNIH PROGRAMA
Mjerila za opremu dječjeg vrtićaČlanak 50.
(1) Oprema prostora mora odgovarati namjeni prostora. Oprema dnevnih boravaka
omogućuje realizaciju odgojno-obrazovnog rada s djecom, blagovanje i spavanje –odmor.
(2) Potrebno je osmisliti prostor i osigurati opremu prilagođenu dječjim razvojnim
potrebama za čitanje slikovnica, glazbene i likovne aktivnosti, istraživačke aktivnosti, za
dramsko-obiteljske igre, igre kockama i manipulativne igre i slično.
(3) Oprema i namještaj dječjih vrtića moraju biti funkcionalni, prenosivi, stabilni, od
kvalitetnog materijala, po mogućnosti prirodnog, lakog za održavanje, postojanih boja,
estetskog izgleda i primjerenog dječjoj dobi.
Mjerila za didaktička sredstva i druga pomagala potrebna za provedbu redovitih iposebnih programaČlanak 51.
(1) Didaktička sredstva i pomagala moraju zadovoljiti sve zadaće koje se ostvaruju udječjem vrtiću. Glavna mjerila za nabavu didaktičkog materijala jesu: razvojna
primjerenost, trajnost, lakoća uporabe, privlačnost i slično.
(2) Za djecu s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama (djecu s teškoćama, darovitu
djecu te djecu sa zdravstvenim potrebama) u posebnim programima osigurava seodgovarajuća oprema.
(3) Za djecu uključenu u posebne programe osigurava se, osim osnovne opreme za
redovite programe, i odgovarajuća dodatna oprema, didaktička sredstva i druga
pomagala prema zahtjevu programa.
XIII. SUSTAV KVALITETE PREDŠKOLSKOG ODGOJA I NAOBRAZBEČlanak 52.
(1) Predškolske ustanove i ustanove u kojima se provodi predškolski odgoj i naobrazbadužne su pratiti kvalitetu rada sukladno podzakonskim aktom.
(2) Vanjsko vrednovanje provodi nadležno ministarstvo i osnivač.
(3) Predškolske ustanove provode samovrednovanje.
XIV. ZAVRŠNE ODREDBEČlanak 53.
Sredstva za ostvarivanje ovoga Standarda osigurava osnivač dječjeg vrtića, a iz državnog
proračuna osiguravaju se sredstva za sufinanciranje programa javnih potreba upredškolskom odgoju i naobrazbi.
Članak 54.
(1) Dječji vrtići dužni su uskladiti svoju djelatnost s odredbama ovoga Standarda u roku
od pet godina od dana njegova stupanja na snagu.
(2) Dječji vrtići koji na dan stupanja na snagu ovog Standarda obavljaju svoju djelatnost
u sklopu građevina stambeno-poslovne namjene i imaju rješenje o ispunjavanju uvjeta
za obavljanje predškolske djelatnosti u takvim građevinama mogu nastaviti radom u tim
prostorima.
Članak 55.
(1) Standard će se provoditi postupno.
(2) Akcijskim planom mjera za tekuću godinu Vlada Republike Hrvatske jednom
godišnje utvrđuje dinamiku provedbe ovog Standarda prema raspoloživim sredstvima,
sukladno Koeficijentu izvodljivosti koji je u prilogu i čini sastavni dio Standarda.
(3) Nadzor nad provedbom mjera Standarda i izrada ukupnog godišnjeg izvješća unadležnosti je Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa.
(4) Godišnje izvješće o provedbi Standarda nadležno ministarstvo podnosi Vladi
Republike, a Vlada Republike Hrvatske godišnje izvješće podnosi Hrvatskom saboru.
Članak 56.
Na dan stupanja na snagu ovoga Standarda prestaje važiti:– Odluka o elementima standarda društvene brige o djeci predškolske dobi (»Narodne
novine«, br. 29/83.) i– Odluka o elementima standarda specifičnih potreba djece s teškoćama u razvoju(»Narodne novine«, br. 47/87.).
Članak 57.

Sukladno ovlastima utvrđenim ovim Standardom provedbene propise donijet će
ministar nadležan za obrazovanje u roku od šest mjeseci od dana njegova stupanja na
snagu.
Članak 58.
Ovaj Standard stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«,
osim odredaba članka 22., 28., 31., 34., 37. i 38. koje stupaju na snagu na dan proteka tri
godine te odredaba članka 43., 44., 45., 46., 47., 48., 49., 50. i 51. koje stupaju na snagu na
dan proteka pet godina od dana objave ovoga Standarda u »Narodnim novinama«.
Klasa: 600-01/08-01/01
Zagreb, 16. svibnja 2008.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Luka Bebić, v. r.
PRILOG
Koeficijent izvodljivosti Državnoga pedagoškog standarda
1) Koeficijent izvodljivosti ovoga Standarda jest oznaka postupnih rokova, do završno
2013. godine, u kojima će se pojedini standard postići:
Ki = 0 = Svi standardi označeni koeficijentom izvodljivosti '0' stupaju na snagu odmah
nakon donošenja ovoga Standarda i normativa.
Ki = 1 = Svi standardi označeni koeficijentom izvodljivosti '1' moraju se postići u roku od
tri godine, nakon donošenja ovoga Standarda i normativa, odnosno do kraja 2011.
godine.
Ki = 2 = Svi standardi označeni koeficijentom izvodljivosti '2' moraju se postići u roku od
pet godina, nakon donošenja ovoga Standarda i normativa, odnosno do kraja 2013.
godine.
KOEFICIJENTI IZVODLJIVOSTI PEDAGOŠKIH
STANDARDA (obveze koje su utvrđene u tekstuDržavnoga pedagoškog standarda predškolskog
sustava odgoja i naobrazbe Republike Hrvatske)

Ki

Veličina dječjeg vrtića s obzirom na broj odgojnoobrazovnih skupina (članak 21.)

0

Broj djece u odgojno-obrazovnoj skupini (članak
22.)

1

Broj odgojitelja po odgojno-obrazovnoj skupini(članak 28.)

1

Broj stručnih suradnika s obzirom na broj odgojno1
obrazovnih skupina (članak 31.)

Broj viših medicinskih sestara po odgojnoobrazovnoj skupini (članak 34.)

1

Tajnik i voditelj računovosdtva u dječjem vrtiću(članak 37.)

1

Najmanji broj radnika koji rade na poslovima
prehrane, održavanja čistoće objekata, pranja,
glačanja i šivanja te nabave, grijanja i održavanja
prostora dječjeg vrtića (članak 38.)

1

Mjere zdravstvene zaštite u dječjem vrtiću (članak
40.)

0

Cijena smještaja djeteta u dječji vrtić (članak 42.)0

Prostori dječjeg vrtića i oprema, didaktička
sredstva i druga pomagala potrebna za provedbu
redovitih i posebnih programa (članak 43., 44., 45.,
46., 47. i 48.)

2

Sustav kvalitete predškolskog odgoja i naobrazbe(članak 49.)

2) Krajnji je rok za usklađivanje sustava predškolskog odgoja i naobrazbe s Državnim
pedagoškim standardom 2013. godina.
Dio NN: Službeni
Vrsta dokumenta: Ostalo
Izdanje: NN 63/2008
Broj dokumenta u izdanju: 2128
Datum tiskanog izdanja: 2.6.2008.
Prikaz na čitavom ekranu

Opći uvjeti korištenja
Zaštita privatnosti© 2017. Narodne novine d.d., izrada Novena d.o.o.