Foto Pierre Rosberg/ Nordicphotos.com

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONSSVERIGES EKOKOMMUNER

VÅR FRAMTID
AndersWijkman– Det måste bli balansmellan ekonomi
och ekologi
sidan 12Därför valde
vi Sveriges
Ekokommuner
sidan 6-7

Lyckatmiljöprojekt
Musselodling i
Mönsterås
sidan 8-9

Lars Thunberg, ordförande Sveriges Ekokommuner– Vi har en gemensam visionsidan 2

2

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONSFAKTA OM SVERIGES EKOKOMMUNER
Sveriges Ekokommuner är enideell organisation för kommuner
som vill främja utvecklingen för
ett mer hållbart samhälle. Ett samhälle som bygger på en ekologisk
grundsyn där livsmiljön ger människor möjlighet att uppnå en hög
livskvalitet och god hälsa.

Som medlem får både kommunens politiker och tjänstemän ett
omfattande kontaktnät av kunniga personer. Genom föreningens
hemsida går det att på ett enkelt
och effektivt sätt snabbt komma
i kontakt med dessa för att sprida
information och få svar på frågor.

Sveriges Ekokommuner är ett
forum och en mötesplats där
politiker och tjänstemän utbyter
erfarenheter och lär av varandras
goda exempel. Detta gör vi genom bland annat seminarier, utbildningar och vår hemsida.
Genom våra gemensamma
nyckeltal följer vi upp att utvecklingen i medlemskommunerna går
åt ”rätt” håll, d.v.s. mot en hållbar
utveckling.

I och med att ett beslut om
medlemskap fattas på högsta
politiska nivå i kommunen, lyftsfrågorna kring hållbar utvecklinghögre upp på dagordningen.
Medlemskapet ger också
debatten i hemkommunen en större
tyngd.

Foto Sveriges Ekokommuner

För att bli medlem i Sveriges
Ekokommuner krävs att kommunfullmäktige eller kommunstyrelsen
beslutat att ansöka om medlemsskap. Kommunen ska ha antagit
ett strategiskt program för det
lokala hållbarhetsarbetet och ställa
sig bakom de fyra kriterierna för
det hållbara samhället.

Lars Thunberg, ordförande Sveriges Ekokommuner.

I det hållbara samhället utsätts
inte naturen för systematisk …
• koncentrationsökning av ämnen från berggrunden• koncentrationsökning av ämnen från samhällets produktion.
• undanträngning med fysiska
metoder.
Och i det samhället …
• hindras inte människor att systematiskt tillgodose sina behov.

Sveriges ekokommuner har 78
g.
medlemmar, varav ett landstin

Det är med stolthet vi presenterar
Sveriges Ekokommuner!
I tidningen framför dig möter du ett nätverk och en förening med ca 80 kommuner. Vi har en gemensam vision om ett Sverige där det lokala arbetet för en hållbar
utveckling är i fokus. Vår utgångspunkt är ett ekosystem i balans, som basen för enhållbar ekonomisk och social utveckling.

Vår ambition med desidor som följer här
är att ge ett smakprov
på det uthålliga arbete
som pågår ute i våramedlemskommuner.
Kommuner
med skiftande politisk majoritet,små såväl som stora kommuner
och med en geografisk spridningfrån Övertorneå i norr till Ystad isöder. Vi har också ett av Sveriges
landsting med oss i nätverket. I deolika reportagen möter du eldsjälar
bland politiker och tjänstemän som
går i bräschen för det lokala miljöarbetet.
Vi vill också visa på det spännandeinternationella nätverk vi finns med
i. Sveriges ekokommuner kontaktas frekvent av kommuner, organisationer, universitet med mera iflera världsdelar. Man vill veta hur

vi arbetar med lokalt miljö- ochhållbarhetsarbete i Sverige, bokastudiebesök och inbjuda till konferenser och samarbete. Kenya, Japan och USA är några länder där vi
varit för att inspirera och utbilda.
Just nu är latinamerika aktuellt där
bland annat ett kommunnätverk i
Chile söker kontakt och samarbete.
Klimatet har ju varit i särskilt fokus de senaste åren, vilket märkts
tydligt i våra medlemskommuners
arbete. Vårt nätverk har också
synts i flera externa sammanhang,inte bara på våra partiers kommunkonferenser och andra miljökonferenser. Under COP15 inbjöds jag att
presentera Helsingborgs klimatarbete i ett eget seminarium på Bella
Center i Köpenhamn, och naturligtvis fick Sveriges ekokommuner ensärskild plats i det. Många av våramedlemskommuner har också undertecknat det så kallade Borgmästaravtalet, ett politiskt åtagande för
lokalt klimatarbete.
Nu går vi vidare i våra uppgifter.
Ekokommunerna ska ligga i framkant i miljöarbetet, men inte bara
det. Vi ska genom att dela erfarenheter, sprida fruktbara exempel och
fortbilda oss, flytta fram positionerna för det lokala och regionala
miljöarbetet. Det är vårt bidrag iarbetet för en hållbar utveckling.
Välkommen med i arbetet!

En annonsbilaga frånSveriges Ekokommuner

Vid frågor om innehållet ibilagan kontakta:
Sekoms kansli
Lisa Wälitalo
0455-303248
Kenneth Gyllensting0455-303283
kansliet@sekom.nu
OrdförandeLars Thunberg
lars.thunberg@karibu.se

www.sekom.nu
Producerad av: Active
MediaPartner Nordic AB
Redaktör: Per-Åke Hultberg
Formgivning:
Camilla Lindmark/CL Media
Repro: Bildrepro i
Stockholm AB
Tryck: Mittmediaprint
För bilagor kontakta:
Active MediaPartner
Nordic AB
Martin Wallenberg
Tel 0707-43 25 26
martin.wallenberg@activemediapartner.com

Lars Thunberg, ordförande
Sveriges Ekokommuner.
www.activemediapartner.com

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONSPOPULÄR VINDKRAFTSUTBILDNING I SÖDERHAMN
Sveriges första yrkeshögskole-utbildning för vindkraftstekniker finns i Söderhamn.
Under två års tid ska de 20 studenterna lära sig allt om vindkraftsteknik men ävenen del annat i denna höghöjdsutbildning.
– I huvudsak handlar det om kraftelektronik
och styrsystem men även en del spektakulära
moment som höghöjdsträning och fartygskunskap, säger Klas Tallvid som är verksamhetschef
för Centrum för flexibelt lärande i Söderhamn
som anordnar utbildningen.
Utvecklingen av utbildningen och dess innehåll har skett i nära samarbete med vindkraftbranschen.
Trots att vindkraft är en expansiv bransch så
har man inte hunnit med på utbildningssidan.
Intresset för att bli vindkraftstekniker har varit
stort, 90 personer har sökt till de 20 utbildningsplatserna. Om 2 år ska de kunna jobba både med
installation och service av vindkraftverk.
Nytt intag för hösten 2010 är planerat
De elever som börjat utbildningen är entusiastiska och kommer från olika platser i landet. Förhoppningarna är stora på ett framtida jobb påhöga höjder och hela Europa som arbetsfält.
Efter studierna väntar en arbetsmarknad i
expansion. Stora satsningar på vindkraft liggerom hörnet, pådriven av den globala klimat- och

miljödebatten. Utbildningen ger yrkeskompetens för att arbeta som installations-, drift- eller
servicetekniker på land- eller havsbaserade vindkraftverk. I utbildningen ingår moment som ger
certifikat för Höghöjdsarbete samt Heta arbeten.
– Framtiden ser ljus ut just nu för de här studenterna, säger Klas Tallvid. Han tror att flera av
dem kommer att bli rekryterade innan examen.
Helt klart ligger utbildningen rätt i tiden. Det
är lite av en oljerusch just nu runt vindkraftsteknik, det byggs stora anläggningar runt om i Europa.
Det var fram för allt två anledningar som gjorde att man förlade utbildningen till Söderhamn.
Dels för att det sedan ett par år tillbaka planeras för byggnation en stor havsbaserad vindkraftspark utanför Söderhamn, och dels för att
kommunen jobbar aktivt med att utveckla centrum för vindkraftssupport för södra Norrland.
Vindkraftssupporten är en satsning som Energimyndigheten beslutat sig för att stödja. Söderhamns kommun har även fått ett regionalt
uppdraget att vara motor för länets vindkraftsutveckling.

Framtiden ser ljus ut för studenterna.

