DJEČJI VRTIĆ „KRIJESNICA“ULICA VLADIMIRA NAZORA 3a42 231 MALI BUKOVEC
Telefon: 042/843-277
e-mail: krijesnica@mali-bukovec.hr

KURIKULUM DJEČJEG VRTIĆA„KRIJESNICA“PEDAGOŠKA GODINA 2020./2021.

Ravnateljica:
Mirjana Vida Murat

U Malom Bukovcu, rujan 2020.g.

NAZIV USTANOVE: Dječji vrtić „Krijesnica“ŽUPANIJA: Varaždinska županija
GRAD: Mali Bukovec
ADRESA:Ulica Vladimira Nazora 3a, 42231 Mali Bukovec
E-MAIL: krijesnica@mali-bukovec.hr
TEL.: 042/843-277
MATIČNI BROJ: 04441923
OIB: 41182068706
OSNIVAČ: Općina Mali Bukovec
GODINA OSNIVANJA: 2015.g.
PODRUŽNICA: Dječji vrtić „Krijesnica“- podružnica Veliki Bukovec
RAVNATELJICA: Mirjana Vida Murat

Ustanova je upisana u Trgovački sud u Varaždinu pod registarskim brojem (MBS)070132886 dana 18.05.2016.

1

REPUBLIKA HRVATSKA
Djeiji vrti6,,Krijesnica"
Upravno vije6e
Na temelju dlanka 49. Statuta Djedjeg vrtiia ,,Krijesnica" KLASA: 0lll02l17-01101,
URBROJ: 21861174-01-17-5 od 27. srpnja 2017. godine, Upravno vijeie Djedjeg vrtila,,Krij esnica" na 12. sj ednici odrLanoj dana 28. rujna 2020. godine donosi

ODLUKUo usvajanju Kurikuluma Djeijeg vrtida ,,Krijesnic^('za pedago5ku godinu 2020,12021,

dhnak 1.
Ovom Odlukom usvaja se Kurikulum Djedjeg wti6a,,Krijesnica" zapedago5ku godinu
2020.1202r.

(lanak2.
Kurikulum Djedjeg vrtila,,Krijesnica" za pedago5ku godinu 2020.12021. je prilog isastavni dio ove Odluke.

thnak 3.
Ova Odluka stupa na snagu prvog dana od dana objave na oglasnoj plodi Djedjeg vrtila,,Krijesnica".
KLASA: 601-01 120-01 106
URBROJ: 21861 17 4-01-20-lMali Bukovec, 28. rujna 2020.9.

Upravnog vije6ala Kru5elj

K;jSADRŽAJ
O NAMA ....................................................................................................................................................... 5
1.

KURIKULUM DJEČJEG VRTIĆA „KRIJESNICA“ ...................................................................... 6

2.

MISIJA I VIZIJA .................................................................................................................................. 8

3.

2.2.

Misija ............................................................................................................................................ 8

2.3.

Vizija ............................................................................................................................................. 8NAČELA I VRIJEDNOSTI ................................................................................................................ 93.1. Načela .............................................................................................................................................. 9
3.1.1. Bogatstvo različitosti............................................................................................................ 9
3.1.2. Mješovite skupine ................................................................................................................. 9
3.1.3. Fleksibilnost odgojno-obrazovnog procesa u vrtiću ................................................. 10
3.1.4. Partnerstvo vrtića s roditeljima i širom zajednicom .................................................. 10
3.1.5. Osiguravanje kontinuiteta u odgoju i obrazovanju .................................................... 11
3.1.6. Otvorenost za kontinuirano učenje i spremnost na unapređivanje prakse ......... 11
3.2. Vrijednosti..................................................................................................................................... 123.2.1.

Znanje ................................................................................................................................ 12

3.2.2.

Humanost i tolerancija .................................................................................................. 12

3.2.3.

Identitet ............................................................................................................................. 12

3.2.4.

Kvalitetan partnerski odnos ........................................................................................ 12

3.2.5.

Odgovornost .................................................................................................................... 13

3.2.6.

Autonomija ....................................................................................................................... 13

3.2.7.

Kreativnost ....................................................................................................................... 134.

CILJEVI ODGOJNO-OBRAZOVNOG PROGRAMA ................................................................. 145.

KULTURA VRTIĆA .......................................................................................................................... 15
5.1. Prostorno-materijalno okruženje ............................................................................................ 15
5.2.

