WSJT-X Användarhandbok
Joseph H Taylor, Jr, K1JT
Version 2.6.1

Innehållsförteckning
1. Introduktion........................................................................................................................................................ 1
1.1. Nytt i version 2.6 ......................................................................................................................................... 3
1.2. Dokumentationskonventioner ..................................................................................................................... 4
1.3. Användargränssnitt på andra språk ............................................................................................................ 5
1.4. Hur du kan bidra ......................................................................................................................................... 5
2. Systemkrav........................................................................................................................................................ 6
3. Installation ......................................................................................................................................................... 7
3.1. Windows ..................................................................................................................................................... 7
3.2. Linux ......................................................................................................................................................... 10
3.3. OS X och macOS ..................................................................................................................................... 11
4. Inställningar ..................................................................................................................................................... 13
4.1. Fliken General .......................................................................................................................................... 13
4.2. Fliken Radio .............................................................................................................................................. 15
4.3. Fliken Audio .............................................................................................................................................. 18
4.4. Fliken Tx Macros ...................................................................................................................................... 19
4.5. Fliken Reporting........................................................................................................................................ 20
4.6. Fliken Frequencies ................................................................................................................................... 224.7. Fliken Colors ............................................................................................................................................. 25
4.8. Fliken Advanced ....................................................................................................................................... 27
4.9. Mörkt gränssnitt ........................................................................................................................................ 29
5. Radioinställningar ............................................................................................................................................ 31
6. Grundläggande användarhandledning ............................................................................................................ 32
6.1. Nerladdning av exempelfiler ..................................................................................................................... 32
6.2. Inställningar för Wide Graph fönstret ........................................................................................................ 33
6.3. FT8 ........................................................................................................................................................... 34
6.4. FT4 ........................................................................................................................................................... 38
6.5. FST4 ......................................................................................................................................................... 41
6.6. FST4W...................................................................................................................................................... 43
7. Att köra QSO:n ................................................................................................................................................ 46
7.1. Standard QSO .......................................................................................................................................... 46
7.2. Fritextmeddelanden .................................................................................................................................. 47

7.3. Automatisk sekvensering .......................................................................................................................... 47
7.4. Contest Meddelanden............................................................................................................................... 48
7.5. Icke-standardiserade anropssignaler........................................................................................................ 50
7.6. Checklista före QSO ................................................................................................................................. 54
8. VHF+ funktioner .............................................................................................................................................. 55
8.1. VHF Inställningar ...................................................................................................................................... 55
8.2. JT4 ............................................................................................................................................................ 59
8.3. JT65 .......................................................................................................................................................... 60
8.4. Q65 ........................................................................................................................................................... 61
8.5. MSK144 .................................................................................................................................................... 63
8.6. Echo-läge.................................................................................................................................................. 66
8.7. Tips för EME ............................................................................................................................................. 68
9. Trafiksättet WSPR ........................................................................................................................................... 69
9.1. Bandhoppning........................................................................................................................................... 69
10. Kontroller på skärmen ................................................................................................................................... 73
10.1. Menyer .................................................................................................................................................... 73
10.1.1. WSJT-X menu .................................................................................................................................. 73
10.1.3. Configuration Menyn ........................................................................................................................ 74
10.1.4. View Menyn...................................................................................................................................... 75
10.1.6. Decode Menyn ................................................................................................................................. 77
10.1.7. Save Menyn ..................................................................................................................................... 77
10.1.8. Tools Menyn ..................................................................................................................................... 77
10.1.9. Help Menyn ...................................................................................................................................... 78
Kortkommandon (F3) ................................................................................................................................... 79
Speciella muskommandon (F5) ................................................................................................................... 80
10.2. Knapprad ................................................................................................................................................ 80
10.3. Vänster ................................................................................................................................................... 82
10.4. Center ..................................................................................................................................................... 83
10.5. Tx Meddelanden ..................................................................................................................................... 85
10.6. Statusfältet .............................................................................................................................................. 86
10.7. Wide Graph (Vattenfallsfönstret)............................................................................................................. 86
10.8. Fast Graph .............................................................................................................................................. 87
10.9. Echo Graph............................................................................................................................................. 8710.10. Övrigt .................................................................................................................................................... 88
11. Loggning ........................................................................................................................................................ 88
12. Noteringar om avkodare ................................................................................................................................ 89
12.1. AP Avkodning.......................................................................................................................................... 89
12.2. Avkodade rader....................................................................................................................................... 91
13. Mätverktyg ..................................................................................................................................................... 93
13.1. Kalibrering av frekvens ........................................................................................................................... 93
13.2. Referens Spektrum ................................................................................................................................. 96
13.3. Fasutjämning .......................................................................................................................................... 96
14. Samverkande program ................................................................................................................................ 100
15. Plattformsberoenden ................................................................................................................................... 102
15.1. Platser för filer....................................................................................................................................... 102
16. Vanliga frågor .............................................................................................................................................. 103
17. Protokollspecifikationer ............................................................................................................................... 105
17.1. Överblick ............................................................................................................................................... 105
17.2. Långsamma trafiksätt ........................................................................................................................... 106
17.2.1. FST4 .............................................................................................................................................. 106
17.2.2. FT4 ................................................................................................................................................. 106
17.2.3. FT8 ................................................................................................................................................. 106
17.2.4. JT4 ................................................................................................................................................. 106
17.2.5. JT9 ................................................................................................................................................. 107
17.2.6. JT65 ............................................................................................................................................... 107
17.2.7. Q65 ................................................................................................................................................ 107
17.2.8. WSPR ............................................................................................................................................ 108
17.2.9. FST4W ........................................................................................................................................... 109
17.2.10. Sammanfattning ........................................................................................................................... 109
17.3. Snabba trafiksätt ................................................................................................................................... 114
17.3.1. JT9 ................................................................................................................................................. 114
17.3.2. MSK144 ......................................................................................................................................... 114
17.3.3. Sammanfattning ............................................................................................................................. 115
18. Astronomical Data ....................................................................................................................................... 116
19. Hjälpprogram ............................................................................................................................................... 118
20. Support ........................................................................................................................................................ 121