Jobbar för grönare upphandling
I Söderhamn och i samtliga hälsingekommuner har politikerna angett
viljeinriktningen och vill ha mer ekologisk- och närproducerad mat inom
förskola, skola och äldreomsorg.
Nu jobbar kommunerna och inköp Gävleborg på
att ta fram ett upphandlingsdokument med en
tydlig miljöprofil som stimulerar det lokala näringslivet.
Ägg, kött, fisk och grönsaker från lokala producenter kan alltså bli vardagsmat för barn, ungdomar och åldringar om dokumentet når sittmål.
I dag finns det bara ett fåtal
al produkter i kommunernas storkök::– Potatis, färskt bröd ochekologisk mjölk är exempel
på produkter som serveras
hos oss idag. Men generellt
är utbudet för litet och för

dyrt, något som staten reagerat på och försökeråtgärda med olika stödinsatser, säger Sonia Persson, kostchef i Söderhamns kommun.
Hon är entusiastisk och hoppfull inför slutspurten med styrdokumentet, ett dokument som
kan bana väg för många näringsidkare i Hälsingland.
Tillväxt och hållbar livsmedelsproduktion ärockså två av flera morötter som driver hälsingekommunernas gemensamma projektarbeteframåt.
– Tillsammans är vi starka, och unika. Det nya
styrdokumentet kan innebära ett systemskiftefrån det gamla traditionella med storgrossistersom dominerar på den kommunala planen, tillmer varierad marknad där möjligheternaen mökar avsevärt för de lokala producenternaök
att hävda sig och komma in på marknaden,atsäger Sonia Persson.
I processgruppen finns representanter med spridd kompetens från kost,miljö, näringsliv och landsbygdsut-

veckling.
– Det är en styrka. Vi kan ta in kunskaper frånvarandra, analysera, inventera och få en helhetsbild av våra tillgångar och olika behov. Ju starkare
underlag vi har desto smidigare kan omställningen påbörjas, säger Margareta Örn-Liljedahl
miljöutvecklare i Söderhamns kommun.
I förlängningen kan flera positiva förändringaråstadkommas, enligt projektgruppen:• Näringslivsutveckling på landsbygden• Ett öppnare landskap• Mindre klimatpåverkan• Förändrad livsstil• Inspiration till andra att handla miljövänligt• Ett långsiktigt hållbart samhälle– För att nå så långt som möjligt jobbar vi på
att lägga fast en gemensam lägsta nivå vad gäller
andelen ekologiskt och lokalproducerat. Vi tittarockså på inom vilka områden vi kan samverka.
Till exempel logistik och transport. Allt för att
minska miljöpåverkan och samtidigt hålla nere
kostnaderna, säger Margareta Örn- Liljedahl.

Baltic Climate visar vägen in i framtiden
Klimatförändringarna kräver
framförhållning. I Söderhamn
drivs omställningsarbetet
genom EU-projektet Baltic
Climate.
– Vi lär oss att planera och hanterafrågor som är livsnödvändiga för vår
framtida samhällsutveckling, säger
kommunens planeringschef Ingemar Olofsson.
Baltic Climate syftar till att geolika partners möjlighet att träffas
och utifrån ett regionalt underlag

arbeta fram anpassningsmetoderför att möta framtidens klimatförändringar.
Projektet riktar sig inte enbart till
kommunerna utan även till tjänstemän på andra nivåer. Försök görsockså för att mobilisera näringslivet.
– I vår region kommer vi inledningsvis att göra analyser över hur
klimatförändringarna kommer att
påverka vår del av Östersjöregionen.
Med detta som underlag kan arbetsmetoder tas fram som ska hjälpa
deltagarna att analysera sin egenverksamhet och hur den kan anpas-

sas till de kommande klimatförändringarna, säger Ingemar Olofsson.
I Gävleborgsregionen kommer
Baltic Climate-projektet att ha två
huvudspår: översiktsplanering med”klimathänsyn” och hur näringslivet
kan hantera klimatförändringarna.
Målen med projektet är:• Ge kommuner och lokala aktörer möjlighet att möta klimatförändringarna på ett integrerat ochhållbart sätt.
• Förmedla förståelsen för klimatförändringarna och möjlighe-

terna till en lokal och regional hållbar utveckling.
• Göra Östersjöregionens kommuner och regioner mer konkurrenskraftiga för kommande utmaningar och att stärka regionens
identitet.
BatlicClimate startade vintern2008 och avslutas 2012. Det fullständiga namnet för projektet är:”Baltic
Challenges and Chances for local
and regional development generated by Climate Change-Baltic Climate”

www.soderhamn.se3

4

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOM
EKOKOMMUNER
MM
MU
UN
NE
ER
ER

ANN
ANNONS

Ekokommuner
i världen
Lisa MacKinnon från Wisconsin i USA är samordnare för ”The Natural Step”, Nordamerikas motsvarighet
till Sveriges Ekokommuner (SEKOM), och är på flera plan
involverad i globala hållbarhetsfrågor. På SEKOMs internationella konferens i Helsingborg 2008 var hon moderator och inspirerade deltagare från hela världen att påbörja
miljöarbete efter den svenska modellen.
Hur ser du på SEKOMs roll ur ett
internationellt perspektiv?
SEKOM och de svenska ekokommunerna fungerade som en katalysatoroch en källa till inspiration för kommunerna här i Wisconsin när vi inledde arbetet med att bygga ramar
för hållbarhetsfrågorna. 2005 var
en milstolpe då en svensk delegation med Torbjörn Lahti i spetsen,
besökte oss för att dela med sig av
sina erfarenheter och lärdomar av
deras arbete med SEKOM.
Det var även SEKOM som stod
som värd då den första internationella Ekokommunkonferensen ägderum i Helsingborg för två år sedan.
En konferens som sammanförde
kommunrepresentanter från NordAmerika, Afrika, Asien och Europa.
Många av deltagarna har sedan dess
bibehållit kontakten och fortsatt att
dela sina erfarenheter av arbetet
med att skapa hållbara kommuner.
Under konferensen tydliggjordes
SEKOMs roll som samordnare, intebara i Sverige, utan även internationellt.

framtid. I Wisconsin, till exempel,
har man noga utforskat modellen för
att se hur den kan användas i vårakommuner.
Över trettio kommuner har kommit fram till att modellen är välfungerande och kommer att använda
den i sitt framtida miljöarbete, ochmånga, många fler håller just nu på
att utvärdera hur ekomodellen skulle fungera för dem.
Däremot har den ekonomiska krisen fördröjt utvecklingen i en del
kommuner, som tvingats prioritera
andra frågor. Men jag känner ändåtilltro till alla de eldsjälar som fortsätter sina ansträngningar för att
utbilda och informera allmänheten
och beslutsfattarna i miljöfrågor.
Medan vissa kommuner använder
den svaga ekonomin som en ursäkt
för att undvika åtgärder, ser andra
det snarare som ett tillfälle att påbörja miljöarbetet. I många fall har
det resulterat i att man blivit bättre
på att tillvarata sina lokala tillgångar. En mycket lovande och hälsosam
utveckling, tycker jag.

Vilket inflytande har det svenska
konceptet haft i Nordamerika?
Den svenska förebilden har implementerat ekokonceptet och visat att
allt är möjligt: att även vi kan göra
omfattande planer för en hållbar

Och i resten av världen?
Efter konferensen i Helsingborg tog
politiker från hela världen med sig
konceptet hem och påbörjade ett lokalt arbete. Med utgångspunkt frånderas unika tillgångar, kulturer, eko-

Lisa MacKinnon från Wisconsin i USA
är samordnare för ”The Natural Step”,
Nordamerikas motsvarighet till SEKOM.
nomier och utmaningar arbetar depå enad front för en bättre värld.
Vilka är dina förhoppningar för
framtiden?
Ja, man hoppas att människor inser
att framtiden som alla pratar om ärhär och nu, och att vi kan åsidosätta
gamla vanor för att verkligen göranågot åt miljöproblematiken.
Häromdagen när jag beklagade
mig för en kollega över hur långsamt
miljöarbetet går sa han: ”Kom ihågatt man inte kan äta hela kon på engång, man tar en bit i taget”. Men min
känsla är att vi suttit vid det här bordet med kon alldeles för länge och att
tiden är på väg att rinna ut.

Över trettio kommuner
har kommit fram till
att modellen är välfungerande och kommer att använda den isitt framtida miljöarbete.
OM LISA MACKINNON● Lisa MacKinnon är projektledareoch koordinator för ”The Dane
Conunty Clean Air Coalition” i Wisconsin.
● Hon utbildar och sprider kunskap
om Ekokommunmodellen, eller ”TheNatural Step” som den kallas i USA.
● Hon är medförfattare till boken”Toward a Sustainable Community:
A Toolkit for Local Government”.

Text Emilie Josephsson

SÅ SKAPAR VI EN HÅLLBAR FRAMTID
Genom att tidigt
utbilda skolungdomari hållbarhetsfrågor.

Genom fortbildningoch samarbeten med
kommuner, företag
och institutioner.

Genom att uppmuntra och ge stöd tillalla som är villiga att lägga ner arbete,
kraft och energi på miljöfrågorna.