6.

Socijalno okruženje ............................................................................................................... 15

ORGANIZACIJA PROGRAMA ...................................................................................................... 16
6.1. Redoviti 9-satni program ......................................................................................................... 16
6.1.1. Namjena programa .............................................................................................................. 16
6.1.2. Cilj............................................................................................................................................ 16
6.1.3. Način ostvarivanja............................................................................................................... 17
6.1.4. Način vrednovanja: ............................................................................................................. 17
3

6.2.

7.

Program predškole................................................................................................................. 17

6.2.1.

Namjena programa ......................................................................................................... 17

6.2.2.

Cilj ....................................................................................................................................... 18

6.2.3.

Nositelji programa .......................................................................................................... 18

6.2.4.

Način ostvarivanja .......................................................................................................... 18

6.2.5.

Način vrednovanja.......................................................................................................... 18

VREDNOVANJE............................................................................................................................... 19

4

O NAMA

Dječji vrtić „Krijesnica“ je predškolska ustanova u kojoj se provodi rani i predškolski
odgoj i obrazovanje djece u dobi od navršenih 36 mjeseci života do polaska u školu.
Osnivač ustanove je Općina Mali Bukovec.
Dječji vrtić „Krijesnica“ djeluje na području dviju općina; Mali Bukovec, gdje senalazi centralni objekt, i Veliki Bukovec s podružnicom.
U vrtiću se provodi 9-satni program njege, odgoja, obrazovanja, zdravstvene
zaštite, prehrane i socijalne skrbi djece rane i predškolske dobi, obavezni program
predškole, adaptacijska igraonica.
Temeljna uloga predškolskog odgoja i obrazovanja odnosi se na stvaranje uvjeta
za potpun i skladan razvoj djetetove osobnosti, doprinos kvaliteti njegova odrastanja injegovog obiteljskog života. Stvaranjem uvjeta za cjelovit razvoj djeteta, poštujući
razvojne i druge čimbenike, potiče se razvoj kompetencija koje su nužne djetetu usvakodnevnom snalaženju, a koje će i u budućnosti koristiti.
Financiranje programa snosi općina Mali Bukovec i općina Veliki Bukovec i roditelji
djece koja polaze u vrtić u skladu sa zakonom.

5

1. KURIKULUM DJEČJEG VRTIĆA „KRIJESNICA“

Kurikulum je teorijska koncepcija koja se stvara na temeljima odgojno- obrazovne
prakse. Na kvalitetu odgojno-obrazovnog rada utječu djelatnici vrtića u skladu sa svojim
profesionalnim znanjima, iskustvom i otvorenošću, te razumijevanjem svoje odgojnoobrazovne prakse. Razvoj odgojno-obrazovne prakse može se ostvarivati samo na način
da kurikulum vrtića je otvorena, fleksibilna koncepcija koja se prilagođava i koja jespremna na uspostavljanje suradničkih odnosa djelatnika sa širom društvenom
zajednicom i socijalnim kontekstom u kojem djeluje.
Kurirukulum treba obuhvaćati sva područja djetetovog razvoja kako bi dijete imalo
slobodu istraživanja, stjecanja različitih znanja, logičkog, socijalnog i fizičkog zato ćemose zalagati da kurikulum našeg vrtića bude razvojni,humanistički, integrirani s naglaskom
na oblikovanje uvjeta za učenje djece, odnosno ono što djeca mogu učiti.
Odgojitelji imaju ulogu organizirati okruženje za učenje, praćenje i procjenjivanjeinteresa djeteta, te omogućavati razvoj znanja i razumijevanja djece. U kvalitetnomokruženju za učenje dajemo djeci mogućnost, slobodu i dovoljno vremena da mogu
propitivati, nadograđivati svoja znanja, iskušavati različite strategije rješavanja problema.
Stvaranjem kvalitetnih odgovarajućih uvjeta koji se temelje na shvaćanju djeteta kao
cjelovitog bića, kao istraživača i aktivnog stvaratelja znanja, kao socijalnog subjekta sa
specifičnim potrebama, pravima i kulturom, kao aktivnog građanina zajednice te kao
kreativnog bića sa specifičnim stvaralačkim i izražajnim potencijalima. Zato ćemo sezalagati da vrtić bude mjesto cjelovitog razvoja, odgoja, mjesto gdje će djeca istraživati i
otkrivati, mjesto stjecanja kvalitetnih odnosa, suradnje i tolerancije. Kako su djeca
kreativna bića sa stvaralačkim i izražajnim potencijalima, organizirat ćemo uvjete za
stvaranje i izražavanje različitih izričaja djeteta, koji uključuju likovne, verbalne, motoričke,
kreativno izražavanje i stvaranje, te pažnju usmjeriti samom procesu stvaranja iizražavanja djeteta.
U Konvenciji o pravima djeteta stoji da ostvarivanje prava djeteta na sudjelovanje
predstavlja važan preduvjet razvoja njegovih različitih, a osobito građanskih kometencija.
Poticanjem razvoja sposobnosti kod djece, djeca se razvijaju u aktivne, odgovorne i6inicijativne osobe. Demokratizacija cjelokupnog ustroja vrtića je još jedan bitan čimbeniku našem kurikulumu.
Polazišta Nacionalnog kurikuluma za rani i predškolski odgoj i obrazovanje su
postojeći dokumenti:•