20.1. Hjälp med installationen........................................................................................................................ 121
20.2. Felrapporter .......................................................................................................................................... 121
20.3. Önskemål om funktioner ....................................................................................................................... 121
21. Bekräftelser ................................................................................................................................................. 122
22. Licens .......................................................................................................................................................... 123

1. Introduktion
WSJT-X är ett datorprogram utformat för att underlätta grundläggande amatörradiokommunikation med mycket
svaga signaler. De första fyra bokstäverna i programnamnet står för "Svag signalkommunikation av K1JT",
medan suffixet "-X" indikerar att WSJT-X började som en utökad gren av ett tidigare program, WSJT, somförst släpptes 2001. Bill Somerville, G4WJS, Steve Franke, K9AN och Nico Palermo, IV3NWV, har varit stora
bidragsgivare till utvecklingen av WSJT-X sedan 2013, 2015 respektive 2016.
WSJT-X Version 2.6 erbjuder elva olika protokoll eller trafiksätt: FST4, FT4, FT8, JT4, JT9, JT65, Q65,
MSK144, WSPR, FST4W och Echo. De första sju är utformade för att göra tillförlitliga QSO under svaga
signalförhållanden. De använder nästan identisk meddelandestruktur och källkodning. JT65 designades för
EME ("moonbounce") på VHF och högre band och används mest för det ändamålet idag. Q65 är särskilt
effektivt för troposfärisk spridning, regnspridning, jonosfärisk spridning, TEP och EME på VHF och högre band,liksom andra typer av snabbt fädande signaler. JT9 designades för HF och lägre band. Dess undertrafiksätt
JT9A är 1 dB känsligare än JT65 medan den använder mindre än 10% av bandbredden. JT4 erbjuder en
mängd olika tonavstånd och har visat sig vara mycket effektiv för EME på mikrovågsband upp till 24 GHz. De"långsamma" trafiksätten använder tidsinställda sekvenser av alternerande överföring och mottagning. JT4,
JT9 och JT65 använder sekvenser på en minut, så ett minimalt QSO tar fyra till sex minuter – två eller tre
sändningar från varje station, en sänder udda UTC-minuter och den andra jämna. FT8 är fyra gånger snabbare(15-sekunders T/R-sekvenser) och mindre känslig med några dB. FT4 är ännu snabbare (7,5 s T/R-sekvenser)
och särskilt väl lämpad för radiotävlingar. FST4 är speciellt utformad för LF- och MF-banden. Både FST4 och
Q65 erbjuder en mängd olika tidsinställda sekvenslängder och Q65 en rad tonavstånd för olika
utbredningsförhållanden. På HF-banden är världsomspännande QSO möjliga med något av dessa trafiksätt
med effektnivåer på några watt (eller till och med milliwatt) och kompromissantenner. På VHF-band och högre
är QSO möjliga (med EME, scatter och andra utbredningstyper) vid signalnivåer 10 till 15 dB under de som
krävs för CW.
MSK144 och valbara undertrafiksätt JT9E-H är "snabba" protokoll som är utformade för att dra nytta av korta
signalförbättringar från joniserade meteorspår, flygplansscatter och andra typer av spridningsutbredning.
Dessa lägen använder tidsinställda sekvenser med en varaktighet på 5, 10, 15 eller 30 s.
Användarmeddelanden överförs upprepade gånger med hög hastighet (upp till 250 tecken per sekund för
MSK144) för att utnyttja de kortaste meteorspårreflektionerna eller "pingarna". MSK144 använder samma
strukturerade meddelanden som de långsamma trafiksätten och eventuellt ett förkortat format med så kallathashade-anropssignaler.
Observera att vissa av de trafiksätt som klassificeras som långsamma kan ha T/R-sekvenslängder lika korta
som snabblägena. "Långsam" i denna mening innebär att meddelandeinformationen endast skickas en gångper överföring. De snabba trafiksätten i WSJT-X skickar sina meddelandeinformation upprepade gånger, såmånga gånger som passar in i Tx-sekvenslängden.