Foto/illustration istockphoto.com

EKOKOMMUNER I CHILE EFTER SVENSK MODELL
En grupp med 15-20 kommuner i Chile har kontaktat
Sveriges ekokommuner med syftet att bli ekokommuner efter svensk modell. Avsikten är också att ta delav svensk miljöteknik, där intresset är särskilt stort för
biogasproduktion och avfallshantering.
Som föregångsland på miljöområdet
fungerar Sveriges ekokommuner
sedan flera år tillbaka som förebildinternationellt.
– Vi har idag kontakter med olika
nätverk över hela världen som villta del av våra erfarenheter, säger

Lars Thunberg, ordförande i Sveriges Ekokommuner.
Mycket har hittills handlat om att
inspirera och utbilda, bland annat i
Nordamerika, Japan och Afrika.
Men det har också i vissa fall varitfråga om att hjälpa till att förmedlateknik, eller som i Robertsfors fall,
att utveckla ett kommunalt samarbete om hållbar utveckling med en
kommun i Kenya.
– Det nu aktuella samarbetet med
de chilenska kommunerna kan på
sikt bli stort. Det är mycket intressant just tack vare deras uttryckligaönskan att ta del av svensk avfallsteknik med bland annat hushållsnära insamling av sorterat avfall
och biogasproduktion, säger Lars
Thunberg.
Just nu ansöker ekokommunerna
om utvecklingsstöd för samarbets-

projektet från bland annat SvenskChilenska utvecklingsfonden, en
fond med fokus på utvecklingsprojekt i Chile med svenska företag ochorganisationer. Text Per-Åke Hultberg

Foto istockphoto.com

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

5

Gröna och uthålliga Haninge

Haninge är en storstadskommun med stora
naturtillgångar. Därför är kommunens miljöarbete avgörande för framtiden. Haninge
kommun har utsetts till ”Uthållig kommun” av
Energimyndigheten. Det är ett kunskaps- och
idéutbyte mellan kommuner och staten som
arbetar för hållbar utveckling. Kommunen
har även skrivit på Borgmästaravtalet, ett avtal för kommuner inom EU som vill gå längre
i sitt klimatarbete än det europeiska målet att
minska koldioxidutsläppen med 20 procent
fram till 2020.
– Haninge satsar ambitiöst på miljö- ochklimat. Satsningen går ut på att göra vår kommun hållbar, berättar Jeanette Ragnar, miljöstrateg i Haninge kommun. Bland annat har
vi kartlagt Haninges utsläpp av växthusgaser.
Det visar sig att transporter står för 70 procent
av dessa utsläpp, privatbilism för 40 procent.
Nu arbetar vi med att genomföra åtgärder för
att minska utsläppen. För att göra det genomförs en stor undersökning av resvanor för att
minska bilåkandet i kommunen och styra om

till hållbart resande. Näringslivssamarbete ären annan viktig del för att minska utsläppen.
Haninge satsar också på att etappvis införa separat insamling av matavfall för framställning
av biogas bland annat till fordonsbränsle.
Minskade utsläpp med
40 procent fram till 2020
Det övergripande målet är att minska utsläppen av växthusgaser med 40 procent fram till2020 jämfört med 1990 års nivå.
– I nuläget släpper Haninge kommun ut
2,2 ton växthusgaser per invånare. Till klimatstrategin finns en åtgärdsplan, där en av åtgärderna är att utveckla energisparkampanjer
vad gäller fastigheter och bostäder. Det fysiska
planerandet av våra olika områden är en annan. Albyberg är ett exempel på ett nytt företagsområde, för företag som strävar efter att
arbeta på ett miljövänligt sätt.
Vandrande skolbussar
i stället för bilskjuts– För att få fler barn att gå och cykla till skolan
har vi startat ett spännande projekt som fåttett stort gensvar från föräldrarna. Bland annat
vill vi införa ”vandrande skolbussar”, där familjer turas om att hämta och lämna barnen,
för att minska skjutsandet till och från skolan.
Vi satsar också på större och bättre möjligheter för cyklister och har antagit en cykelplan.

Här syns en av fyra avlämningsplatser vid Ribbybergsskolan. På bilden rektor Anki Agneby med
barn från Ribbybergsskolan. Avlämningsplatsen
ligger ett par hundra meter ifrån skolan och den
sträckan går barnen själva.

Bland annat bygger vi nya cykelvägar, cykelparkeringar vid pendeltåget och installerar cykelpump i Handen. Det är jättekul att Haninge
har profilerat sig som en kommun som verkligen gör något för klimatet och det tycker jag
att vi gör i och med ”Uthållig kommun”, avslutar Jeanette Ragnar.

www.haninge.se

Kungsörs kommun

Med ögon känsliga för grönt
I Kungsör förvaltar kommunen ett både kultur- och naturhistorisktarv. Och man gör det så bra att kung Carl XVI Gustaf tilldelat kommunen sitt miljöpris inte bara en, utan två gånger. Men målet för
arbetet är inte i första hand att få pris utan att bevara och utveckla
den unika natur som finns inom kommunens gränser.
Direkt nordväst om tätorten Kungsör finns ettanslående landskap med ekhagar, åkerholmar och ädellövlundar. Här i Kungs Barkarö,
finns ett av norra Europas största bestånd av
jätteekar. Området har av Naturvårdsverket
jämförts med bland annat New Forest ochWindsor Park i England, Saababurg i Tyskland och Djurgården i Stockholm.
I Kungs Barkarö finns också större delen av
de 70-tal hagar som kommunen restaurerat,
ett arbete som fortgår men hade sin början
för knappt 40 år sedan. Hagarna är karaktäristiska för Kungsör och upptar cirka 5 procent av kommunens yta. Kungsörs kommun
ligger vid Mälaren och växtligheten varierar
med avståndet till den stora sjön. Det som engång för tusentals år sedan var havsbotten ärnu en del av det öppna landskapet. Här finns
hagar, fågelrika strandängar, men också urskog som i naturreservatet Stengärdet i kommunens södra del.
Den viktiga naturvården
Det aktiva naturvårdsarbetet kom i gång på
initiativ av Länsstyrelsen på 1970-talet men
i samband med en sysselsättningskris på

80-talet började kommunen inse hur mångsidigt naturen kunde värderas. Ett naturvårdslag kom till, både för sysselsättningens
och för naturens skull. Och naturen behövervårdas. Vid en inventering år 2005 hittades
1 832 naturminnesmärkta ekar, varav cirka
1 000 ansågs vara hotade. Ekar behöver sol,
luft och rymd för att kunna leva. Röjning är
ett måste. Helst ska det också finnas betesdjur i hagarna, vilket gynnar floran och den
biologiska mångfalden.
Lokala naturprojekt
Kungsörs kommun vill vårda och bevara,
men samtidigt hitta nya sätt att dra nytta
av naturen. För detta har man sökt och fåttprojektpengar. Sjutton lokala naturprojekt
har avslutats och fler planeras. Hittills har
projekten bland annat inneburit utbildningav natur- och kulturguider, fyra cykellederoch en bok som beskriver några av de finaste
naturområdena. Aktuellt just nu är Kungs
Barkarö-projektet och en strategi för framtiden har tagits fram. Ingen ”död hand” skaläggas över området, syftet är att bevara det
genom förädling och utveckling.

Kommunekolog Christina Schyberg berättar om
Jordmarkshagen under en guidning. Studiebesöken
har varit många genom åren. Bilden togs vid Sveriges
Ekokommuners årsmöte 2009.

KORTFAKTA OM KUNGARIKET KUNGSÖR:• På 1500-talet planterade Gustav Vasa ekar i Kungs
Barkarö för framtida skeppsbyggen.
• På 1600-talet avverkades många ekar, men nya
planterades. En del finns kvar än i dag. Under den här
tidsperioden tränade Karl XI sina trupper på Barkaröslätten och i Älghagen sägs han ha hållit älgar för ett
planerat älgkavalleri.
• För att få veta mer om Kungsör gå in på www.kungsor.se eller gör ett studiebesök med guide, läs mer omderas olika inriktningar på hemsidan. Ett annat tips är
att uppleva landskapet på cykel. Det finns flera skyltade leder genom Kungsörs kommun, de flesta utgår
från Kungsuddens kungsgård.

Foto Louise Forsberg

Nya cykelvägar, cykelparkeringar
vid pendeltåg och ”vandrande
skolbussar” samt insamling av
matavfall är några exempel på
hur Haninge ska bli mera grönt.

ANNONS

NYA MEDLEMMAR:

6HELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Foto Johan Alp/ Bildarkivet.se

Ett av många exempel på miljöarbetet inom Uppsalaläns landsting är den stränga resepolicy som införts. Syftet är ha
ett miljövänligt och kostnadseffektivt resande och att i minsta möjliga mån använda bil eller flyg i tjänsten.

Första landstinget
som medlem
Arne Sandemo (M), landstingsråd och ordförande för
Regionförbundets styrelse.

1. Varför gick ni
med?
2. Vad vill ni få ut
av samarbetet?
3. Hur jobbar Uppsala läns landsting
med miljöfrågor
idag?

Landstinget i Uppsala län är det första landstinget i Sverige somgår med i Ekokommunerna. Arne Sandemo (M), landstingsråd och
ordförande för Regionförbundets styrelse, hoppas nu att fler landstingska följa Uppsalas exempel.

1– Det var många skäl. Vi har
länge jobbat med miljöfrågor och känt till Ekokommunerna. Och när dörrarna öppnades
upp för att även landsting kan söka
medlemskap vara det ett självklart
val att gå med.

2

– Vi vill få ett större nätverk
och bidra till en gemensam
kunskapsutbyggnad. Vi hoppas även kunna få och ge inputs, utbyta erfarenheter och samarbeta
med kommuner i miljöfrågor.

