HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

Ekokommunernas
Vi harmiljöarbete ger
lämnat vårtoljeberoende internationellt eko
		

Ewa Lindstrand, Timrå

		sidan 6sidan 2

Foto: Pierre Rosberg / Nordicphotos

ANNONS		

ANNONSDet började iÖvertorneå,Sveriges första
ekokommun
		Bussarna i
Helsingborg
går på biogas
		sidan 8-9

sidan 10-11

Goda mlilfjör-ån:
exempeFoto: bsip / Nordicphotos

SJUTTIO KOMMUNER MED HÅLLBAR UTVECKLING I FOKUS

Det är väl
inte så här vi
vill ha det?

Medföljer som bilaga i Svenska Dagbladet december 2007



ANNONSHELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

Svenska kommuners
miljöarbete gerinternationellt eko

Sverige är ett fantastisktland. Visst känner vi
igen den lite slitnaochschablonmässiga frasen från olika
sammanhang. Musik, idrott, design och turism är områden därmånga ser oss som ledande ute ivärlden. Dessutom är vår natur
lovsjungen i syd och nord, öst och
väst. Många vill gärna lyfta framvårt land som föregångare ävenpå demokratiområdet. Vi har enmodell för samhällsbygge som
inspirerat till efterföljd i världen.
Till detta hör också vårt kommunala självbestämmande.
Vi var väldigt tidiga med att börja

jobba med miljöfrågorna. Efter
FN-konferensen i Rio de Janeiro
1992 drogs ett brett Agenda 21arbete igång ute i kommunerna.
Begreppet Ekokommun hade redan myntats och en process startade för att utveckla ett koncept
för kommuner som systematiskt
vill arbeta med miljöfrågorna i
dialog med kommuninvånarna.
Föreningen Sveriges Ekokommuner bildades av en handfull
kommuner 1995. I dag är vi 70
ekokommuner och föreningen
växer. Vår gemensamma plattform är de fyra systemvillkor förhållbar utveckling som beskrivits

vetenskapligt av stiftelsen Det
Naturliga Steget.
Omvärldens blickar har

sedanmånga år riktats mot det svenska
miljöarbetet, och inte minst ekokommunerna har setts som en
förebild och naturlig samverkanspart. De senaste åren har vi etablerat kontakter i Europa, Asien,
Afrika och Nordamerika, och påplats inspirerat till bildandet av
ekokommuner i USA. Vi arbetar
för att utveckla samarbetet med
systernätverk i Japan, Kenya, Italien och de nordiska länderna. I
maj 2008 står Sveriges ekokommuner och vår ordförandekommun, Helsingborg, värd för den
första internationella konferensen
för ekokommuner och deras nätverk.

Sveriges 70
ekokommuner

kommuner, landsting och regioner som i nätverk vill samverka
och ta del av andras erfarenheter.
Självfallet innebär det också att
man är med och bidrar och får enchans att visa upp sitt arbete för
en hållbar utveckling där miljöfrågorna har en särskild tyngd.

Aneby

Sala

Varberg

Boden

SigtunaVingåker

Bollebygd

Skara

Värmdö

Degerfors

Smedjebacken

VärnamoEkerö

Sollefteå

Ystad

Eksjö

SorseleÅnge

Enköping

StockholmÖrnsköldsvik

Eskilstuna

SundbybergÖvertorneå

Eslöv

Sundsvall

Falkenberg

Sävsjö

Filipstad

Söderköping

Gotland

Södertälje

Hallsberg

SöderhamnHalmstadTimråHaningeTranåsHaparanda

Trosa

Hedemora
Helsingborg
Huddinge
Hudiksvall
Hylte

Välkommen med!

Hällefors
Härnösand
Höör
Jokkmokk
KarlshamnKarlskrona
KlippanKramfors

Lars Thunberg Ordförande,
Sveriges Ekokommuner

Kumla
Kungsbacka
Kungsör
Kungälv
Laholm
Laxå
Luleå
Mark
MjölbyMullsjöI den här tidningen vill vi lyfta framMunkfors

det som gett eko i omvärlden. Vi
pekar på några goda exempel,
kommuner som genom strategiskt arbete, konkreta projekt och
samverkan, lyckats nå resultat imiljöarbetet.

Mönsterås
Nacka
Norrtälje
Nynäshamn
Orsa
Robertsfors

Det finns flera nätverk för hållbar

utveckling, och vi samarbetar medmånga. Sveriges Ekokommuner
har en ambition och en potential att vara det naturliga valet för› faKta oM SVerigeS eKoKoMMuner
Sveriges Ekokommuner är en ideell organisation för kom-muner som vill främja utvecklingen för ett mer hållbart
samhälle. Ett samhälle som bygger på en ekologisk grundsyn
där livsmiljön ger människor möjlighet att uppnå en hög
livskvalitet och god hälsa.
Sveriges Ekokommuner är ett forum och en mötesplats där

politiker och tjänstemän utbyter erfarenheter och lär av
varandras goda exempel. Detta gör vi genom bland annat
seminarier, utbildningar och vår hemsida. Genom våragemensamma nyckeltal följer vi upp att utvecklingen imedlemskommunerna går åt ”rätt” håll, det vill säga mot enhållbar utveckling.

För att bli medlem i Sveriges Ekokommuner krävs att kom-Som medlem får kommunens politiker och tjänstemän ett

munfullmäktige eller kommunstyrelsen beslutat att ansöka
om medlemskap. Kommunen ska ha antagit ett strategisktprogram för det lokala hållbarhetsarbetet och ställa sig bakom de fyra systemvillkoren för det hållbara samhället.

omfattande kontaktnät av kunniga personer. Genom föreningens hemsida går det att på ett enkelt och effektivt sätt
snabbt komma i kontakt med dessa för att sprida information och få svar på frågor.

I det hållbara samhället utsätts inte naturen för systematisk…

I och med att ett beslut om medlemskap fattas på högsta po-

1. koncentrationsökning av ämnen från berggrunden
2. koncentrationsökning av ämnen från samhällets
produktion
3. undanträngning med fysiska metoderOch i det samhället….
4. hindras inte människor att systematiskt tillgodose sina
behov.

litiska nivå i kommunen, lyfts frågorna kring hållbar utveckling högre upp på dagordningen. Medlemskapet ger också
debatten i hemkommunen en större tyngd.

proDuceraD aV: Active MediaPartner Nordic AB
reDaKtÖr: Per-Åke Hultberg
forMgiVning: Magnusson Media
repro: Bildrepro Sthlm AB
trYcK: Mitt Media Print
fÖr bilagor KontaKta: Niclas Kruse 018-18 34 11, 0709-18 34 11,
niclas.kruse@activemediapartner.se eller Magnus Högman.

2

ANNONS

Föreningen har idag 70 medlemskommuner. Helsingborgs

stad är ordförandekommun sedan 2001 och kansliet är placerat på Miljönämnden i Helsingborg.