1

WSPR (uttalas "whisper") står för Weak Signal Propagation Reporter. WSPR-protokollet utformades för att
undersöka potentiella utbredningsvägar med hjälp av lågeffektöverföringar. WSPR-meddelanden bär normalt
sändarstationens anropssignal, lokatorruta och sändareffekt i dBm. Med tvåminuterssekvenser kan de avkodas
vid signal-brusförhållanden så låga som -31 dB i en 2500 Hz bandbredd. FST4W är utformad för liknandeändamål men speciellt för användning på LF- och MF-banden. Den innehåller valfria sekvenslängder så länge
som 30 minuter och når känslighetnivåer så låga som -45 dB. Användare med internetåtkomst kan automatiskt
ladda upp WSPR- och FST4W-mottagningsrapporter till en central databas som heter WSPRnet(https://wsprnet.org/drupal/) som tillhandahåller en kartläggningstjänst, arkivlagring och många andra funktioner.

I trafiksättet Echo kan du upptäcka och mäta din egen stations ekon från månen och göra andra mätningar
användbara för att optimera din EME-stations prestanda.
WSJT-X tillhandahåller spektrala displayer för mottagarpassband så breda som 5 kHz, flexibel riggkontroll för
nästan alla moderna radioapparater som används av amatörer och ett brett utbud av specialhjälpmedel som
automatisk dopplerspårning för EME QSO och ekotestning. Programmet fungerar lika bra på Windows-,
Macintosh- och Linux-system och installationspaket är tillgängliga för alla tre plattformarna.
Versionsnummer: WSJT-X-versionsnummer har huvud-, del- och korrigeringsnummer avgränsade med
punkter: till exempel WSJT-X version 2.1.0. Kandidater för tillfälliga betaversioner görs ibland före en ny
allmänt tillgänglig version för att få återkoppling från användarna. Version 2.1.0-rc1, 2.1.0-rc2 osv. skulle till
exempel vara betaversioner som leder fram till den slutliga versionen av v2.1.0. Releasekandidater bör endast
användas under en kort testperiod. De har en underförstådd skyldighet att ge återkoppling tillprogramutvecklingsgruppen. Kandidatutgåvor bör inte användas i luften efter att en fullständig release med
samma nummer har gjorts.
Ett kompletterande program MAP65, skrivet av K1JT, är utformat för EME-kommunikation med JT65- och Q65protokollen. När det används med RF-hårdvara som ger koherenta signalkanaler för två ortogonala
polarisationer, ger programmet automatisk polarisationsmatchad mottagning för varje JT65- eller Q65-signal i
ett 90 kHz-passband. På Windows-plattformen installeras MAP65 automatiskt tillsammans med WSJT-X.