3– Ett miljötänk genomsyrar hela vår verksamhet.
Alltifrån ekologisk mat och
fastighetsdrift, till vårdens och inte
minst läkemedlens miljöpåverkan
och minskade koldioxidutsläpp.
Över hela fältet jobbar vi med
miljöfrågor. Hela landstinget är

Värmdö – en ekokommun med sikte på framtiden!
Värmdö kommun har framtiden som utgångspunkt i arbetet med nyöversiktsplan och energi- och klimatpolicy. I Vision Värmdö 2030 beskrivs
kommunens ambitioner att ligga i framkant med omställningen till ett långsiktigthållbart samhälle. Ett samhälle där vi använder förnybar energi, har modernaoch miljövänliga transporter och bygger kretsloppsanpassat.
Vi ställer också medborgare och näringsliv inför utmaningar genom att
ta med aspekter på en hållbar livsstil i våra framtidsplaner.
En annan unik satsning är en successiv utbyggnad av kommunalt VA till 10 000
fritidshus. En miljardinvestering grundad på målet om ett hållbart Värmdö.
www.varmdo.se

miljöcertifierat enligt ISO 14001 och
EMA. Men mycket finns att göra, säger Arne Sandemo, och syftar på besparingspotentialen som finns inom
värme, kyla och el.
Ett konkret exempel på miljö-arbete inom Uppsalaläns landsting är
den stränga resepolicyn som finns.
Syftet är ha ett miljövänligt och
kostnadseffektivt resande och att i
minsta möjliga mån använda bil eller flyg i tjänsten.
En annan miljösatsning är ett
miljonprojekt på uppbyggnad av
biogasbränsle där landstinget hargått i borgen för ett fristående företag. Satsningen som är ett helt nytt
koncept går ut på att producera gas
som konverteras till flytande form.
Ambitionen är att minst 80 procent
av regiontrafikens bussar ska drivas
med förnyelsebara bränslen.
Text Samuel Hultberg

Ett miljötänk genomsyrar hela vårverksamhet. Alltifrån
ekologisk mat och
fastighetsdrift, tillvårdens och inte
minst läkemedlens
miljöpåverkan och
minskade koldioxidutsläpp.

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

7

Satsning på ekologisk mat och trainees– Att vara med i Ekokommunerna gör det möjligt att i ännu större utsträckning uppdatera och
förbättra kommunernas arbete inom miljö- ochklimatfrågor, säger Carina Bengtsson (C), kommunalråd Ljungby kommun.

1. Varför gick ni med?
2. Vad vill ni få ut av
samarbetet?
3. Hur ser ert miljöarbete
ut idag?

1– Hela konceptet lät väldigt spännande och intressant, säger Carina
Bengtsson. Genom att gå med i Ekokommunerna, genom tips, råd ochandra kommuners erfarenheter,
behöver man inte uppfinna hjuleten gång till.

2– Vår förhoppning är att vi
i Ekokommunerna ska bli
bättre på miljöarbete och
att vi i Ljungby kommun och andra iföreningen ska jobba än mer aktivt
med miljöfrågor.

3– Vi har högt uppsatta mål
för hållbar utveckling som
präglar hela kommunen.
Ett specifikt exempel på miljöarbete är en ekologikostsatsning vi
startade förra året. I syfte att öka
närproducerad och ekologisk mat
inledde vi ett samarbete med en
ekologisk producent och distributör här i Ljungby för att förse skolor och förskolor med ekologisktkött, berättar Carina Bengtsson.
Ljungby kommun har utan tvekan en hög målsättning när det
gäller att köpa lokalt producerade
livsmedel, och satsningen på ekologisk och närproducerad mat kom-Carina Bengtsson(C), kommunalråd Ljungby
kommun.
mer att fortsätta nu under 2010.
Kommunen har i år avsatt 12 miljoner kronor på ett ungdomstrainee-program där killar och tjejer
mellan 18 och 25 år har möjlighet
att få sex månaders anställning i
kommunen. Ungdomarna arbetar
med allt från barnomsorg till demokratifrågor. Några driver också
ett projekt som heter ”Superstädarna”.
– Samtidigt som vi får ungdomar
i arbete, får vi även ett renare ochhållbarare Ljungby, säger Carina
Bengtsson.
Det är fyra ungdomstrainees somleder projektet ”Renare Ljungby”
och som har i uppgift att både informera och inspirera elever runt om
i Ljungbys skolor till att arbeta och
förstå vikten av rena och skräpfria
skolmiljöer.
– Vi vill göra barn och skolor
uppmärksamma på att det inte är
okej att slänga skräp på fel ställen.
Samtidigt som det är viktigt att skolor belyser betydelsen av en renlig
skolmiljö är det jätteroligt att engagera barn, säger tjugoåriga Sara
Follin, som är trainee sedan februari månad.
Text Samuel Hultberg

Jönköping – stolt ekokommun– Det är viktigt att delta i olika former av nätverk
för att få kontakter och utveckla sin kommun, säger
Ann-Mari Nilsson (C), kommunalråd Jönköpings
kommun.

1. Varför gick ni med?
2. Vad vill ni få ut av
samarbetet?
3. Hur ser ert miljöarbete
ut idag?

1– Vi såg en möjlighet att
genom andra kommuner
få goda erfarenheter och
kunskaper för att utveckla vårtmiljöarbete och även kunna spridavåra goda erfarenheter vidare.

2– Genom kommuner som
agerar gemensamt kan vipåverka miljöarbetet på
ett starkare sätt, det kan till exempel handla om förväntningar på den
nationella nivån. Det innebär också
att vi tar på oss att leva upp till vissa
mål och det blir en positiv press påvår egen verksamhet, säger AnnMari Nilsson.

Ann-Mari
Nilsson (C),kommunalråd
Jönköpings
kommun.

3– Miljöfrågor är en självklar del i vårt arbete med
utbyggnadsstrategi
ochstadsbyggnadsvision. Några stora
miljösatsningar som skett de senaste åren är installation av solceller på kommunala fastigheter,
energikonvertering och energieffektivisering i egna fastigheter,
flerdubblad satsning på utbyggnad
av gång- och cykelvägar samt utökning av kollektivtrafiken.

Karlskrona
i sopfronten
Karlskrona kommun har
legat i fronten i fråga om
avancerad sopsortering
under det senaste decenniet. Nu tas nästa steg där
ambitionen är att ta framen ny avfallsplan som
bygger på avfallsprevention. Det görs tillsammans med flera europeiska samarbetspartners i
EU-projektet Pre-waste.

Kenneth Gyllensting, miljöstrateg
på Karlskrona kommun.

Karlskrona kommun har arbetat målmedvetet med sopsortering i mer än tio år. Idag sorterar alla hushåll och så många
som 37 procent komposterar själva.
– Men samtidigt som källsorteringen bara blivit bättre ochbättre har den totala mängden som sorteras blivit större ochstörre, säger Kenneth Gyllensting, miljöstrateg på Karlskrona
kommun.
Det billigaste och bästa för miljön är naturligtvis att det aldrig behöver bli avfall. Alla kan hjälpa till, bland annat genom
att inte slänga så mycket mat som nu görs. Ett annat sätt att
minska avfallet är att handla smart, påpekar Kenneth Gyllensting. Det vill säga att se till att få med sig så lite förpackningar
som möjligt från affären och att inte köpa sådant som manomedelbart slänger.
EU-projekt Pre-wasteFrågan om avfallsprevention har Karlskrona kommun funderat på under några år. När det så var dags att uppdatera kommunens avfallsplan var det hög tid att titta på möjligheten att
lokalt och regionalt kunna jobba med just den frågan. Kanske
fanns andra kommuner med samma ambitioner?
– Vi letade aktivt inom EU och hittade ett tiotal kommuner, regioner och organisationer som precis som vi ville hitta
metoder och ledningssystem för avfallsprevention, säger
Kenneth Gyllensting.
Resultatet av samarbetet utmynnade i EU-projektet
Pre-waste, där Karlskrona kommun nu arbetar tillsammans
med övriga aktörer med syfte att minska avfallet. Tanken är att
under tre års tid dels utbyta erfarenheter, dels utarbeta metoder och indikatorer för hur avfallets mängd och farlighet kan
minska. Projektets officiella kickoff ägde rum i Ancona i Italien28-29 april. I juni nästa sommar hålls en delkonferens i Karlskrona då bland annat goda exempel ska presenteras.

Text Samuel Hultberg

www.karlskrona.se

8

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONSTre lyckade miljöprojekt iÅladrottningen från Falkenberg
Falkenbergs kommun räddar ålstammen och satsar på vindkraft.
Två framgångsrika miljöprojekt som inspirerar politiker över hela landet.