ViD frågor oM innehållet KontaKta:

www.sekom.nu

Tommy Persson
Samordnare
Sveriges Ekokommuner
Miljökontoret i Helsingborg
251 89 Helsingborg
Tel 042-10 73 19
Mobil 0732-311 554
Fax 042-10 50 44
E-post t.b.persson@helsingborg.se

ANNONSHELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

3

ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Miljövänligt Västernorrland

Flest miljöteknikföretag
utanför storstäderna
text: nino simic

Västernorrland är det första miljölänet i Sverige. Det
är för första gången ett län har lyckats samla sina
samtliga kommuner i föreningen Sveriges Ekokom­
muner, Sekom. Både offentliga organisationer och
näringslivet drar åt samma håll. Målet är att, med
miljön som drivkraft, utveckla näringslivet och bidra
till hållbar tillväxt och god livsmiljö i Västernorr­
land.
– Projektet Miljölänet Västernorrland startades för att ta tillvara och
utveckla den mångfald av resurser
och initiativ inom miljöområdet som
finns i Västernorrland, berättar Lidia
Suokko, informatör på Miljölänet
Västernorrland. En av styrkorna i länet är naturresurser och god livsmiljö.
En annan är, enligt den analys som
har gjort av Inlandsdelegationen, denstörsta koncentrationen av miljöteknikföretag i Sverige utanför storstäderna. Nu ska vi kommersialisera vårtmiljökunnande och göra affärer.
En annan viktig faktor är den stora
enigheten bland länets aktörer om
att miljöfrågor ska vara en drivande
kraften för ett hållbart samhälle med
natur i balans, stabil ekonomi och god
livsmiljö för alla som lever och verkar
i länet.
Det tog tid att få alla kommuner med
på Sekom-båten. De hade kommit
olika långt i miljöarbetet, förfogadeöver olika mycket resurser och satte
fokus på olika frågor. Med tidenövervanns tveksamheten. Idag vill
kommunerna inspireras av varandra,
byta erfarenheter, lära av varandra
och utveckla sitt miljöarbete tillsammans.
– Nu finns det en inbyggd dynamik i arbetet där Miljölänet Västernorrland mest fungerar som ett slags
spindel i nätet, anser Lidia Suokko.
Nu, när projektet övergår i nästa
fas, Arena för miljödriven regional utveckling, är grunden ordentligt lagd.
Man har exempelvis genomfört ett

unikt arbete genom att anta tio gemensamma miljöindikatorer som ett
verktyg för att hjälpa kommunerna att
följa upp och utvärdera miljöarbetet.
– Vi har lyckats med att behålla den
röda tråden från de 16 nationella miljömålen över regionala till kommunala mål med de tio miljöindikatorerna
som referens, säger Lidia Suokko.
Inom ramen för samarbetet mellan
ekokommunerna i Västernorrland
har ett lyckat projekt kring egenkontroll pågått i två år. Miljökontoren
har varit drivande, länsstyrelsen har
haft en samordnande roll och flera av
länets företag har deltagit. Syftet har
varit att utbilda företag och organisationer att analysera sin egen verksamhet och dennes miljöpåverkan för att,
i nästa steg, arbeta systematiskt för
att minska den.
– Initiativet kom från kommunerna, vi var den stödjande parten,säger Lidia Suokko. Cirka 160 verksamheter har deltagit, förutom många
företag även skolor och förskolor.
Egenkontrollprojektet har resulterat i en skrift som är ett enkelt och
praktiskt verktyg för miljöarbetet hosbåde företag och andra organisationer- En checklista för det framgångsrika
företaget.
– Projektet Miljölänet Västernorrlands roll har även innefattat att initiera olika aktiviteter, informerar Lidia
Suokko. Vi har exempelvis bidragit
med olika förstudier och enkätundersökningar, som sedan har utmynnat i■konkreta projekt. 

När utvecklingsmöjligheterna för Norrlands inland analyserades kom man fram till att det stora kunnandet och den politiska enheten kan verka som en stark utvecklings motor i hela Västernorrland. 
Foto: Örjan Leek

Mer information om projektet­ Miljölänet Västernorrland hittar du på www.miljolanet.se.

Några röster om samarbetet:
Vilka områden vill ni
samarbeta kring medövriga ekokommuner
i länet?

Ett verktyg i kommunernas miljöarbete är de tio gemensamma miljöindikatorerna.


Foto: Michael Engman

Ylva Jakobsson, miljöinspektör,
Sundsvall:
Klimatproblematiken tjänar på
ett samarbete utifrån många olika

aspekter. Kommunikationer, energi- och vattenförsörjning, hållbart
företagande, livsmedelsproduktion,
skogsbruk och attitydfrågor kring
vår livsstil är några av viktiga frågor
där vi kan hjälpa varandra att dra åt■
samma håll inom vårt län.
Monica Friman, inspektör Miljöskydd, Härnösand:
Härnösand föreslår samhällsplane-ring och då kanske särskilt arbete
med sårbarhetsanalyser och handlingsplaner för de kommande klimatförändringarna.
Inom energirådgivningen har kommunerna redan ett väl etablerat och
mycket bra samarbete inom länet.
Dessutom jobbar Västernorrlands
energikontor med flera länsnätverk
inom andra delar av energiområdet.
■ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

metet
Med naturen som klassrum Bästa– mitt i stan
I dag kan du få nappav hela 19 olika
fiskarter i Söder­hamnsån tack varedet restaurerings­
arbete som genom­förts inom ramen för
kommunens fiske­plan. Laxöring, gös,sik, abborre – detär bara att agna på
och vänta bakom
flötet…

Det här är skolan som
är en tanke – Natur­skolan i Söderhamn.
– I skogen och naturen kan vi nå skolans
mål. Här integreras “vanliga” skolämnen
med naturupplevelserna, säger rektor Erik
Björk som är projektledare för Naturskolan
i Söderhamn.
Syftet med Naturskolan är att med utomhuspedagogik stimulera användningenav utemiljöer för inlärning. Resursplatser
är bland andra kommunens restaureradevåtmarker, återställda vandringsleder för
fisken, den rika skärgården och det omgivande kulturlandskapet där i går, i dag ochi morgon möts.
Eleverna får en högst påtaglig bild av
inte bara natur och miljö utan också etikoch moral, historia, geografi, gymnastik,matematik – allt finns på plats i den naturligaste av miljöer: naturen.
– Naturskolan är en tanke, en idé och
ett förhållningssätt. Att föra tanken om
ekologisk hållbarhet vidare är vårt ansvar.
Tack vare många duktiga pedagoger som
planerar, genomför och följer upp tillsammans med eleverna, läggs grunden för att
skapa den balans vi behöver för att få möta
en fungerande morgondag, förklarar rektor
Erik Björk.