2

1.1. Nytt i version 2.6• WSJT-X 2.6 implementerar nya funktioner som stöder ARRL International Digital Contest och dess
distansbaserade poängsättning. Kryssrutan Call 1st har ersatts av en rullgardinskontroll som erbjuder CQ
Max Dist som ett alternativ. Ett nytt fönster märkt Active Stations visar en lista över mottagna men
obearbetade anropssignaler, sorterade i fallande ordning efter potentiella tävlingspoäng. Med alternativet
CQ Max Dist valt väljer programmet det svar på din CQ som ger flest tävlingspoäng. Du kan klicka på enlinje i fönstret Active Stations för att anropa den stationen.
• Avkodningsprestanda för FT8 och Q65 har förbättrats i en mängd olika situationer med tillgänglig a prioriinformation (AP).
• Echo-läget erbjuder nu en Clear Avg-knapp och ger tillförlitliga mätningar av SNR även när
dopplerspridningen är stor. Dess Monitor-funktion kan användas för att mäta SNR för en mottagen
omodulerad bärvåg, såsom en key-down-testsignal som sänds ut av en annan station och reflekteras frånmånen, och även för att mäta sol-, mån- och markbrus som hjälpmedel för att optimera en EME-stations
prestanda.
• Nya knappar i huvudfönstret möjliggör snabba växlingar mellan lägena FT4, FT8, MSK144, Q65 och JT65
och växlar FT8 Hound-läget PÅ / AV.
• Nya bekvämlighetsfunktioner gör det möjligt för Fox-operatörer att reagera snabbare på särskilda QSOsituationer. En tabell med två kolumner i flik 2 ger en översikt över kön och över anropssignaler medpågående QSO:er. Fox-operatören kan ändra ordningen på anropssignaler i kön, vilket möjliggör reaktion
på förändringar i utbredningen. Fox stationen svarar nu automatiskt i ytterligare två cykler på stationer vars
rapport inte har mottagits, vilket ökar framgångsgraden för svåra QSO.
• Arbetsfrekvenstabellen erbjuder nu spara/återställ kapacitet och bättre hantering av mer än en frekvens per
lägesbandskombination. Du kan ställa in önskade frekvenser och WSJT-X väljer dessa när du byter bandeller läge. Du kan märka en bordlagd frekvens med en beskrivning, till exempel en DXpeditionanropssignal, och ställa in start- och slutdatum och tid så att frekvenserna automatiskt visas och försvinnerfrån de visade alternativen. Du kan ladda en offentligt tillgänglig frekvenstabell från en fil för att enkelt görasådana DXpedition-data tillgängliga för programmet.
• Valfri färgmarkering tillhandahålls för specificerade DX Call och DX Grid och för meddelanden som
innehåller RR73 eller 73.
• Nya alternativ finns för att loggningen till filen ALL.TXT. Du kan begära automatisk start av en ny fil varjemånad eller varje år och du kan också inaktivera loggningen helt och hållet.
• Inställningar för T/R-period och underläge sparas av läget när du växlar direkt mellan lägen: till exempel
MSK144-15, Q65-60A eller FST4-120.

3

• Tx- och Rx-ljudfrekvenser sparas och återställs när du återvänder från ett läge som ställer in en
standardfrekvens på 1500 Hz (MSK144, FST4W, Echo, WSPR, FreqCal) och sedan växlar tillbaka till FT4,
FT8, Q65, FST4 eller JT65.
• Riggkontroll tillhandahålls för vissa nya radioapparater och buggfixar för att styra andra.
• Nya funktioner i MAP65 (endast tillgängliga för Windows) inkluderar ett hjälpmedel för mätning av
antennpekfel och en möjlighet att läsa filen wsjtx.log (förvaras av WSJT-X) för att känna igen EMEtävlingsdupes. Dessutom skickar MAP65 nu ytterligare information till filazel.dat och erbjuder valfri digitalskalning av indata I/Q-data.

1.2. Dokumentationskonventioner
Vi inkluderar skärmdumpar som illustrerar många av inställningarna och funktionerna i WSJT-X. Tänk på att
WSJT-X är ett program med flera plattformar: det detaljerade utseendet på fönster och användarkontroller kan
skilja sig avsevärt i Windows-, Linux- eller macOS-miljöer. Den underliggande funktionaliteten är dockdensamma på alla operativsystem. Där så önskas uppmärksammar vi särskilt viktiga plattformsskillnader.
I den här handboken uppmärksammar följande ikoner särskilda typer av information:

Noteringar som innehåller information som kan vara av intresse för särskilda
användarkategorier.
Tips om programfunktioner eller funktioner som annars kan förbises.