I

Falkenbergs kommun pågår
sedan fyra år tillbaka det så
kalladeHertingprojektet.
Herting är ett av kommunens
kraftverk och sambandetmellan kraftverket och ett minskat
fiskebestånd har visat sig vara tydligt. Ålens bestånd har till exempel
minskat med ofattbara nittionio procent sedan sjuttiotalet.
Med förhållandevis enkla medel
kan man rädda livet på hundratusentals ålar och hela fiskebestånd.
Som en första åtgärd bygger kommunen nya vandringsvägar för ålyngel. Nästa åtgärd är att öppna den
gamla flodfåran och sänka kapaciteten i kraftverket, vilket på sikt räddar Ätrans unika laxstam och annan
vandringsfisk.
– Vi mister därmed en del energi
men som jag ser det tackar vi för lånet och lämnar tillbaka det som tillhör naturen. Den förlorade energintar vi från vindkraften i stället, säger
Mari-Louise Wernersson, kommunstyrelsens ordförande.
Längs Ätrans strandlinje finns flerkraftverk med samma problematik
som vid Herting. Mari-Louise Wernersson har därför inlett ett intensivt samarbete med E.ON, som ägeroch driver verken, för liknande åtgärder.

Som jag ser det
tackar vi för lånet
och lämnar tillbaka
det som tillhör
naturen.
Mari-Louise Wernersson, årets
åladrottning och kommunordförande, är en eldsjäl i miljöfrågan.
– E.ON gör en storsatsning ochtillsammans gör vi en viktig insats,säger Mari-Louise, som blev framröstad till Årets Åladrottning i somras, en utmärkelse hon använder isitt arbete med att uppmärksammaålproblematiken.

för en ny generation svensktillverkade vindkraftverk. Ett samarbete
mellan E.ON och Falkenberg Energi.
Falkenbergs kommun har blivit
ett vindkraftcenter och får ofta studiebesök från andra kommuner som
vill lära sig mer om hur de arbetar
med sina hållbarhetsprojekt.

På väg in i Falkenberg möts man av
en samling ståtliga vindkraftverk.
Kommunen var tidigt ute med att
använda vindkraft och de fyrtio befintliga verken utökas inom ett parår till hundra.
– Här blåser pengarna in i kommunen, skojar Mari-Louise Wernersson.
För närvarande etableras företaget Verical Wind i Falkenberg och
därmed sätter man upp prototyper

Text Emilie Josephsson

FALKENBERGS KOMMUN● Antal invånare: 40 000● Största tätort: Falkenberg● Slogan: ”Hitta det här”
● Viktigaste miljöfrågan: Just nu är det

bytet av kommunens bilflotta. Vi bytertill biogas och bygger även tre biogasanläggningar.

Genom Hertingprojektet kan man
med enkla medel rädda livet på
hundratusentals ålar och hela fiskebestånd.

Mönsterås renar kustvattnet
genom musselodlingSmå musslor, knappt två
centimeter långa, kan göra underverk i övergödda
havsband. Mönsterås är
den första kommunen påÖstkusten som satsar påmusselodling.
Mönsterås kommun i Småland harvisat framfötterna genom sitt stora
engagemang i aktuella miljöfrågor.
Anneli Nielsen, kommunens miljöchef, är naturligtvis glad över det
intresse som finns både på politikernivå och bland allmänheten.
– I vår kommun finns inga stora
städer. Vi lever i mindre samhällen
nära naturen och jag tror att det gör
att vi värnar lite extra om vår miljö,
säger Anneli Nielsen. Våra politiker

gör stora satsningar inom klimatoch hållbarhetsfrågan.
Utmed kusterna i Östersjön harövergödningen varit ett stort problem för både människor, växt- ochdjurliv. Det har visat sig i form av
algblomningar, igenväxta stränder
och vikar samt påverkan på fiskebeståndet. Mönsterås är den första
kommunen att anlägga musselodlingar som en åtgärd för att renavattnet. Projektet påbörjades redan för två år sedan med hjälp av
Kristinebergs Marina Forskningscentrum.
Musslor har nämligen visat sig
vara ett effektivt filter och är redanen väl beprövad strategi på Västkusten. Musslorna suger åt sig överskottet av näringsämnena i vattnet
och när man skördar dem får man

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS9tre lyckade ekokommuner:
MUNKFORS KOMMUN
ÄR EN FAIRTRADE CITY

med sig de skadliga ämnena. Musslorna kan sedan återanvändas som
till exempel gödningsmedel eller
hönsfoder.
En oväntad och positiv bieffekt
är musselodlingarnas inverkan på
fiskebeståndet.
– Vattnet runt odlingarna haräven visat sig vara ett perfekt
tillhåll för fiskyngel, konstaterar
Anneli Nielsen nöjt.
Text Emilie Josephsson

MÖNSTERÅS KOMMUN● Antal invånare: 13 000Fairtrade City är en benämningsomvärmländska Munkfors gjort
sig förtjänt av sedan
2006. Med sina 3 800 invånare är Munkfors en liten kommun
men med ett stort miljöåtagande. I
Munkfors satte man tidigt fokus på
etiska konsumtionsfrågor och satte
sig in i Fairtrade-begreppet när detännu var i sin linda.
– Vi har inga stora miljöproblem ivår kommun så vi satsade på att bli
en Fairtrade City utifrån de systemvillkor som Ekokommunerna ska
leva efter. På så sätt har vi möjlighet att påverka arbetsförhållanden iandra delar av världen, säger Anna
Grenholm, biträdande miljöchef i
Munkfors kommun.

Vi har inga stora miljöproblem i vår kommun
så vi satsade på att bli
en Fairtrade City.

För kommunen har diplomeringen bland annat inneburit en positiv stämpel
och fler Fairtrademärkta varor på butikshyllorna.

Rörelsen började i en engelsk kommun som ville öka tillgängligheten på Fairtrademärkta produkter.
Fenomenet spridde sig och snart
var majoriteten av Storbritanniens
kommuner Fairtrade City-märkta. I
Sverige finns idag ett tjugotal diplomerade kommuner.
För kommunen har diplomeringen inte bara inneburit en positiv
stämpel och fler Fairtrademärkta
varor på butikshyllorna. Det harockså resulterat i helt nya samarbetsgrupper där politiker, kyrkan,
café- och butiksägare träffas regelbundet för att diskutera inköp och
ansvarstagande kring en global problematik som berör oss alla.
Text Emilie Josephsson● Största tätort: Mönsterås
● Viktigaste miljöfrågan: Energi- ochklimatfrågan. Utbildar klimatambassadörer och värmer upp Mösterås och
Blomstermåla samhällen med fjärrvärme.

Foto Bildarkivet.se

Foto istockphoto.com

Foto Birger Lallo/ Bildarkivet.se

På butikshyllorna ochrestaurangerna i Munkfors
kan kommunens invånare
alltid välja Fairtrademärkta
produkter. Etiska konsumtionsfrågor är en hjärtesak
för både politiker, restaurangoch butiksinnehavare.

MUNKFORS KOMMUN● Antal invånare: 3 800● Största tätort: Munkfors● Viktigaste miljöfrågan: Miljöanpas-

sade transporter och nya cykelvägar

VAD ÄR FAIRTRADE CITY?
Fairtrade City innebär att kommunen lever upp till kriterier som rör
etisk upphandling, ett aktivt informationsarbete samt ett utbud av
etiskt märkta produkter i butik och på arbetsplatser. På bilden ses
kommunstyrelsens ordförande i Munkfors, Hector Vallejos, ta emot
utmärkelsen av Alice Bah-Kuhnke, generalsekreterare i Rättvisemärkt
Sverige.

10

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

6 9 ( 5 , * ( 6 % g 6 7 $ 

ANNONS

0 , / -  . 2 0 0 8 1

Nu vill vi

MER!
/

LSZPUNIVYNZZ[HKZ]PZPVUpYH[[]HYHKLUTLZ[H[[YHR[P]HZ[HKLUMYTpUUPZRVYVJOMYL[HN,[[R]P[[VWrH[[]POHYRVTTP[LUIP[pY\[TpYRLSZLU¹:]LYPNLZIpZ[HTPSQRVTT\U ¹
¶;VWWSHJLYPUNLUNSpKQLYVJOPUZWPYLYHYUH[\YSPN[]PZTLURYp]LYVJRZrH[[]PSL]LY\WW[PSS
LWP[L[L[=PTrZ[L]PZHH[[KL[PU[L]HYLULUNrUNZMYL[LLSZLZpNLY7L[LY+HUPLSZZVURVTT\UZ[`YLSZLUZVYKMYHUKL,UMYHTNrUNZMHR[VYpYKLU[`KSPNHWVSP[PZRH]PSQHU]LYISVJRNYpUZLYUHZVT]PZHYYPR[UPUNLU:[HKLUOHYL[[HTIP[PZ[TPSQWYVNYHTVJOLU[\MM]PZPVUMYLULYNPVTYrKL[,UHUUHU]PR[PNMYHT
NrUNZMHR[VYpYZHT]LYRHUTLSSHUZ[HKLUZMY]HS[UPUNHYVJOIVSHNZVTSLKLY[PSS\[]LJRSPUNH]
TPSQ[LRUPRVJOTPSQLMMLR[P]HSZUPUNHY+L[[HpYUrNYHULKZSHNP]rY[TPSQHYIL[LTLU]P]PSSTLY:WpUUHUKLZ[HKZMYU`LSZLWYVQLR[4PSQHUWHZZHKL[YHUZWVY[LY/VTYrKL[pY/LSZPUNIVYNZZ[YZ[HZ[HKZMYU`LSZLWYVQLR[PTVKLYU[PKZVTZRHVT]HUKSHL[[Z[VY[OHTUVJOPUK\Z[YPVTYrKL[PSSLUZWY\KSHUKLT[LZ
WSH[ZMYTpUUPZRVYVJOMYL[HN/ZRH]HYHLUMYL
IPSKMYKLUOrSSIHYHZ[HKLUVJO\WWM`SSHMYHT[PKLUZ
RYH]WrLULYNPTPSQVJOHYRP[LR[\Y
2VU[HR[!OHRHUHZTVHYW'OLSZPUNIVYNZL

