Consiliul
Uniunii Europene
Bruxelles, 13 mai 2015
(OR. en)8784/15

RECH 109
COMPET 191
TELECOM 111
NOTĂSursă:
Destinatar:PreședințiaComitetul Reprezentanților Permanenți / Consiliul

Subiect:Pregătirea Consiliului (Competitivitate) din 28-29 mai 2015Către o știință europeană deschisă și excelentă - urmarea consultării
publice referitoare la Știința 2.0- Dezbatere de orientare(1)

IntroducereȘtiința 2.0 – numită și știința deschisă – presupune evoluția permanentă a modului de efectuare acercetării și de organizare a științei. Aceste transformări ale dinamicii științei și cercetării suntgenerate de înmulțirea exponențială a informațiilor și de disponibilitatea tehnologiilor digitale, fiindimpulsionate de globalizarea comunității oamenilor de știință, precum și de cererea tot mai presantădin partea societății de a găsi soluții pentru marile provocări ale vremurilor noastre. Toate acestea
au un impact atât asupra întregului ciclu, de la demararea cercetării până la publicarea rezultatelor,cât și asupra modului în care respectivul ciclu este organizat.
Sunt afectate institutele active în domeniul științific (spre exemplu, organizațiile de cercetare,consiliile de cercetare, organizațiile care efectuează cercetări științifice, organismele de finanțare),precum și modalitățile de diseminare și de evaluare a cunoștințelor științifice, de exemplu prinapariția unor noi discipline științifice, a unor procedee novatoare de publicare (printre acesteanumărându-se înmulțirea semnificativă a publicațiilor cu acces liber) și a unor transformări alemodului în care sunt evaluate calitatea și impactul cercetării.

8784/15

il/SM/rr
DG G 3 C1RO

În iulie 2014, Comisia a lansat o consultare publică privind „Știința 2.0: știința în tranziție”, însoțităde un document de informare. Consultarea s-a încheiat la 30 septembrie 2014, fiind urmată de patru
seminare cu un spectru larg de participanți, organizate pentru a confirma rezultatele. Nota deinformare a Comisiei 1, prezentată la reuniunea Consiliului (Competitivitate) din 3 martie 2015, a
detaliat principalele rezultate și recomandări de politică formulate în urma consultării.
(2)Știința deschisă, calitatea și impactul științei: principalele rezultate ale consultăriipublice privind „Știința 2.0: știința în tranziție”

Rezultatele consultării sugerează faptul că sintagma „știința deschisă” ar fi mai potrivită pentru areflecta realitățile descrise pe parcursul consultării.
Marea majoritate a participanților la consultare consideră că știința deschisă va spori calitatea șiimpactul științei, astfel încât aceasta să devină:•mai fiabilă, întrucât face posibilă verificarea mai timpurie, mai performantă și mai eficientă adatelor;•mai eficientă, întrucât permite evitarea eforturilor redundante de efectuare a unor cercetărisimilare în diverse puncte ale globului și face colaborarea accesibilă unui spectru mai larg decontribuitori;•mai receptivă la exigențele societale ale cetățenilor, întrucât știința poate deveni maitransparentă și mai deschisă decât anterior;•mai credibilă, întrucât chestiunile legate de integritatea cercetării pot fi tratate mai eficientîntr-un mediu deschis și transparent;•mai reprezentativă sub aspectul înglobării unui spectru mai larg de producători de cunoștințeștiințifice, care să depășească cercurile academice;•mai globală, înlesnind organizarea la nivel internațional a unor cercetări cu obiectiv precis,
permițând oamenilor de știință să facă schimb de cunoștințe și de date anterior publicării,științei să progreseze într-un ritm mai alert, iar inovațiilor să devină accesibile mai rapid.

1

Documentul 6409/15.