– Vi jobbar tillsammans
med kommunens alla fiskevårdsområden, säger projektledaren för Söderhamns
fiskeutveckling,
Janne
Lundstedt.
De flesta av de viktigaste
flödena i kommunen haröppnats från källorna ut till
havet. Och det är inte bara
fisk i bäckar, åar och sjöar:
här finns även flodkräftor
och flodpärlmusslor.
– Från starten 2004 harvi restaurerat 300 kilometer
vatten och omsatt tio miljoner kronor. Vi har med
handkraft och maskiner lagt
i stenar, grävt, anlagt fiskvägar runt gamla dammar och
byggt nya forsnackar.
– Vi slår vakt om mångfalden och ser hur fisktillgången blir allt bättre år frånår, säger Janne Lundstedt.

Älgdikter– Inom Naturskolan har barnen varit med
när föräldrarna förbereder passen inför älgjakten – när de äldre snickrar och bygger
skriver eleverna älgdikter under tiden…
– Vi samarbetar med det kommunalarenhållningsbolaget för att lära oss förstå
kretsloppstänkandet och via LRF finns besöksgårdar där ungdomarna kommer nära
djuren, fortsätter Erik Björk.
De flesta av kommunens skolor har
engageras i Naturskolan och arbetet drivs
målmedvetet vidare. Friluftsdagar, naturdagar och utflykter med fågelskådning varvas med naturträning och ”lärande teater”
ute i det fria. För de minsta har lekskogar
inventerats vid några förskolor.

Kolbullar– En skola testade matlagning utomhus.
Det blev en näringsriktig middag byggd
på högst lokala resurser – sallader där ingredienserna plockades ihop på plats till
nässelpannkaka och inte minst nygräddade kolbullar!

Det blev inga matresterden dagen…
– Ytterst handlar det om skolans läroplan,men vi måste erbjuda olika vägar att hitta
till kunskapen eftersom barn är olika. För
vissa är det självklart att jobba i ett fyrkantigt klassrum, andra trivs bättre i naturens
rum. Inomhus har vi många pedagogiska
hjälpmedel men i Naturskolan finns allt,summerar Erik Björk.

En skola testade matlagning utomhus. Det blev en näringsriktig middag byggd på högst lokala resurser – sallader där ingredienserna plockades ihop på plats till nässelpannkaka och inte minst nygräddade kolbullar!

Våtmarken som minskar läckage
Sveriges nordligaste våt­mark för efterbehandling av
avloppsvatten är Granskär iekokommunen Söderhamn.
Området hotades av igenväx­
ning men har återskapats med
vattenspeglar och förvandlats
till ett omtyckt utflyktsområde
med ett rikt djur- och växtliv.
– Detta är ett led i det systematiska miljöarbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. Detövergripande målet med våtmarksreningenär att minska läckaget av näringsämnen
till havet, säger miljöutvecklare Margareta
Örn-Liljedahl, kommunens Planering- och
utvecklingsavdelning, tillsammans medrenhållningschef Christina Åström vid
kommunägda och miljöcertifierade Sö-Margareta ÖrnLiljedahl, vid kommunens Planeringoch utvecklingsavdelning.

Christina Åström, vid
kommunägda och miljöcertifierade Söderhamn Vatten och Renhållning AB.

derhamn Vatten och Renhållning AB.
Kampen mot övergödningen är ett av delokala miljömålen och där överträffas ambitionerna redan på flera punkter.
Samarbetet med en av kommunens framgångsrika entreprenörer, prisbelönade Arne
Linding, har också haft betydelse:– Han är den som sett möjligheterna när
vi kommit med våra problem. Hans uppfinningsrikedom har gjort det omöjliga möjligt,

säger Margareta Örn-Liljedahl.
– Det är kombinationen av mitt stora teknik- och miljöintresse som är grunden, säger
Arne Linding som med sina amfibiefordon
för behandling av våtmarker fått Våtmarksfondens stipendium.

www.soderhamn.seANNONSHELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Alla kan göra en insats för miljön
text: per-åKe hultbergTimrå var en av deförsta kommunerna i
landet som gick med i
Sveriges Ekokommu­ner.
– Då liksom nu job­bar vi strategiskt med
miljöfrågor, säger
kommunstyrelsens
ordförande Ewa Lind­
strand.
Det hela började 1992 när
kommunen beslutade att ta ett
brett grepp om
miljö- och folkhälsofrågorna.
En grupp med
blandad politisk tillhörigEwa Lindstrand.
hettillsattes
att jobba övergripande med hållbarhetsfrågor där
samtliga förvaltningar inkluderades.
– Miljöfrågor berör ju hela kommunen, inte bara miljöförvaltningen, betonar Ewa Lindstrand. Det är
viktigt att alla engageras, kommunstyrelsen, byggnadsnämnden, barnoch utbildning och så vidare. Det gör
att man får en bredd och en helhetssyn på miljöarbetet. Vi var tidigt ute
med det här angreppssättet och jobbar fortfarande på samma sätt.
Det som hänt under åren är att Timrå kommun tillsammans med näringslivet på orten gjort olika större
miljöinvesteringar. Den största och
mest påtagliga var en statligt stödd
investering på 175 miljoner, somgjorde att kommunen kunde göra
en stor miljöinsats genom att konvertera från olja till andra alternativ.
– Den aktiva partnern var SCA
som nu levererar spillvärme frånmassafabriken i Östrand till vårtTack vare spillvärme från SCA :s massafabrik i Östrand har oljeberoendet försvunnit och luftkvalitén förbättrats i Timrå.

fjärrvärmenät. Vi har alltså kunnat
lämna vårt oljeberoende och därigenom fått en påtagligt bättre luftkvalitet, säger Ewa Lindstrand.
Olika andra handfasta åtgärder har
inneburit att alla kommunens fastigheter nu har alternativa bränslen
som pellets, flis och fjärrvärme för
sin uppvärmning. Kommunen harparallellt arbetat målmedvetet med
energirådgivning, både mot privatpersoner och företag för att stötta
och påskynda omställningsprocesser.
Att jobba med miljöfrågor är en sak,men varför kalla sig ekokommun

Det är bara genom att se framåt ochhitta nya möjligheter som vi kan motverka
klimatutvecklingen.

och engagera sig i Sveriges Ekokommuner?
– I dag har alla kommuner i Sverige en miljömedvetenhet. Alla har vi
klimathotet hängande över oss. Men
genom Sveriges Ekokommuner har
vi ett nätverk där vi kan hjälpa var-

andra, ge tips och råd och dela erfarenheter. Sammantaget vi alla gjort
otroliga insatser för miljön på olikaområden. Sveriges Ekokommuner
är därför ett fantastiskt kompetensforum. Bara att delta i årsmötet, då
man får ta del av allt som händer runt