Programsko usmjerenje odgoja i obrazovanja djece predškolske dobi (1991.)•

Konvencija o pravima djeteta (2001.)•

Nacionalni okvirni kurikulum za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno isrednjoškolsko obrazovanje(2011.)•

Smjernice za strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije Republike Hrvatske(2012.)•

Priručnik za samovrednovanje ustanova ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja(2012.)•

Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije (2014.)

7

2. MISIJA I VIZIJA

2.2.

MisijaStvoriti što bolje uvjete za provođenje odgojno-obrazovnog procesa kako bi podržali
cjelovit razvoj svakog djeteta, razvoj njegovog potencijala, interesa i sposobnosti.
Poštivati potrebu svakog pojedinca za napredak, za stjecanje novih znanja i iskustva.

2.3.

VizijaCjeloživotno učenje za održiv razvoj, prioritet je naše vizije, zato što živimo u vremenu
koje je podložno brzim promjenama zbog užurbanog načina života.
Cilj nam je uključivati stručne suradnike (pedagog, psiholog, logoped) i sudjelovati uaktivnostima koje pridonose otvorenosti vrtića prema društvenoj zajednici i šire. Uključivati
se i kontinuirano raditi na poboljšanju međusobne komunikacije svih zaposlenika radi
ostvarivanja veće motivacije u postizanju kvalitete rada u odgojno- obrazovnom sustavu.
Razvijati i poticati djelatnike na otvorenost i stručno usavršavanje te unapređenje u struci
kako bi svojim kompetencijama i kvalitetnim radom doprinijeli
razvoju dječjeg vrtića. U našoj viziji roditelje vidimo kao značajne partnere, suradnike koji
će imati utjecaj na odgojno-obrazovni proces, a sve za dobrobit i napredak djeteta.

83. NAČELA I VRIJEDNOSTI

Kurikulum Dječjeg vrtića „Krijesnica“ oslanja se na načela i vrijednosti Nacionalnog
kurikuluma za rani i predškolski odgoj i obrazovanje.