0/LSZPUNIVYNZRHS\M[LU]HYHOpSZVZHT+pYMYKYP]ZZ[HKZI\ZZHYUHTLKIPVNHZMYrUOLSZPUNIVYNHYUHZ
TH[H]MHSSVJORVSSLR[P][YHÄRLUZRHMYK\IISHZWr
ILRVZ[UHKH]IPSHYUH)\ZZ]PZPVULUWrNrYTLSSHU
VJOPZHT]LYRHUTLSSHU/LSZPUNIVYNZ
Z[HK:RrUL[YHÄRLUVJO(YYP]H
2VU[HR[!VSLHUKLYZZVU'OLSZPUNIVYNZL

7SHULYVJOWYVNYHT

5p[]LYR

4PSQWYVNYHTTL[pYTV[VYUPZ[HKLUZTPSQHYIL[L:[HKLUOHYp]LULURSPTH[Z[YH[LNPLULULYNPZ[YH[LNP
VJOLUrYSPNWSHUMYOrSSIHY\[]LJRSPUN2VU[HR[!WLYUPSSHMHOSZ[LK['OLSZPUNIVYNZL/LSZPUNIVYNZZ[HKpYTLKSLTPÅLYHTPSQUp[]LYRMY
H[[\[I`[HLYMHYLUOL[LYVJONL]HYHUKYHPUZWPYH[PVU,_LTWLSWrUp[]LYRpY!:]LYPNLZLRVRVTT\ULY
2SPTH[RVTT\ULYUH<[OrSSPNRVTT\U0*3,0/LHS[O`*P[PLZVJO2046
2VU[HR[!JHTPSSHHSMYLKZZVU'OLSZPUNIVYNZL,ULYNP/LSZPUNIVYNZRHISPLULYNPUL\[YHS[[PSS:[YH[LNPURVTWSL[[LYHZTLKLUr[NpYKZPUYPR[HKLULYNPWSHU+pYÄUUZSrUN[NrLUKLr[NpYKLYMYH[[TPUZRHLULYNP
HU]pUKUPUNLUVJOMYpUKYHWYVK\R[PVULUTV[MYU`LSZLIHYLULYNP2VU[HR[!HUULSPNPSSL'OLSZPUNIVYNZL-S`[HUKLIPVNHZ=pYSKLUZZ[YZ[HHUSpNNUPUNMY\WWNYHKLYPUNH]
TL[HUNHZMYrUKLWVUPLYVJOIPVNHZHUSpNNUPUNHY[PSSÅ`[HUKLIPVNHZZRHI`NNHZP/LSZPUNIVYN5:9!ZU`H
HUSpNNUPUNRHUTPUZRH\[ZSpWWLUH]RVSKPV_PKTLK[VUWLYrY2VU[HR[!UZY'UZYZL<[IPSKUPUN
4PSQ]LYRZ[HKLU\[IPSKHYIHYUVJO\UNKVTHYPTPSQMYrNVYL[[[LTHMY]HYQLrYZR\YZ,_LTWLS]PZMrY
LSL]LYPrYZR\YZrRHTLKMVYZRUPUNZMHY[`NL[:HILSSH
MYH[[SpYHZPNTLYVTOH]L[4PSQ]LYRZ[HKLUOHY
p]LU\[IPSKUPUNHYMY]\_UHVJOLU]pSILZR[RSPTH[\[Z[pSSUPUN2VU[HR[!RSHZU`ILYN'OLSZPUNIVYNZL)L]HYHUKLVJOr[LYZ[pSSHUKLH]UH[\Y]pYKLU/LSZPUNIVYNZZ[HKOHY[VS]UH[\YYLZLY]H[WrSHUKL[[[PSSOH]ZVJOÅLYHpYWrNrUN:[HKLUOHYTLK]LYRH[[PSSH[[]LYZL_[PV]r[THYRLYOHYHUSHN[ZZLKHU 2VU[HR[!MYLKYPRILUN[ZZVU'OLSZPUNIVYNZL

4PSQVJOLULYNPSLKUPUNZZ`Z[LT:[HKLUWrIYQHKLHYIL[L[TLKTPSQVJOLULYNPSLKUPUNZZ`Z[LTYLKHU :`Z[LTL[pYL[[YLKZRHWMYH[[LMMLR[P][VJOZ`Z[LTH[PZR[HYIL[HTLK]LYRZHTOL[LUZLNLUTPSQWr]LYRHU.YU-SHNN
0:6VJO:RVSHMYOrSSIHY\[]LJRSPUNpY
UrNYHL_LTWLSZVT]PHYIL[HYTLK2VU[HR[!ZVÄHTH[[ZZVU'OLSZPUNIVYNZLk]LYZPR[SPNWSHULYPUN:[HKLUOHYNLUVTLUIYLKTLKIVYNHYKPHSVN[HNP[MYHTLUU`[pURHUKL]LYZPR[ZWSHU:[pYRHZ[H[PVUZUpYHVTYrKLU]p_HYLZ\YZLMMLR[P][NLUVTMY[p[UPUNVJO\[]LJRSHPKLU[P[L[VJOH[[YHR[P]P[L[pY
L_LTWLSWrZ[YH[LNPLYMYH[[UrOrSSIHY\[]LJRSPUN2VU[HR[!ZVÄHVYLILYN'OLSZPUNIVYNZL=PUKRYHM[-YH[[ZUHII[Ur]rYHTrSVTMYU`LSZLIHYLULYNPVJOTQSPNNYHLMMLR[P][PSSZ[rUKZWY]UPUNOHY]P[HNP[MYHTLURVTT\U[pJRHUKL]LYZPR[ZWSHUMY
]PUKRYHM[ZVT[`KSPN[]PZHY\[I`NNUHKZVTYrKLU
2VU[HR[!THNU\Z`KTHYR'OLSZPUNIVYNZLK AN DU HJÄLPA TILL?
Tipsa oss på miljoforvaltningen@helsingborg.se

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

11

12

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Ekosystemkrisen lika
stor som klimathotet
Visst, vi har blivit bättre när det gäller den
lokala nedsmutsningen. Men samtidigt har
problemen flyttats till
den globala nivån, i form av växthusgaser och ökande tryck på ekosystemen i de fattiga länderna.
Det menar Anders Wijkman, välkänd före detta EU-parlamentariker
för KD, numera bland annat vice
ordförande för Romklubben och
Tällberg Foundation.
Ökningstakten av klimatutsläppen har aldrig varit snabbare än i dag
men klimatförändringen är absolut
inte det enda allvarliga problemetpå miljöområdet, vilket man kan få
intryck av i debatten.
Ett lika stort problem är ekosystem-krisen, att vi snabbt förbrukar
det naturkapital som vi är helt beroende av för vår överlevnad. Det är en
kapplöpning med tiden, Klimatförändringen och ett överutnyttjande
av ekosystemen gör att vi håller på
att slå i taket på område efter område, säger Anders Wijkman och tar
den akuta bristen på färskvatten imånga regioner som ett alarmerande exempel, något som i sin tur går utöver världens matproduktion.
Går vi till de ändliga resurserna är
problemet likaså akut. Amerikanska
försvarsledningen säger i en rapport
i mitten av april att ”peak oil”, dvs
den tidpunkt då produktionen
når sin högsta nivå ochdå vi kommer
att få se ettväx-