Foto: SCA

om i landet, är oerhört givande ochlärorikt.
Hur ser du själv på klimathotet som
vi nu matas med i media. Kan det
inte finnas en risk att vi resignerar
inför den gigantiska hotbild sommålas upp?
– Jag tycker att man måste se möjligheterna i hotbilden. Det är bara genom
att se framåt och hitta nya möjligheter
som vi kan motverka klimatutvecklingen. Om fler och fler - individer,kommuner och företag - gör den lilla
insatsen, blir det så småningom en stor
gemensam satsning som kan få en avgörande betydelse för miljön, både lokalt,
nationellt och globalt.
■

SVERIGES EKOKOMMUNERS NYCKELTAL
Hur kan vi mäta miljöförbättringar? Miljöfrågornaär komplexa. Ofta är det svårt att mäta åt vilket hållutvecklingen går och åskådliggöra resultatet på
ett enkelt sätt. Ett försök till en enkel och konkret
beskrivning är de gröna nyckeltal som Sveriges
Ekokommuner tagit fram.
Gemensamma nyckeltal
Sveriges Ekokommuner antog
under 2002 tolv gemensamma
nyckeltal. Syftet är att följa utvecklingen inom ekokommunernaoch få indikatorer på utvecklingen
mot ett hållbart samhälle. Varje årrapporteras nyckeltalen till föreningens kansli. Sammanställningenav nyckeltalen redovisas på fören-6

ingens hemsida.
Nyckeltalen är valda för att deska vara intressanta för flertalet
kommuner. De är också möjliga att
påverka genom ett aktivt kommunalt miljöarbete. Harmonisering
med nationella indikatorer och
uppföljningen av miljömålsarbetet
är andra viktiga utgångspunkter för
valet av nyckeltal.

Eftersom nyckeltalen följer utvecklingen och belyser miljösituationen ger de ett utmärkt underlag
för diskussioner om det lokala
miljöarbetet och prioriteringar avåtgärder.
Mer information om nyckeltalen
kontakta föreningens kansli:
Tommy Persson (samordnare)
Miljökontoret,
Tel 042-10 73 19. eller
t.b.persson@helsingborg.se
Hemsida: www.sekom.nu

Vilka är de 2 nyckeltalen?
1 CO2-utsläpp från fossila bräns-

len inom kommunen (ton/invånare).
- 1 a. CO2-utsläpp från industrisektorn.
- 1 b. CO2-utsläpp från övriga
sektorer.
2 Farligt avfall exkl. elektronikskrot
2.
(kg/invånare).
3 Andel jordbruksmark med ekolo3.
gisk odling (procent)- 3 a. Andel jordbruksmark med
miljöstöd för ekologisk odling- 3 b. Andel jordbruksmark som
har godkänts för KRAV-odling
4 Andel miljöcertifierat skogsbruk
4.

(kg/invånare).
7.
7 Total mängd hushållsavfall exkl.
producentansvar (kg/invånare).
8 Tungmetallhalter i avloppsslam(mg/kg TS).
- Bly, Kadmium och Kvicksilver
9.
9 Andel förnybar och återvunnen
energi i kommunala lokaler. (%)
10 a. Transportenergi för tjäns- teresor med bil (kWh/års-arbetare).
10 b. CO2-utsläpp från tjänsteresor med bil (ton/årsarbetare).
11 Inköp av ekologiska livsmedel
i den kommunala organisationer(procent)

12 Andel miljöcertifierade skolor/förskolor (procent)

5 Andel skyddad natur (procent)5.
6 Insamling av hushållsavfall för
6.
återvinning enligt producentansvar(procent)

ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS– Varför gick ni med i
Sveriges Ekokommuner?
" Vi gick med i Sveriges Ekokommuner för att projektet stämdein på kommunens egna profilområden och styrkor. För oss ärvarumärket ’ekokommun’ betydelsefullt. Det har satt sig hos
kommuninnevånarna och är en bekräftelse på att miljöfrågorna
har en viktig roll i kommunala beslut. Dessutom har det fåttspridning i världen och lockar långväga besökare. Medlemskapet
har också fått betydelse för kommunens arbete med hållbar utveckling. Jag skulle rekommendera andra kommuner att gå med.
Inte minst för att nätverket ger många värdefulla och inspirerande kontakter!"Helena Andersson, Ekostrateg, Gotlands kommun– Vi drog i gång ett stort Agenda 21-arbete under 1994 och att
bli ekokommun var en naturlig fortsättning. Medlemskapet
ger oss möjlighet till erfarenhetsutbyte med andra kommuner.
På köpet får vi hjälp att hitta lösningar på problem, stöd ochhejarop, viss opinionsbildning och inte minst goodwillen att vara
ekokommun. Jag skulle rekommendera andra kommuner
att gå med av flera skäl. Bland annat för att få stöd och hjälp av
likasinnade och för att kunna driva gemensamma frågor
via opinionsbildning.
Johanna Pettersson, Agenda 21-samordnare, Huddinge kommun

ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONSFrån lokalt till globalt för att r
text: per-åke hultberg

Det var i Övertorneå det började, i Sverige vill säga. Men det var i Finland begreppet
ekokommun först myntades, i Soumussalmi närmare bestämt. Torbjörn Lahti, som
1983 flyttat hem till Övertorneå för att leda ett tvåårigt framtidsprojekt tog med signågra kolleger och åkte över till Finland på studiebesök.

Vi försökte hitta en ny väg att nå utvecklingoch tillväxt, att helt enkelt rädda bygden.
– Kan de så kan vi, tänkte Torbjörn
Lahti och for inspirerad hem medmålet att få igång landsbygdsnäringar utifrån ett ekologiskt perspektiv. När Övertorneå något senare utropade sig till Sveriges första
ekokomun kom­­ eko att stå för bådeekologi och ekonomi. Genom samspel med naturen skulle arbetstillfällen skapas där den lokala kulturen
togs tillvara. En process sattes igång
som skulle visa sig få konsekvenserlångt utanför Övertorneås kommungränser.
– Det var en desperat situation
med hög arbetslöshet och en uppgivenhet bland befolkningen. Vi försökte hitta en ny väg att nå utvecklingoch tillväxt, att helt enkelt rädda bygden, inte världen, berättar Torbjörn
Lahti, som sedan dess hängivet ar-

betat med att sprida ”Ekokommunkonceptet”, inte bara i Sverige utan
nu ut över hela världen. Faktum är– hör och häpna - att intresset i dag
tycks vara allra störst i USA. Men
tillbaka till­ Övertorneå i mitten på
80-talet, där folk sedan urminnes
tider levt nära naturen, jagat, fiskat,
plockat bär och på alla sätt försökt utnyttja, och samtidigt leva i harmoni
med, naturen. Så det här med ekologiskt synsätt var egentligen inget
nytt, betonar Torbjörn Lahti.
– Vi paketerade det i ett koncept
med målet att skapa jobb. Ett konkret exempel var att plocka bort den
ytterst lilla förekomsten av kemikalier i det lokala jordbruket. Det var
inte så svårt eftersom kemikalier än-