3.1. Načela

3.1.1. Bogatstvo različitosti
Vrtić u suradnji s obitelji imaju važnu ulogu u odrastanju djeteta i na oblikovanje
društvenih vrijednosti, norme, stavove o sebi i općenito o društvu u kojem odrastaju.
Kako dijete od najranije dobi gradi brojne odnose i uči kako živjeti s drugim ljudimavažno je omogućiti raznolike socijalne interakcije s odraslima i s djecom različite dobi,
kulture, vjere, različitih socio-ekonomskih mogućnosti. Djeca od najranije dobi razvijaju
stavove i predrasude koji su rezultat djetetova iskustva i usvajanja stavova odraslih,
roditelja, ali i drugih koji s djecom provode vrijeme. U našem vrtiću odgojno-obrazovni
temelji se na uvažavanju različitosti, osjećaja pripadnosti, razvijanju interkulturalne
kompetencije, te odgovorno sudjelovanje u demokratskom društvu. Današnji načinživota iziskuje potrebe roditelj da djeca sve više vremena provode u ustanovama,
djeca, odgojitelji i odrasli u njoj, utječu na usvajanje stavova i uvažavanje različitosti.
Uvažavanje različitosti uključuje odgoj za empatiju (naučiti razumjeti druge, njegove
osjećaje i poistovjetiti se s njima), odgoj za solidarnost (veća osjetljivost na
nejednakosti i društvenu marginalizaciju), odgoj za priznavanje i poštivanje različitosti(poštivanje drukčijih stilova života kao osobno i društveno bogatstvo), poticanje
razvoja interkulturalne osjetljivosti te svijest o sebi i drugima.
3.1.2. Mješovite skupine
U našem centralnom objektu i u podružnici našeg vrtića djeca borave u obrazovno
mješovitim skupinama. To znači da u njima borave djeca različite dobi, odnosno u
jednoj skupini od treće do pete godine i u drugoj skupini od šeste do sedme godine,odnosno do polaska u školu. U podružnici Dječjeg vrtića „Krijesnica“ formirana je jednaskupina djece u dobi od treće do sedme godine života.
9Rad u mješovitim skupinama prilagođava se djeci, u malim skupinama, te ih potiče
na timski rad, suradnju, dogovor, rješavanje problema i traženje odgovora. Potiče ihda međusobno razmjenjuju iskustva, da uče jedni od drugih. Starija djeca imaju priliku
učiti mlađu djecu, ali i mlađa djeca imaju priliku učiti od starije djece. Tako svako u
skupini ima priliku učiti, uvažavati, slušati i razvijati svoje potencijale. U mješovitim
skupinama djeca se uče toleranciji, prihvaćanju i učenju na prirodan način, te razvijaju
emocionalne i društvene vještine koje su prijeko potrebne u realnom životu.
3.1.3. Fleksibilnost odgojno-obrazovnog procesa u vrtiću
Prihvaćanjem i primjenom ovog načela omogućuje se razvoj sudionika u odgojnoobrazovnom procesa. Načelo fleksibilnosti ostvaruje se i uključuje vođenje,međusobne odnose, materijalne, prostorne i organizacijske pretpostavke, tespremnost djelatnika za promjene. Primjenom ovog načela omogućuje se razvoj vrtića
i sredine u zajednicu koja uči i razvija se. Važno je stvoriti uvjete za zadovoljavanje
potrebe pojedinaca, poštivati prava i omogućiti pojedincu da se razvija

svojimtempom. Uključiti roditelje u proces odgojno-obrazovnog rada kao partnera te stvarati
uvjete koji će zadovoljavati aktualne potrebe roditelja.
3.1.4. Partnerstvo vrtića s roditeljima i širom zajednicom
Otvorena ravnopravna komunikacija na relaciji roditelj-odgojitelj, uključujući i ostalo
osoblje, koja uvažava različitosti, poštivanju posebnosti obitelji, kulturi življenja,
specifičnosti sredine i individualnih potreba pridonosi kvaliteti partnerskog odnosa.
Obitelj i vrtić čine temelj u životu djeteta i imaju važnu ulogu u njegovom odrastanju,
razvijanju, shvaćanju sebe kao individue, gdje dijete stječe prve spoznaje o sebi isvijetu koji ga okružuje. U zajednici koju čine roditelji i vrtić važno je osigurati otvorenu,
kvalitetnu, obostranu komunikaciju s ciljem da se djetetu stvore uvjeti za cjelovit rast i
razvoj.
Kvalitetna informiranost roditelja (brošure, letci, internetska komunikacija,
dokumentacija o djetetu, radionice), uključivanje roditelja doprinosi sigurnosti i
povjerenje u instituciju, odnosno vrtić.

10

Roditelji svojim sudjelovanjem u neposrednom odgojno-obrazovnom procesu
upoznaje vlastito dijete u drukčijem okruženju od obiteljskog, olakšava im razmjenu
iskustava s drugim obiteljima i stručnjacima.
U interakciji roditelj-vrtić važno je da vrtić prepozna potrebe roditelja nudeći mu
primjereni program za njegovo dijete, da fleksibilno organizira prihvat djeteta, da sednevni ritam prilagođava potrebama djeteta, te dostupnost informacija i stručnjaka kojimogu pospješiti razvoj djeteta.
Roditelji partneri su promotori odgojno-obrazovne ustanove i posrednici prema
lokalnoj zajednici, zato nam je važno da je roditelj dio zajednice koja napreduje i uči.
3.1.5. Osiguravanje kontinuiteta u odgoju i obrazovanju
Jedno od temeljnih prava djeteta je pravo na odgoj i obrazovanje. Svrha prava naobrazovanje je da ga primjenjuju i uživaju svi neovisno o sposobnosti, rasnoj, etničkoj,vjerskoj, spolnoj, klasnoj i nacionalnoj pripadnosti ili bilo kojoj drugoj osnovi. Prema
Konvenciji o pravima djeteta -treba biti strukturirano na način da uvažava dostojanstvo
i temeljna ljudska prava djeteta.
Kontinuitet u odgoju i obrazovanju osigurava se kvalitetnom suradnjom vrtića iškole, odnosno svih sudionika koji su usmjereni na dijete vodeći računa na psihofizičke
osobine, njegove potrebe i mogućnosti u cilju cjelovitog razvoja djeteta, zatim putem
stalnog cjeloživotnog učenja i podizanje razine znanja osobnih i profesionalnih
kompetencija odgojitelja, stručnjaka u odgojno- obrazovnom procesu.
3.1.6. Otvorenost za kontinuirano učenje i spremnost na unapređivanje
prakseTemeljni preduvjet za kvalitetu odgojno-obrazovnog procesa u vrtiću je okruženje
vrtića, te briga i održavanju kvalitete tog okruženja.