Anders Wijkman, välkänd före detta
EU-parlamentariker för KD, numera
bland annat vice ordförande för Romklubben och Tällberg Foundation.
ande gap mellan efterfrågan och utbud, kommer att inträffa före 2015.
Då kommer inte minst de sektorer
som är helt beroende av oljan idag
– transporterna och jordbruket –att snabbt få stora problem. Ävenvissa metaller håller på att ta slut.
Då hjälper det inte att man höjer
priserna, det som brukar vara standardlösningen bland ekonomer. Ju

mer gruvdrift, desto större är också
belastningen på miljön.
– Det går inte att förhandla med
naturen. Om det inte finns vatten,
vad gör vi då? Om klimatbalansen
är rubbad, vad gör vi då? Anders
Wijkman slår fast att det nu är hög
tid att bryta sambandet mellan tillväxt och resursutnyttjande, det vill
säga satsa på en utveckling som inte
innebär tillväxt i materiella termer.
Ett mycket större fokus måste sättas på tjänsteproduktion samtidigt
som produkter med längre livslängdmåste tas fram, vilket i sig förutsätter nya affärsmodeller.
Vi måste bruka våra resurser på
ett hållbart sätt. Till exempel se till
att tjäna pengar på en mobiltelefonså länge som möjligt, inte slänga
och köpa en ny efter 18 månader. Vi
borde, menar Anders Wijkman, sätta
ett fokus på uppgradering i stället
för på recycling, det vill säga att behålla material så att produkter får
längre livslängd. Han föreslår också
beskattning på resursuttag i stället
för på inkomster. Det är också dags,
menar han, att sätta upp konkreta
mål för resurseffektivitet, inte bara
som idag titta på energieffektivitet.
– Vi måste inse att vi inte kan rädda
miljön på enbart tekniska framsteg.
Det måste framför allt bli en balansmellan ekonomi och ekologi och vimåste sluta sätta likhetstecken mellan tillväxt i BNP-termer och ökadvälfärd. Kvalitet och innehåll måste
ges minst samma vikt som kvantiteten. Det är ett jätteproblem att
så få förstår det här, säger Anders
Wijkman som också ser att det finns
ett oerhört stort motstånd mot att
tänka i nya banor, inte minst bland
ekonomer.
– Hela samhället är uppbyggt på
att allt ska expandera och få begreppär så heliga som ekonomisk tillväxt.
Fixeringen vid BNP som mått på den”goda utvecklingen” måste upphöra.
Det är inte som de flesta säkert tror
att välfärden automatiskt stiger när
BNP ökar. BNP är ett mått på aktiviteten, inte på välfärden, konstaterar
Anders Wijkman och pekar ut den ur
miljösynpunkt allvarligaste bristen
med BNP-begreppet: ekosystemenoch deras hälsa finns inte med i redovisningen.
– Föroreningar och skador på viktiga ekosystem räknas inte ifrån som
minusposter. Det samtidigt som de
oumbärliga tjänster som ekosystemen utför åt oss inte alls tas med.
Det innerbär till exempel att det
gratisarbete som solen gör när den
torkar våra kläder inte räknas med i
BNP. Torktumlarens arbete däremot
blir en pluspost, både vid inköp och
drift, säger Anders Wijkman.
– På sikt är det givetvis förödande
med en tillväxt som skadar naturkapitalet. När det väl är förbrukat finns
det inga krislån i världen som kan
rädda situationen.
Text Per-Åke Hultberg

ANDERS WIJKMAN● Är sedan 2005 vice ordförande i
Tällberg Foundation och arbetar numera halvtid för stiftelsen med frågor
i skärningspunkten ekonomi/klimat/
ekologi och policyutveckling. Han äräven vice ordförande i Romklubben.
● Har tidigare varit Europaparlamentariker i 10 år för Kristdemokraterna,
biträdande generalsekreterare i FN
samt generalsekreterare i Svenska
Röda Korset och Naturskyddsföreningen. Dessförinnan bland annat ordf
för Fria Moderata Studentförbundet
68-70 och riksdagsledamot för moderaterna 71-78.

Foto istockphoto.com– Det måste bli balans mellan ekonomi och ekologi,
säger Anders Wijkman. Att jobba med miljöfrågor lokalt
är viktigt, framför allt som signal för de egna invånarna
och visst bidrar det till helheten. Men, betonar han, för
att det ska bli en verklig förändring krävs globala åtaganden och något som definitivt måste upphöra är fixeringen vid BNP som måttstock på den ”goda utvecklingen”.

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Passivhus– standard i Värnamo

enom att leva i huset
värms det samtidigt
upp. De så kallade
passivhusen fungerar
väldigt bra, säger PerMagnus Rylander, fastighetschef på
Värnamos kommunala fastighetsbolag, Finnvedsbostäder.
Redan 2002 fick Värnamo uppögonen för de miljövänliga flerbostadshusen efter ett studiebesök iLindås i Göteborg där Sveriges första flerbostads-passivshus byggts.
Och 2006 stod 40 energisnåla passivlägenheter färdiga i Värnamo,
Kvarteret Oxtorget.
– Vi gick i gång på idén och beslutade att själv testa om de nya
husen verkligen fungerade, det gör
de. Denna vinter blev det ett riktigt
styrkebeskedet för husens kvalité,vi hade inga problem att hålla värmen i husen trots den långa och kalla
vintern. På sommaren regleras dessutom temperaturen så att det alltidär behagligt inomhus. Grundtanken
var att försöka gå ifrån det traditionella uppvärmningssystemet och
bygga miljövänligt, berättar PerMagnus Rylander

Passivhus är självuppvärmda genom värmeåtervinning tack varespillvärme från hushållsapparater,till exempel kylskåp och TV, menäven från dem som bor i husen. Husen är utformade för minimal energianvändning, väggarna är extra
välisolerade och lufttäta, och dessutom värms varmvattnet med hjälp
av solfångare.
– De nya passivlägenheterna ärväldigt eftertraktade, dels för att
de ligger centralt, dels för att de är
miljövänliga, men också för att deär just hyreslägenheter. Vi märker
ett särskilt stort intresse bland ungamen även bland äldre som kanske
vill flytta från villa och bo bekvämare och centralt.
– I Värnamo har vi bestämt att
detta ska vara standard när vi i
fortsättningen bygger nytt och nästa byggprojekt är också det ett miljövänligt passivhus. Det är riktigt
spännande, avslutar Per-Magnus
Rylander.
Text Ezra Hultberg
MER INFO OM FLERBOSTADSPASSIVHUSEN FINNER DU PÅ
www.finnvedsbostäder.se

Foto FinnvedsbostäderFrån och med juni flyttar de första hyresgästerna
in i Värnamos nya och hittills andra passivbostadshus,
Kvarteret Brushanen. Ett flerbostadshus om 60 självuppvärmda lägenheter med ännu lägre energiförbrukning änlågenergihus.

Anledningarna till varför de nya passivlägenheterna är så populära är det
centrala läget, att de är miljövänliga och för att de är hyreslägenheter.

)UDPWLGHQVHQHUJLÀQQVL/XGYLND
Ludvika kommun ligger i södra Dalarna.
Vi har en rik natur som karakteriseras av
skogar och sjöar. Många av företagen ikommunen har verksamheter med anknytning till vår rika natur och miljö.
Spendrups bryggeri som använder masVRUDYYnUWÀQDGULFNVYDWWHQWLOOVLQSURGXNtion. ABB med sin världsledande roll inomhögspänd kraftöverföring, av vikt för klimatsmart användning av energi.
Säfsen Resort som nyttjar vildmarkens
möjligheter och som har utsetts till fjärde
bästa besöksmålet i Sverige bland utländska turister.
Näringslivet och kommunen har ett aktivt
samarbete för att hitta bra lösningar för
en hållbar samhällsutveckling.
Genom kommunens medvetna satsningpå fördjupad översiktsplanering har nu
landets hittills största landbaserade vind-kraftspark kunnat förverkligas i Ludvika
NRPPXQ7MXJRVQXUURUÀQQVQXSnSODWV
ytterligare tretton är planerade. Med ett
tematiskt tillägg till den fördjupade översiktsplanen undantas skyddsvärda områden från exploatering.
Energiomställning
Ludvika arbetar med att ställa om och
förändra energianvändningen på många
sätt. Vi gör en översyn av kommunens
fastigheter och ska minska energianvändningen med 22 %. Det är miljöbilar som
JlOOHUEnGHQlUYLN|SHURFKOHDVDUELODU
Dalarnas första Fairtrade City
Ludvika blev Dalarnas första Fairtrade&LW\VRPLQQHElUDWWNRPPXQHQHQJDJH
rar sig för etisk produktion och handel. Vi
har också skrivit under Borgmästar av-

WDOHWHWWHXURSHLVNWXSSURSWLOOQDWLRQHOOD
beslutsfattare att ge bättre förutsättningar
till lokala klimatåtgärder.
KRAV en självklarhet
Ludvika var första kommun i landet att.5$9FHUWLÀHUDDOODN|NLVNRORUQDI|UHWW
DQWDO SURGXNWHU VRP |NDU IUnQ nU WLOO nUMålet är att nå 25 % ekologiska livsmedel
under 2010.

Ludvika kommun, www.ludvika.se

13

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Foto Patrik Wedin

14

Ekerö satsar på
tätortsnära natur
Genom attområdetblir ett naturreservat
tydliggör viområdets
betydelse.
Genom projektet ”Tätortsnära natur” hände mycket
som utvecklade och förädlade Jungfrusundsåsen. Man
iordningställde elljusspår, parkering, ridstigar, naturstig och skyltade upp området.