Boken The Natural Step for Communities, av Torbjörn Lahti och Sarah James,
används som material i studiecirklar världen över.

då var för dyrt att använda. Genom
att klistra på ett varumärke – ekologiskt odlat utan kemikalier – blev
det plötsligt möjligt att få ordentlig
snurr på ruljansen. Övertorneå blev
på kort tid ledande centrum i landetpå alternativ odling och hade underen period flest kravgodkända odlare
i landet. Genom en ekologisk ansats
skapades ekonomisk utveckling. Det
hela hade lite av flumstämpel översig, men det gav jobb.­­– Jag har själv alltid hävdat att
ekologi är bra för ekonomin. Tar man
bara på sig de ekologiska glasögonen
ser man så fantastiskt många möjligheter att utveckla nya verksamheter,
säger Torbjörn Lahti och berättar om
hur man jobbade ute i byarna för att
engagera lokalbefolkningen.
– Kan du tänka dig, det var 600
vuxna personer som deltog i studiecirklar och diskuterade bygdens
framtid. Detta i en kommun med
bara 6 000 invånare.
Inte undra på att Övertorneå 1985
fick utmärkelsen Årets kommun.
Och resultaten av arbetet lät inte
vänta på sig. Under åren 1983 till
1989 startades hundratals nya företag. Från att det rått fullskalig apati
började folk på allvar ta tag i sin egenframtid. Sund avundsjuka, som Torbjörn Lahti uttrycker saken, gjorde
att även grannarna satte igång. Det
skapades framtidstro i bygden. Därmed var hans egen tid i Övertorneå
över. Det som fungerade där borde
spridas ut över landet. 1990 startadehan därför en konsultverksamhet
och var samma år med om att draigång ett nationellt tvåårigt projekt
med 16 kommuner.
– Vi ordnade en konferens i Orsa,
Framtidssamhället, som lockade 400
deltagare från hela landet. Syftet var
att sprida kunskap och visa upp allt
positivt som gjordes på miljöområdet. Konferensen var oerhört betydelsefull. Det var i Orsa det svängde,
minns Torbjörn.
Nu hade insikten om det globala miljöarbetet väckts på allvar.
Globala frågor måste spridas. Vid
Rio-mötet 1992 hade de nordiska
ekokommunerna ett gemensamt arrangemang och uppmärksammades
som ett av få försök i västvärlden
att arbeta med hållbar utveckling.
Paragraf 28 i det välkända slutdokumentet Agenda­ 21 handlar om
kommunernas roll.
– Det var exakt våra formule-

Genom att klistra på ett varumärke – ekologiskt odlat utan kemikalier - blev det plötslig

Det kändes mäktigt, tänk att det lilla vi
gör kan få stor betydelse i hela världen.

ringar. Här uppmanades alla världens kommuner att göra precis somlilla Övertorneå i norra Sverige hadegjort. Det kändes mäktigt, tänk att
det lilla vi gör kan få stor betydelse ihela världen.

år sedan som ekokommun 1.0. Det
vill säga, det var den första generationen ekokommun som systematiskt jobbade med miljöfrågor men
syftet då var först och främst att
rädda bygden.

Tre år senare bildade Sveriges Ekokommuner sin förening med 35
medlemmar som nu har blivit 70.
Torbjörn Lahti beskriver Övertorneå och det som hände där för 25

Torbjörn Lahti som har under årens
lopp fortsatt att stödja utvecklingenbåde i Sverige och utomlands och i
dag reser han runt i världen för att
dela sina erfarenheter och utbilda

ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONSädda världen

gt möjligt att få ordentlig snurr på ruljansen. 			

kommuner i ett fungerande koncept
med 25 år på nacken. Han betonar
att mycket handlar om sunt förnuft
och att börja se på verkligheten med
andra ögon.
– Det viktigaste är att inte tappa
eldsjälarna när miljöfrågorna internationaliseras, säger han. Miljöarbetet
riskerar då att bli kommunala ärenden
drivna av byråkrater utan äkta engagemang. Nej, ”release the doers”, frigör
dem som vill något. Annars är risken
att Sverige hamnar på efterkälken.
– Vi är kända som ett föregångsland där våra ekokommuner spelar eninternationell roll. Svenska ekologiska
produkter och företag inom miljösektorn har ett försprång, men om inte
vi skärper till oss kommer vi snart att
tvingas åka till USA och Japan för att
lära oss hur ekokommuner fungerar.
Det finns ett otroligt sug på många

Foto: Pierre Rosberg / Nordicphotoshåll i världen. Vi måste börja inse på
allvar att ekologi handlar om ekonomi
och att det finns en enorm marknad
som kan gå oss förbi.
– Mitt i allt skrämmande, med
en hotbild som bara förstärks, är det
samtidigt oerhört inspirerande. Det
är aldrig för sent att ge upp, som vi
säger i Norrbotten, säger Torbjörn
Lahti.
– Det är en spännande tid vi leveri. Överallt möter vi samma desperata
rop på hjälp. Även om vi vet att det
nu är blod, svett och tårar som krävs så
är jag optimist. Det finns inget annat
att välja på. Och det mest fascinerande
just nu, och samtidigt det kanske mest
positiva, är det som händer i USA, där
en gräsrotsrörelse snabbt håller på att
växa fram över hela nationen. Går det
att förändra USA, så finns det hopp■
för framtiden. ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Biogasbussar
text: nino simic

Helsingborgs bussar drivs med biogas som produ­
cerats i kommunens egen biogasanläggning. Det ärbara en av åtgärderna som mot bakgrund av tydligamål ska minimera fordonstrafiken, öka kollektivt
resande och göra hela Helsingborg till en långsiktigthållbar miljö.

Redan före utvidgningen, under 2006, ersatte biogasen hela 1,4 miljoner liter bensin. 