8784/15

il/SM/rr
DG G 3 C2RODiscuția multilaterală organizată de Comisie pe tema „științei în tranziție” a inclus și o dezbatereprivind modul de evaluare a impactului rezultatelor cercetărilor științifice, luând totodată în
considerare tipurile de impact care trebuie măsurate. Părțile interesate au atras atenția că științadeschisă ar deveni mai receptivă la provocările cu care se confruntă societatea, evidențiind astfelfaptul că știința deschisă urmărește să aibă un impact dincolo de contextul excelenței științifice. Dinaceastă perspectivă, rezultatele consultării publice indică faptul că părțile interesate considerănecesară punerea la punct a unor modalități alternative de măsurare a impactului rezultatelor
cercetării științifice (evaluare altmetrică), spre exemplu luând în considerare recursul la platformele
de comunicare socială. Evaluarea altmetrică ar face posibilă măsurarea impactului cercetării înmoduri mai variate decât prin recursul la indicatorii bibliometrici tradiționali, care se axează cuprecădere pe productivitate (spre exemplu, numărul publicațiilor).
(3)

Potențialul științei deschise: considerente legate de politici

Chestiunile aferente științei deschise au fost deja abordate cu ocazia dezbaterii privind valorificarea
potențialului digital al Europei prin recursul la o cercetare deschisă, interconectată și bazată pe
resurse importante de date din cadrul Consiliului (Competitivitate) din 3 martie 2015, unde s-a
constatat o susținere tot mai amplă pentru principiile științei deschise, cum ar fi accesul liber.
În anumite domenii ale științei deschise, în special în ceea ce privește accesul liber la publicațiileștiințifice și la datele din cercetare, au fost puse în aplicare politici atât la nivelul statelor membre,
cât și la nivelul proiectelor ținând de programul Orizont 2020. Alte politici nu sunt deocamdatăsuficient de dezvoltate (spre exemplu cele referitoare la evaluarea altmetrică).
Noile realități științifice, inclusiv recursul pe scară largă la tehnologiile digitale, conduc deja la oîmbunătățire a schimbului de cunoștințe între sectoare și țări diferite, facilitând cooperarea ladistanță, stabilirea de relații și crearea de noi parteneriate. Prin urmare, ar trebui să deblocăm pe
deplin potențialul științei deschise pentru a încuraja punerea în aplicare a principiilor Spațiuluieuropean de cercetare, pentru a generaliza excelența și pentru a intensifica participarea
cercetătorilor la programe și la inițiative europene comune.

8784/15

il/SM/rr
DG G 3 C3RO

A sosit momentul să evaluăm și să facem legătura dintre aceste elemente diferite, precum și săconcepem o viziune de politică globală, coerentă și deschisă pentru știința deschisă, în Europa șidincolo de granițele acesteia. Dezvoltarea unui Spațiu european de cercetare tot mai deschis estesusținută de dezvoltarea unei piețe unice digitale în care compartimentarea națională nu mai există.
O astfel de viziune coerentă de politici ar putea servi drept bază pentru o eventuală agendăeuropeană privind știința deschisă. O astfel de agendă ar putea să prevadă impulsionarea științeideschise prin furnizarea de stimulente și îndepărtarea obstacolelor, spre exemplu făcând apel la:promovarea interoperabilității datelor și acordul asupra unor principii privind integritatea cercetării;instituirea infrastructurilor corespunzătoare pentru cercetare, cum ar fi referențialele științifice șiserviciile de tip cloud pentru datele științifice; promovarea științei deschise în cadrul Spațiului
european de cercetare prin generalizarea excelenței, încurajarea unei largi participări și crearea
condițiilor pentru ca statele membre să coopereze în vederea rezolvării provocărilor cu care se
confruntă societatea; promovarea științei deschise în cadrul programului Orizont 2020.
Europa trebuie să fie liderul tendinței mondiale către o știință deschisă și să depună toate eforturile
pentru a transforma modul în care se desfășoară cercetarea științifică, astfel încât cetățenii și actorii
economici din Europa să poată culege roadele socioeconomice.
Întrebări pentru dezbatere1.

Susțineți proiectul elaborării unei agende europene privind știința deschisă?

2.

Care sunt măsurile concrete care ar trebui întreprinse la nivel european și la nivelul statelor
membre pentru a ne apropia de atingerea obiectivului unei agende privind știința deschisă?
În ce mod poate contribui acest proces la dezvoltarea pe mai departe a Spațiului european decercetare și la sporirea calității și a impactului științei, precum și la generalizarea excelențeiși lărgirea participării?

3.

Care este modalitatea optimă de a implica părțile interesate (cercetători, studenți,universități, organisme de finanțare, actori economici etc.) în procesul vizând o științădeschisă?

8784/15

il/SM/rr
DG G 3 C4RO