F

ör ett hållbart samhälle
och en trivsam livsmiljömåste vi förädla och ta
tillvara den tätortsnära
naturen, säger Angelica
Aronsson,
miljösamordnarepåEkerö kommun, som menar att kommunens samarbete med föreningar
har tydliggjort den tätortsnära naturens stora värde för kommuninvånarna.
Det var under sommaren 2004 som
Ekerö kommun tog kontakt med alla
som använder åsen – föreningar förskidåkning, cykling, ridning, orientering, naturskydd samt sjöscouteroch friluftsfrämjandet.
Frågan som ställdes under mötet var
kort och gott, ”hur ska
vi tillsammans bäst
bevara och utveckla
Angelicaområdet?”Aronsson,
I samband med
miljösamord- detta sydde kommunare på Ekerö nen och föreningarna
kommun.
även ihop en ansökan
om att få statligt bidrag från regeringens lokala naturvårdssatsning.
Under projekttiden med ”Tätortsnära natur” 2005-2008 hände

HUDDINGE:

Stad och land i samspel med naturen
I Huddinge står miljö och folkhälsa högt upp på dagordningen. Därför vill vibåde stimulera ett klimatsmart stadsbyggande och skydda vår tätortsnära natur.
Kommunens nästan 100 000 invånare får lättillgängliga naturupplevelser på köpet.
Klimatsmart byggande
Huddinge kommun stödjer och driver på
utvecklingen av klimatsmarta byggen.
Som kommun ställer vi krav på att nya
byggnader ska uppföras med energieffektiva och miljövänliga tekniker. Just
nu planerar vi till exempel för att bygga
två förskolor i passivhus-teknik och
ett flerbostadshus som har den främsta
miljöklassningen i Sverige: Miljöklassad
Byggnad Guld.
Tätortsnära naturvård
Huddinge kommun äger och förvaltar
6 000 hektar natur. Bara någon mil frånStockholms city erbjuder vi stora skogar,många sjöar och ett rikt djur- och växtliv.
Runt sjön Orlången finns också ett unikt
kulturlandskap med anor från järnåldern. Här brukas jorden fortfarande på
traditionellt vis, med odling och betande
djur. Boskapens bete leder bland annat till att våtmarkerna i området hålls
öppna, vilket lockar mängder med fåglar.

Lantgårdar och naturreservat
Huddinge kommun har flera arrendegårdar som vi moderniserar löpande. Det
ger lantbruken goda möjligheter att växa
och utvecklas. På gårdarna Björksättra
och Balingsholm* kan besökare se hur
mjölk produceras på ekologiskt sätt, utan
gifter och konstgödsel. Utöver gårdarna,som är mycket populära utflyktsmål för
skolklasser och förskolegrupper, finns
nio naturreservat i kommunen. Hit hittar
runt två miljoner besökare per år. Välkommen du också!
*Björksättra gård är redan KRAV-märkt och
Balingsholm på väg att bli.

>>Vill du veta mer? Besök
natur.huddinge.se eller huddinge.se

Miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningenwww.huddinge.se

HELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER
Foto Björn-Olof Svanholm

ANNONS

Visionen har funnits länge, och nu är den på gångatt förverkligas. Ekerö kommun arbetar just nu för att
det största och mycket välbesökta natur- och rekreationsområdet Jungfrusundsåsen ska bli ett naturreservat.

mycket som utvecklade och förädlade Jungfrusundsåsen. Man iordningställde elljusspår, parkering,
ridstigar, naturstig och skyltade uppområdet. Nu, två år senare, fortsätter samarbetet mellan kommunen,föreningarna och markägaren NCC– som äger hälften av området – för
att ytterligare utveckla åsen.
– Ur ett miljö- och samhällsperspektiv är det oerhört viktigt att man
bevarar en sådan värdefull tillgång
som Jungfrusundsåsen. Enligt kommunens översiktsplan och miljömål planeras Jungfrusundsåsen bli

ett naturreservat, säger Angelica
Aronsson.
– Genom samarbetet med föreningarna vet vi hur vi vill användaområdet och vilken typ av natur- ochrekreationsanpassad skötsel som
behövs. Genom att området blir ett
naturreservat tydliggör vi områdets betydelse och det blir också
ett intressantare besöksmål, säger
Angelica Aronsson, som betonar
att ett naturreservat framför allt
innebär ett långsiktigt skydd förområdets höga natur- och rekreationsvärden.
Text Samuel Hultberg

Mitt i Mälaren
Ekerö kommun är medlem i
Sveriges Ekokommuner och
arbetar för ett ekologiskthållbart samhälle.
Kommunen verkar för
minskad klimatpåverkan
genom effektivare energianvändning och transportersamt för att säkerställa att
naturresurser, mark, vatten,
natur- och kulturmiljövärden
nyttjas på ett långsiktigthållbart sätt.
Läs mer om Ekerös spännade
miljöarbete www.ekero.se/natur-miljo

ANNONS

15

ANNONSHELA DENNA TIDNING ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Varberg Energi AB arbetar i medvind. All el som företaget levererar kommer från vind- och vattenkraft.
De har också uppmärksammats för sitt miljöarbete. Till exempel med ett internationellt pris för fjärrvärmearbetet och en plats på Greenpeace lista över miljövänliga elhandelsbolag.

Vår egen energi ska vara förnybar– I vår affärsidé är vårt mål att vår egen energiproduktion ska vara förnybar, säger Carl-Arne
Pedersen, vd för Varberg Energi. För ett par år
sedan etablerade vi varumärket VIVA, där vi
säljer vind- och vattenel, vilket alla våra elkunder får idag.
Men redan 1991 började man bygga egna
vindkraftverk. Idag har företaget 16 egna vindkraftverk och fler är på gång. Vattenkraften
kommer från egna vattenkraftverk utanför
Halmstad. Den ursprungsmärkta el som köpsin är vattenkraft från Norge.
Naturligtvis satsar Varberg Energi också på
fjärrvärme. Ett stort steg togs när man knöt till

sig pappersmassafabriken Södra Cell Värö, vars
processvatten tidigare kyldes genom att det
släpptes ut i Kattegatt. Nu omvandlas spillvärmen till värmeenergi, som används i det kraftigt utbyggda fjärrvärmenätet.
– Vi levererade 140 GWh förra året, säger
Carl-Arne Pedersen. 80 procent av fjärrvärmen
var spillvärme, det vill säga processförlusterfrån Södra Cell Värö. Vår fjärrvärmesatsning
har minskat utsläpp av växthusgaser från uppvärmning med över 32 000 ton varje år, vilket
motsvarar en reduktion på över 30 procent
i jämförelse med utsläpp från uppvärmning
1998.

Foto L-G Johansson

16

Detta resultat har väckt uppmärksamhetäven utanför Varberg. År 2005 blev Varberg
Energi utsett till Årets Fjärrvärmeföretag av
branschorganisationen Svensk Fjärrvärme.
– Och förra året, när det var ett internationellt fjärrvärmeseminarium i samband med
det globala klimatmötet i Köpenhamn, fick vi
ett hedersomnämnande av IEA, International
Energy Agency. Det är vi väldigt stolta över och
det sporrar oss att satsa än mer på miljön!
Flera olika satsningar på gångJust nu är flera olika satsningar på gång. Till exempel åtta nya vindkraftsprojekt där målet är
att år 2015 ha minst 10-15 nya egna vindkraftverk av totalt 60 nya verk.
Varberg Energi var också med och drog igång nätverket EMC, Energi- och Miljöcentrum, ett närings”PÅ SIKT KAN livsnätverk med 45
medlemsföretag
VI I SAMVERjust nu. Syftet är
KAN MED
att verka för en kliVÅRA KUNmateffektiv affärsutveckling, bland
DER MINSKA
annat med seminaUTSLÄPPEN
rieverksamhet.
AV VÄXTHUS– Vi samarbetar
GASER.”
även med det lokala
näringslivet,ochvill gärna ha fler samarbetspartners, till exempel som framtida delägare i de planerade vindkraftverken.
Andra satsningar är en fastbränsleeldad
biobränslecentral att använda för vinterproduktion av fjärrvärme och som reserv för att
minska nuvarande förbrukning av naturgas.
Man arbetar mycket med effektivisering ochenergirådgivning och med att lära kunderna
att hushålla med sina resurser.
– Det senare sker genom att vi är certifierade
av Swedac att utföra energideklarationer och
genom energirådgivning, säger Carl-Arne Pedersen. På så vis ökar vi kundnyttan och medverkar till att bryta trenden med en ständigt
ökad energikonsumtion. På sikt kan vi i samverkan med våra kunder minska utsläppen av
växthusgaser. Ett otroligt viktigt mål att ha förögonen!
Klimatet och miljön
är viktigt för oss alla
Vi väljer klimatsmarta lösningar och säljer
bara förnyelsebar el som kommer från vindoch vatten. När du väljer el från oss har vi
redan tänkt på miljön åt dig. Att ha omtankeom miljön är ett sätt att leva. VIVA!

Carl-Arne Pedersen är vd och koncernchef för Varberg Energikoncernen. – Vår miljöprofil, med
bland annat egna vindkraftverk, gör att vi får intressenter och kunder långt utanför vår kommun,
säger han. Vårt mål är att vara tillgängliga och att förse våra kunder med hållbar energi.

FAKTA OM VARBERG ENERGIKONCERNEN• Varberg Energi AB ägs av
Varbergs kommun genom
Varbergs Stadshus AB ochverkar inom områdena
elnät, naturgas, fjärrvärme,bredband, IT-tjänster och
kabel-tv.

• Varberg Energimarknad AB
är ett helägt dotterbolag till
Varberg Energi AB. I detta
bolag bedrivs all elhandel,
elproduktion med egna
vind- och vattenkraftverk ochnaturgashandel.

• Varberg Energi finns med
på Greenpeaces officiellalista över 20 miljövänliga
elhandelbolag i Sverige.

www.varbergenergi.se