Važno nam je da odgojitelji

kontinuirano unapređuju svoju praksu, razvijaju svoje kompetencije, promišljaju,
procjenjuju i traže povratnu informaciju o kvaliteti svoje prakse. Aktivnim
sudjelovanjem i promišljanjem vlastite odgojno-obrazovne prakse u partnerstvu s
drugima, odgojitelj unapređuje kvalitetu svog profesionalnog rada i povećava svoju
sposobnost i čini i utječe na promjene u praksi. Time pokazuje da je spreman učiti,11istraživati i mijenjati, te dijeliti stečeno iskustvo s drugim odgojiteljima, stručnjacima iroditeljima.

3.2. Vrijednosti

Vrijednosti koje unapređuju intelektualni, društveni, moralni i duhovni razvoj djece, uNacionalnom kurikulumu za rani i predškolski odgoj, jesu:
3.2.1. Znanje
Omogućiti djetetu snalaženje u novim situacijama, da aktivno uči i istražuje, dapromišlja i samostalno donosi zaključke, traži rješenja i odgovore kroz igru, različitih
aktivnosti, kvalitetnih poticaja odgojitelja, bogatog okruženja, te interakcije između
odraslih i djece, kao i djece međusobno. Na taj način omogućujemo razvoj svakog
djeteta u samopouzdanu osobu koja uči i stječe znanje.
3.2.2. Humanost i tolerancija
Djetetu treba pružati jednake uvjete za učenje i sudjelovanje, bez obzira na spol,
rasu, etničku pripadnost, jeziku, kulturi, vjeri, socioekonomskom statusu, dobi i drugih
različitosti. Odgojitelj predstavlja model ponašanja i omogućuje djeci da kroz
svakodnevna iskustva uče poštovati i cijeniti različitosti te razvijati vještine
sudjelovanja.
3.2.3. Identitet
Promicati razvijanje osobnog identiteta djeteta kako bi bilo dosljedno samome sebi,
steklo samopoštovanje, stvorilo pozitivnu sliku o sebi i izgradilo osjećaj sigurnosti u
interakciji s novim ljudima, iskustvima i prostorom.
3.2.4. Kvalitetan partnerski odnos
Uključivanje roditelja u odgojno-obrazovni proces i razvijanje partnerskih odnosa
izuzetno je važno za dječji razvoj. Razvijati komunikaciju s obitelji, povezivati obitelj ivrtić u zajednicu kako bi podržali dječji napredak i razvoj.

12

3.2.5. Odgovornost
Omogućiti djetetu slobodu izbora aktivnosti, sadržaja, partnera, prostora i načina
oblikovanja aktivnosti, te poticati da uče preuzimati odgovornost za svoje izbore.
3.2.6. Autonomija
Poticati dijete na donošenje odluka, izražavanje i iznošenje

svojeg mišljenja,

poticati neovisnost, kritičke sposobnosti i samopouzdanje.
3.2.7. Kreativnost
Njegovati, poticati, i razvijati kreativnost u različitim oblicima izražavanja istvaralaštva.

Poticati

razvojdivergentnog

mišljenjausvimsvakodnevnim

aktivnostima.