10

Foto: Julia Sandberg

Bakom framgångarna ligger ett mångårigt medvetet miljöarbete. Biogassatsningen, som i höstas kulminerade
genom att biogasanläggningen fickfördubblad kapacitet, har en långförhistoria.
– Kommunens avfallsbolag var
väldigt tidigt ute med att minimera
avfallet som gick till deponering, säger
Ulla Ingers, avdelningschef på miljökontorets miljöstrategiska avdelning.
Man tog bland annat fram olika sättatt återvinna och återanvända exempelvis byggmateriel.
Hela företaget, Nordvästra Skånes
Renhållningsaktiebolag, NSR, präglas av långsiktigt kretsloppsanpassat
miljötänk. När biogasanläggningen
byggdes, återanvände man cisternerfrån ett nedlagt sockerbruk i närheten.
Tack vare biogasproduktionen kör idag över 100 bussar och sopbilar, bådelokalt och regionalt, på biogas som
producerats av NSR. Redan före ut-

vidgningen, under 2006, ersatte biogasen hela 1,4 miljoner liter bensin.
När NSR beslutade att bygga entankstation för biogas blev det plötsligt möjligt för både kommunala förvaltningar och gemene man att skaffa
biogasdrivna miljöbilar. Beslutet löste
den Moment 22-situation som rådde
före NSRs beslut:– När det inte fanns någonstans
att tanka, kunde ingen köpa gasdrivna
bilar, säger Ulla Ingers. Och så länge
ingen köpte bilarna, fanns inget behov
av tankstationer med biogaspumpar.
Det är ofta så i början, goda ideer kan
stupa på att det är svårt och dyrt att
utveckla ett system.
Miljöarbetet i Helsingborg följer tydliga strategier som pekas ut imiljöprogrammet. Det finns tydligamål både för hållbara transport- ochenergisystem. Ett av målen är att till

ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONSska minimera fordonstrafiken
2010 minska utsläppen av koldioxid
med 20 procent, jämfört med 1990.
Enligt den senaste tillgängliga statistiken har utsläppen minskat med 12
procent. Den största anledningen är
att Öresundskraft numera använder
biobränsle i stället för kol i vårt kraftvärmeverk.

genom nya cykelstråk och nytt koncept för kollektivtrafiken, som förväntas öka med 100 procent mellan
2005 och 2015.
– Vi ligger redan på en ökning med
33 procent, säger Ulla Ingers. Våranya lokalbussar är otroligt bekväma
och tidtabellen har fått tätare trafik.

En kommunikationsplan anger hur
man ska nå ut med information.
– I dag måste man slåss om mediautrymmet, säger Ulla Ingers. Vi måste
vara specifika, tydliga med vad vi vill
prioritera och vilka mål vi vill nå.

Man planerar även att lägga om
trafiken i centrum, där mätningar
har visat på att luften tidvis är dålig.
Genom omläggningen ska det bli
mindre attraktivt att åka bil genom
centrum.
Varken miljöprogrammet eller trafikplanen ska tillåtas bli hyllvärmare.
Miljöbarometern har införts som
uppföljningsinstrument. Den består
av ett 60-tal indikatorer som uppdateras kontinuerligt. Det främjar delaktigheten och ger en tydlig bild av hur
kommunen ligger till i förhållande till
olika miljömål på energi-, trafik-, bul■ler- och kemikalieområdena.

En ny trafikplan har tagits fram parallellt med miljöprogrammet. Den
visar en helt ny syn på trafiken ochanger som mål att den ska öka med
totalt högst 1,7 procent fram till
2015 jämfört med 2005. I Sverige
som helhet ökar den för närvarande
med 2 procent – per år! Trafikökningen i Helsingborg ska begränsas

Trafikökningen i Helsingborg ska begränsas genom nya cykelstråk och nytt
koncept för kollektivtrafiken.

En sopbil från Renhab tankar. Renhab samlar in soporna i Helsingborg på uppdrag av Helsingborgs Renhållningsverk.
Renhab är ett helägt dotterbolag till NSR sedan den 2 juli 2007.
Foto: NSR

11

ANNONSHELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Världsberömda
Robertsfors
text: Karin lagerlÖf

Robertsfors är den lilla kommun vid kusten ovan­
för Umeå, som är världsberömd för sitt ekologiska
arbete. Men för fyra år sedan var Robertsfors ännuingen ekokommun. Kommunen var faktiskt inte alls
erfaren vad gäller ekologiskt tänkande. Så plötsligt
hände det. Robertsfors blev ”Det hållbara Roberts­
fors” och placerade sig på världskartan.
Hur började det hela? Jo, undernågra år framställde kommunen
en utvecklingsplan i enlighet med
ekokommunkonceptet. Budskapet
spreds i hela Robertsfors. En niondel
av alla invånare i kommunen fick enheldagskurs i ekologi – man samlades i bygdegårdar, information gicktill enskilda företag och studiecirklar
hölls.
Nytänkandet kring en ekologisk modell för Robertsfors skapade en stolt
samstämmighet mellan kommunensolika partier, en tydlig oomtvistlig riktning. Och nog har de skäl
att vara stolta. Världen över finns
ekokommuner inspirerade av densvenska modellen, och allt som oftast
besöker representanter från dem justRobertsfors för att lära sig mer. Gunnar Brundin, systemsamordnare på
Robertsfors kommun, berättar:– Amerikaner och japaner kommer hit till Robertsfors med jämna
mellanrum. Ständigt kommer faktiskt gäster från en lång rad länder. Jag
tror att de tycker att det är intressant
att kommunerna rent allmänt har en
så stark ställning i Sverige. De får se
här vad en kommun kan åstadkomma
till exempel bara genom den svenska
kommunala beskattningsrätten ochplaneringsansvaret.

Ågesta fågeltorn: Ett handikappanpassat fågeltorn vid den fina fågelsjön Ågestasjön.

Från ett amerikanskt besök i Sikeå
där ekobyn (Må-Bra-byn heter den)ska ligga. Till vänster står ”presidenten” i Sikeå i mitten en amerikansk
besökare och till höger förre projektledaren i Hållbara Robertsfors – Torbjörn Lahti.

Robertsfors har varit eko-kommun sedan 2004. I dag är visionen
att man 2020 huvudsakligen ska varaoberoende av fossila bränslen, att haslutit kretsloppet av näringsämnen,
att ha ökat sitt invånarantal från7000 till 10 000. Samt att bli Sveriges
bästa kommun. Bygget av en ekoby
vid havet planeras också, och påbörjas
förhoppningsvis i sommar.
■

Effektiv miljöpolitik
gav resultat
text: Karin lagerlÖf

Huddinge kommun har ett av landets 20 största in­vånarantal, vilket förstås innebär bekymmer medövergödning av vattnen. Trots det har kommunen
mycket framgångsrikt lyckats minska problemen.
Huddinge kommun blev en
av de första ekokommunernai Sverige i början på 90-talet.
Och miljöarbetet har visat fantastiska resultat. Sedan dess hararbetet med vattenåtgärder som
att återställa våtmarker och vattenregleringsanläggningar pågått. Övergödningen har, som ide flesta tätortsregioner, drabbat
Huddinge kommuns dagvatten
och enskilda avlopp. Tack varedagvattenanläggningar i igenväxta sjöar och att ha byggt ut
det kommunala va-nätet, har
kommunen fått bukt med övergödningen.
– De senaste åren har värdena
svängt rejält. Generellt sett har
vattenkvaliteten blivit mycket
högre. Med tanke på att befolkningen och trafiken ökat kraftigt,› faKta:• Huddinge kommun har
ca 90 000 invånare.
• Över hälften av kommunensområde består av skogar,
berg, sjöar och odlingslandskap med inte mindre än nio
naturreservat och sex Natura
2000-reservat.
• Kommunen är den enda i
Stockholms län som kravproducerar mjölk.
Besök från samarbetskommunen Machakos i Kenya.