13

4. CILJEVI ODGOJNO-OBRAZOVNOG PROGRAMA

Svojim odgojno-obrazovnim programom želimo osigurati osobnu, emocionalnu itjelesnu, obrazovnu i socijalnu dobrobit djeteta, te da svojim aktivnostima razvijamo
temeljne koncepcije za cjeloživotno učenje.
Temeljne koncepcije su: komunikacija na materinjem jeziku, komunikacija na stranim
jezicima, matematička kompetencija i osnovne kompetencije u prirodoslovlju, digitalna
kompetencija, učiti kako učiti, socijalna i građanska kompetencija, inicijativnost i
poduzetnost, kultura svijesti i izražavanje.
Cilj nam je stvoriti partnerstvo s roditeljima, pritom uvažavajući ulogu obitelji kao prve
djetetove odgojno-obrazovne i socijalne sredine za učenje, te poticati kontinuiranu
dvosmjernu komunikaciju. Različite strukture, podrijetlo, životni stilovi i karakteristikeobitelji i zajednica u kojima djeca žive moraju se uzeti u obzir kako bi se podržao dječji
razvoj i učenje.
Cilj nam je kontinuirano uključivati odgojitelje na profesionalni i osobni razvoj jer tako
postižemo kvalitetnu pedagošku praksu i povećava se sposobnost koja se prenosi na
druge koji čine zajednicu koja uči i napreduje.

14

5. KULTURA VRTIĆA

5.1. Prostorno-materijalno okruženje
Okruženje za učenje utječe na kognitivni, socijalni, emocionalni i tjelesni razvoj.
Činjenica je da djeca uče čineći, na vlastitom iskustvu, istražujući, eksperimentirajući isamostalno dolazeći do zaključaka i rješavanju problema. Zato nam je važno da okruženje
bude poticajno, bogato materijalima koji su u svakom trenutku dostupni djeci. Kvalitetnim
osmišljavanjem prostora dajemo djeci mogućnost da:•Sama biraju•

Materijale koriste na različite načine•

Aktivno biraju•

Rade zajedno pazeći jedan na drugog•

Uče biti odgovorni

Dnevni raspored aktivnosti koji organiziraju odgojitelji donose djeci sigurnost,
osmišljene i prilagođene potrebama i interesima djece. Takva organizacija prostoromaterijalnog okruženja potiče djecu na istraživanje, na prirodno učenje, neovisnost i na
kvalitetu socijalnih interakcija djece međusobno, kao i djece i odgojitelja.

5.2.

Socijalno okruženje

Otvorena komunikacija između odgojitelja, djece i roditelja vrlo je važna u odgojnoobrazovnom procesu. Važna uloga odgojitelja jest da da olakša komunikaciju međudjecom, da omogući djeci priliku da razgovaraju jedni s drugima, ali i s odraslima.
Odgojitelj neprestano prati i promatra djetetovo ponašanje, njegovu verbalnu i neverbalnu
komunikaciju i kao vodeća osoba u komunikaciji potiče na međusobno poštivanje, pažljivo
slušanje, otvorenost i razumijevanje.
Informacije roditeljima trebaju biti dostupne, pravovremene kako bi roditelji bili dobro
upućeni u ciljeve, svrhu i program. Smatramo da je komunikacija s roditeljima vrlo važna
kako bi mogli kvalitetno surađivati, graditi i unapređivati odnose u zajednici.

15

6. ORGANIZACIJA PROGRAMA
Naša organizacija programa proizlazi iz potrebe djeteta, roditelja i okruženja u kojem
se vrtić nalazi. Sukladno tome organiziramo:-

Redoviti 9-satni program,-

Program predškole.

6.1. Redoviti 9-satni program

6.1.1. Namjena programa
Program njege, obrazovanja, zdravstvene zaštite, prehrane i socijalne skrbi djece
rane i predškolske dobi, namijenjen za djecu od treće do sedme godine života,
odnosno do polaska u školu.
6.1.2. Cilj
Poticanje cjelovitog razvoja djeteta i svih njegovih potencijalnih sposobnosti ivještina, te razvoj komunikacijskih i socijalnih kompetencija.