2

Foto: Gunnar Brundin

Foto: Thomas Strid

borde vattenkvaliteten blivit sämre.
Istället är det tvärtom och det är verkligen jätteroligt, säger Thomas Strid,
miljöchef på Huddinge kommun.
På järnåldern tros ”uddungarna” habosatt sig vid Mälarens strand. Såsmåningom gav de också namn åt
kommunen Huddinge. I dagens storstadsregion är frågan om exploatering
självklart också angelägen. Huddinge
kommun deltar därför flitigt utifrån
i samhällsplaneringen, där naturen
och hållbarhetsperspektivet får sätta
gränserna för ny bebyggelse.
– Kommunen växer hela tiden.
Vi vill exploatera mark i nära läge tillkollektivtrafik. Det finns bebyggelse
här i naturområden som är för gles för
kollektivtrafik och därför helt bilberoende. Folk ska trivas i nya områden,det ska vara nära till grönområden och
inget störande buller, men jag tror att
vi måste bestämma oss för att underbygga kollektivtrafiken. Detta är
fortfarande under diskussion hos oss.
Eftersom det är fint med mycket grönt
och stora tomter, tycker många att det
här låter konstigt. Men att skapa täta
samhällen med möjlighet till kollektivtrafik är vad som ingår i vårt tänk,
fortsätter Thomas Strid.
Kommunen för en aktiv politik för
att ha jordbruksföretag i kommunen. Var man än bor i Huddinge

Thomas Strid i det gröna.
Foto: Richard Vestin

kommun idag har man exempelvis,
trots närheten till storstaden, rikliga grönområden och lantliga gårdar
med betande kor och får. I Huddinge
kommun är det viktigt att plantera
miljömedvetenhet i nästa generations”uddungar”.
– Vi jobbar för att det ska finnas
säkra skolvägar så att barnen ska kunna gå till skolan. Vi har ’vandrande
skolbussar’ - föräldrar som turas om
att gå tillsammans med barnen. Vi
arbetar också tillsammans med kokerskor i skolkök för att främja ekologiska livsmedel. Och på Arla minor får
barn att komma och titta på hur mjölk
kravproduceras här i Huddinge. ■ANNONSHELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Ny teknik minskar utsläpp
Mellan 2000 och 200 ska kol­
dioxidutsläppen i Sundsvalls
kommun minska med 30 procent.
Minskningen sker till största delen
tack vare att Kubal ändrar produk­tionsprocessen i sitt aluminiums­
mältverk. Dessutom intensifieras
samarbetet mellan kommunens
fjärrvärmeverk och SCA.
– Sundsvalls miljökontor och länsstyrelsen har arbetat aktivt i flera år för
att påverka Kubal, säger Ylva Jakobsson
miljöinspektör på miljökontoret.
Om allt går enligt planerna, inför
Kubal den nya tekniken före 2010. Åtgärden innebär att koldioxidutsläppen i
Sundsvall sjunker med cirka 15 procent,det vill säga hälften av målet på 30 procent. Dessutom minskar utsläppen av
tjärämnen.

Ytterligare 10 procent av koldioxidutsläppen försvinner när kommunens
fjärrvärmeverk och SCA samordnar sig.
I fortsättningen ska fjärrvärmeverket
producera ånga och leverera den till sågen i Tunadal via en nybyggd ledning.
Pappersbruket i Ortviken ska i sin tur
leverera spillvärme till fjärrvärmenätet.
– SCA behöver inte elda med olja
för att producera sin ånga, säger Ylva
Jakobsson. Fjärrvärmen produceras
huvudsakligen genom förbränning av
avfall, som till stor del räknas som ett
förnybart bränsle.
Sista delen av utsläppsminskningenuppnår man genom att fler ansluter sig
till fjärrvärmenätet samt genom att fler
biobränsleanläggningar tas i bruk.

sundsvall.se

Hedemora – en naturskön
ekokommun i södra Dalarna
Här bygger ungarna kojor i skogen, åker spark på vintrarna och cyklar eller springer till varann för
att leka. Hedemora kommun är inte större än att vi kan ha en bra kontakt med alla barn och ungdomar som går i våra skolor. Alla jobbar med hållbar utveckling – från dagis till gymnasiet. Hälften
av förskolorna och skolorna har certifieringen Grön Flagg och några har utmärkelsen Skola förHållbar Utveckling. 2008 siktar vi på att alla har Grön Flagg!
Hedemora ligger i ett varierande landskap med öppen jordbruksbygd där lokala odlare producerar mat med hög kvalitet. Mitt i staden kan du se skogar, berg och sjöar. Dalälven rinner genom
kommunen och Hovran är ett våtmarksområde av internationellt värde med ett rikt fågelliv – påcykelavstånd från stadskärnan. Här vibrerar den vårliga nattluften av sångare. I området finns Salixodlingar som bevattnas med avloppsvattnet från det kommunala reningsverket. Och det mår bådeSalixen och Dalälven bra av.
60 procent av kommunens leasingbilar drivs med etanol. Inom såväl kommunen som näringslivet finns ett genuint intresse och en drivkraft att ta vara på möjligheterna att utveckla hållbara
energisystem.

Ekologiskt på faten!
I alla kommunala kök – från förskolekök till storkök – är all mjölk, alla havregryn, inlagda rödbetor, smörgåsgurka och bananer ekologiska. Allt kaffe som serveras ur kannor och automater ärbåde KRAV- och Rättvisemärkt. Utöver dessa sex produkter efterfrågas ekologiska alternativ påen rad andra produkter utifrån varje kostverksamhets ambition och ekonomiska möjligheter.
Salladsbufféer och vegetariska varmrättsalternativ finns på flera förskolor och skolor, och desöta mellanmålen har bytts ut till förmån för mer frukt och grönt.