Nositelji programa:OBJEKT VRTIĆABROJ DJECE U NOSITELJSKUPINI

Centralni objekt u Starija
Malom Bukovcu

RADNO MJESTOPROGRAMA
mješovita Katarina Bačani

skupina (21)Magistraprimarnog

obrazovanja
Jasenka Sabol

Diplomirana

učiteljica

razredne nastave
Centralni objekt u Mlađa
Malom Bukovcu

mješovita Ivanka

skupina (21)Špoljarić

Baron- Odgojiteljica predškolske
djece

16

Melita Geci

Magistramagistrapedagogije,
etnologijeikulturne antropologije
Mirjana Vida Murat

Ravnateljica/odgojiteljica
predškolske djece

Podružnica

u Mješovita skupina

Velikom Bukovcu

Sandra Jany

(17)

Odgojiteljica predškolske
djece

Helena Biškup

Odgojiteljica predškolske
djece

6.1.3. Način ostvarivanja
Program je usklađen s potrebama roditelja. Radno vrijeme je od 6,30 -15,30
sati, svaki radni dan od ponedjeljka do petka, osim Državnih praznika i blagdana.
Program se ostvaruje od 01.09. 2020.- 31.08.2021. godine.
6.1.4. Način vrednovanja:
Vrednuje se kroz praćenje provedbe bitnih zadaća Godišnjeg plana i programa,refleksijom i samorefleksijom na rad odgojitelja, samoevaluacijom odgojitelja,
anketnih upitnika za roditelje tijekom pedagoške godine.

6.2.

Program predškole

6.2.1. Namjena programa
Program je namjenjem djeci prije polaska u školu koja nisu polaznici redovitog
programa, kao i djeci romske nacionalne manjine koji mogu polaziti program od 5.
godine.

176.2.2. Cilj
Razvoj djetetovih potencijala, omogućavanje stjecanje iskustva, pripremiti dijete za
uvjete života i rada koji ga očekuju u osnovnoj školi, razvoj samostalnosti, stjecanje
znanja o zdravstvenoj kulturi, razvoj socijalnih i komunikacijskih kompetencija.
6.2.3. Nositelji programa
Nositelji programa su odgojitelji našeg vrtića, odgojiteljice koje rade u starijoj
mješovitoj skupini.

OBJEKT VRTIĆA

BROJ

DJECE

SKUPINI

RADNO MJESTOPROGRAMA
Katarina Bačani

Centralni objekt u
Malom Bukovcu

U NOSITELJI

13

Magistra primarnog
obrazovanja

Jasenka Sabol

Diplomirana
učiteljica

razredne

nastave
Podružnica

u

Velikom Bukovcu

Sandra Jany

Odgojiteljica
predškolske djece

6
Helena Biškup

6.2.4. Način ostvarivanja
Program predškole integriranje u 9-satni redoviti program i obuhvaća svu djecu
koja su u godini prije polaska u osnovnu školu. U ovoj pedagoškoj godini nema
zainteresirane djece.
6.2.5. Način vrednovanja
Vrednuje se kroz praćenje provedbe bitnih zadaća Godišnjeg plana i programa,refleksijom i samorefleksijom na rad odgojitelja, samoevaluacijom odgojitelja, anketnih
upitnika za roditelje tijekom pedagoške godine.

187. VREDNOVANJE

Na kvalitetu odgojno-obrazovnog rada utječu svi djelatnici ustanove, okruženje,
odnosi, međusobna komunikacija, te promišljanje i kontinuirano unapređivanje postojećeg
stanja ustanove. Promicanjem unapređenja djelatnika ustanove na osobnom i
profesionalnom djelovanju dolazimo do promjena, detektiranje problema i do strategijekako unaprijediti postojeće stanje. Stručno usavršavanje odgojno-obrazovnih djelatnika
osiguravamo kontinuiranim učenjem, aktivnim sudjelovanjem na stručnim skupovima,
individualnim

usavršavanjem,

samorefleksijom,refleksijom,

razmjenom

iskustva,

praćenjem stručne literature.
Čimbenici vrednovanja u vrtiću su: odgojitelji i drugi stručnjaci djelatnici u vrtiću, djeca
i roditelji, a čimbenici vrednovanja izvan vrtića su nadleže institucije.
Vrednovanje odgojno-obrazovnog rada odgojitelji će pratiti kroz pedagošku
dokumentaciju, prikupljanjem etnografskim zapisa, individualni portfolio (postignuća djece
prema vremenu održavanja aktivnosti), foto, audio,video zapisi, slike i crteži djece,
hipoteze, diskusije, pitanja, bilješke, praćenje postignuća sposobnosti djeteta, a takav
način rada omogućuje promatranje i bolje razumijevanje djeteta, proces učenja svakog
djeteta posebno, usklađeno s njegovim individualiziranim i razvojnim mogućnostima.

19