3

ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONSSpårbilarnaär härtext: jan-olof smedbergSpårbilsbanor som slingrar sig fram uppe i luften
mellan höghus har gemene man oftast mött som illus­
trationer i science-fictionböcker om framtiden.
Nu är framtiden här och spårbilar ärpå väg att bli ett vardagligt inslag istadsmiljöer på samma sätt som spårvagnar och bussar.
Det första konceptet utvecklades
redan 1953 och den första rejäla banan har varit fungerande ända sedan
1975. Ett hundratal projekt har hittills genomförts i världen.
Sveriges första testbana för spårbilar, koreanska Vectus, öppnades i
Uppsala hösten 2007. Flera svenska
kommuner ligger i startgroparna förspårbilsprojekt och Sverige kan ta
en tätposition i spårbilsanvändning.
Bland kommuner som tidigt visat
intresse är Eskilstuna som fattat politiskt beslut att genomgående i hela
kommunens verksamhet arbeta för
ekologiskt hållbar utveckling. En

14

förstudie pågår kring uppbyggnad av
ett spårsystem i kommunen.
Ett nätverk för kommuner som vill
pröva att satsa på spårbilar har bildats.
Pådrivande för utvecklingen avspårbilssystem är företaget IST, Institute for Sustainable TransportationAB.
Spårbilar är förarlösa, automatstyrda
vagnar som på ett spårsystem ovanför marken kommer till passagerare
som tryckt på hit-knappen vid enhållplats och tar den resande till önskad hållplats utan stopp eller byten.
Systemen är energisnåla och jämfört
med avgasbilar miljömässigt positiva.
De har kallats för ett internet för män■niskor och gods. Spårbilar är förarlösa, automatstyrda vagnar som kör på ett spårsystem ovanför marken. 

Foto: Vectus

ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

15

ANNONS		HELA DENNA BILAGA ÄR EN ANNONS FRÅN SVERIGES EKOKOMMUNER

ANNONS

Eskilstuna vill göra mindre avtryck
Eskilstuna har bestämt sig. Kommunen skall i framtiden göra
allt mindre ekologiskt avtryck. Invånarna skall få det lättare
att göra miljömässigt bra vardagsval, exempelvis skall det bli
bekvämare att ta sig runt i staden kommunalt. Varför inte medspårbilar? Målet är att nå ett hållbart Eskilstuna och från den 1
januari 2008 är detta ledstjärnan i all kommunal verksamhet.

Varje mänsklig verksamhet och varje enskilt
människoliv gör med nödvändighet ett avtryck i miljön. I ekokommunen Eskilstuna
har man på bred front i fullmäktige och blandalla förvaltningar bestämt sig för att agera för
att kommunen som helhet skall göra så litet
ekologiskt avtryck som det bara går.
– Vi tror att människor vill välja det goda.
Men alla är vi bekväma, så om samhället inte
erbjuder goda alternativ så väljer man i stället
det enkla, exempelvis att ta bilen i stället för
bussen, säger Jimmy Jansson, vice ordförandei kommunstyrelsen.
Kommunen kommer från och med nu
att på alla plan och i alla verksamheter jobba
för att medborgarna lättare kan välja ett för
miljön mer positivt sätt att leva.
Eskilstuna har ända sedan slutet av 80talet arbetat proaktivt med miljöfrågor. Detnya är ett helhetstänkande där hållbar utveckling lyfts upp på högsta nivå. Ramen för allverksamhet i kommunen skall vara hållbar
utveckling.
Politikerna har fattat beslut om en visionoch ett nytt styrsystem– Att vi nu har ett fastslaget styrsystem
innebär att kommunen verkligen kan leva
som vi lär. Hållbar utveckling blir inte baravackra ord, säger Jimmy Jansson.
Visionen beskriver det önskvärda tillstånd som Eskilstuna skall befinna sig i år
2020. Visionen skall vara en samlande kraft
och en vägvisare. Arbetet med hållbar utveckling sker brett och formas i tre dimensioner: den sociala, den miljömässiga och

Eskilstuna var tidigt ute i satsningen på biobaserad värme och kraftförsörjning.

Foto: Anders Geidemark

den ekonomiska.
– Eskilstuna blir än mer en attraktiv ort att
bosätta sig i. Här kommer man att kunna levahållbart, framhåller Jimmy Jansson.

Hållbar vardag
Hur kommer eskilstunaborna konkret att
märka den nya visionen i vardagen?
Ja, redan kan ungdomar och pensionärer åka
buss gratis. Det minskar bilåkandet och blir
för de unga en viktig signal inför framtiden.
Cykling underlättas på många sätt, där blandannat farligheter längs vägarna byggs bort.

Eskilstuna - en mångkulturell kommun med hållbar utveckling som ram för all verksamhet.

Foto: Anders Geidemark

Kommunen byter successivt ut sina bilar
för att 2010 ha minst 75 procent miljöbilar.
Idag finns 14 biogasbussar, inom några år är
drygt hälften biogasbussar, på sikt samtliga.
En förstudie pågår kring ett framtida system
med spårbilar, vilket man i Eskils-­tuna ser som
ett lovande och fullt realistiskt transportalternativ, både lokalt och regionalt.
En stor satsning har gjorts på utbildning iklimatfrågor. Under två år har skolungdomar
kunnat besöka upplevelseutställningen ATMOS. I en särskild demokratisatsning arbetar
man från kommunen på att stimulera medborgarna till engagemang i samhällsfrågor, tillökad delaktighet och att påverka i politiken.
Detta är inte minst viktigt med tanke på att
Eskilstuna är en mångkulturell kommun.

Egen biogas
I arbetet för hållbar utveckling ingår självfallet utfasning av fossila bränslen och satsningpå förnyelsebar energi. Det kommunala energibolaget producerar biogas från organisktmaterial, däribland källsorterat hushållsavfall.
– Eskilstuna var en av de första kommunerna som själva producerar biogas. Kapaciteten kommer att öka så att vi i framtiden kan
sälja gas, kommenterar Jimmy Jansson.
Jimmy Jansson, kommunalråd. 

Eskilstunas
energimål
16

Kraftvärmeverket är biobränslebaseratoch kommunen är självförsörjande på grön
el. Uppåt 95 procent av alla hushåll inom
stadsbebyggelsen är anslutna till fjärrvärme.
Kommunen utvecklar nu ett samarbete
med jordbruket i trakten för att producera
biobränsle och lokal biogas samt ta handom restmaterial från biogasframställningen.
Ett samarbete som ger positiv utveckling imånga dimensioner – ökad produktion av
bioenergi, fler arbetstillfällen i jordbruket,
medborgarnas delaktighet genom källsortering samt öppna landskap som skapar trivsam
livsmiljö.
Exempel på andra viktiga satsningar som ligger i linje med Eskilstunas vision om hållbar
utveckling är en kombiterminal för omlastning mellan tåg och lastbilar och planerna på
Kjula logistikpark vid Svealandsbanan.
Eskilstuna tar ett stort kliv in i framtidens hållbara samhälle, men sätter ner foten
försiktigt för att lämna så litet avtryck som
möjligt.

Foto: Lars Wiklund• Utsläppen av koldioxid ska minska med 50 % mellan 1987 och 2010.
• Elanvändningen per person ska minska med 15 % till 2010 från 2000.
• Utsläppen av koldioxid från transporter ska minska med 10 % till 2010 från 2000.
• Oljeanvändningen för uppvärmning ska minska med 50 % till 2010 från 2000.
• Elanvändningen för uppvärmning (direktverkande el och elpanna) ska minska med 50 % till 2010 från 2000.

www.eskilstuna.se