Varningar om användning som kan leda till oönskade konsekvenser.

41.3. Användargränssnitt på andra språkWSJT-X-användargränssnittet (UI) är nu tillgängligt på flera språk. När ett översatt användargränssnitt är
tillgängligt för datorns standardsystemspråk visas det automatiskt vid programstart.
Användargränssnittsspråket kan åsidosättas om så önskas genom att starta WSJT-X med ett
kommandoradsalternativ. Om du till exempel vill starta WSJT-X med dess användargränssnitt på spanska
anger du det här kommandot vid prompten:
wsjtx --language es

I skrivande stund finns ingen översättning till Svenska tillgänglig.

1.4. Hur du kan bidra
WSJT-X är en del av ett projekt med öppen källkod som släpptes under GNU General Public License(https://www.gnu.org/licenses/gpl-3.0.txt) (GPLv3). Om du har programmerings- eller dokumentationskunskapereller vill bidra till projektet på andra sätt, vänligen meddela dina intressen till utvecklingsteamet. Vi uppmuntrar
särskilt dem med översättningskunskaper att frivilligt hjälpa till, antingen för den här användarhandboken eller
för programmets användargränssnitt.
Projektets källkodsarkiv finns på SourceForge( https://sourceforge.net/p/wsjt/wsjtx/ci/master/tree/), ochkommunikationen mellan utvecklarna sker på e-postreflektorn wsjt-devel@lists.sourceforge.net. Felrapporteroch förslag på nya funktioner, förbättringar av WSJT-X Användarhandbok, etc., kan också skickas dit. Dumåste gå med i gruppen innan du publicerar i e-postlistan.

1.5. Licens
Innan du använder WSJT-X, läs våra licensvillkor här:
https://wsjt.sourceforge.io/wsjtx-doc/wsjtx-main-2.6.1.html#LICENSE

52. Systemkrav• SSB-sändtagare och antenn• Dator med Windows 7 eller senare, macOS 10.13 eller senare eller Linux• 1,5 GHz eller snabbare CPU och 200 MB tillgängligt minne; Snabbare maskiner är bättre
• Bildskärm med minst 1024 x 780 upplösning• Dator-till-radio-gränssnitt med en serieport eller motsvarande USB-enhet för T/R-växling, eller CAT-kontroll,eller VOX, efter behov för dina radio-till-dator-anslutningar• Ljudin- och utmatningsenheter som stöds av operativsystemet och konfigureras för samplingsfrekvens 48
000 Hz, 16 bitar• Ljud eller motsvarande USB-anslutningar mellan sändtagaren och datorn• Ett sätt att synkronisera datorns klocka till UTC inom ±1 sekund

63. Installation
Installationspaket för släppta versioner på Windows, Linux och OS X finns på WSJT Hemsidan(https://wsjt.sourceforge.io/index.html).https://wsjt.sourceforge.io/index.html Klicka på WSJT-X-länken till vänsteroch välj lämpligt paket för ditt operativsystem.

3.1. Windows
Ladda ned och kör paketfilen wsjtx-2.6.1-win32.exe(https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx-2.6.1/wsjtx-2.6.1-win32.exe) (Windows 7 eller senare, 32-bitars) eller

wsjtx-2.6.1-win64.exe(https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx-2.6.1/wsjtx-2.6.1-win64.exe) (Windows 7 eller senare, 64-bitars) och följ

dessa instruktioner:• Installera WSJT-X i en egen katalog, till exempel C:\WSJTX or C:\WSJT\WSJTX , snarare än den konventionellaplatsen C:\Program Files …\WSJTX .
• Alla programfiler relaterade till WSJT-X lagras i den valda installationskatalogen och dess underkataloger.
• Loggar och andra skrivbara filer finns normalt i katalogen:
C:\Users\<username>\AppData\Local\WSJT-X .

Din dator kan vara konfigurerad så att den här katalogen är "osynlig". Det är dock där ochtillgängligt. Ett alternativt (genvägs) katalognamn är "%LocalAppData%\WSJT-X\" .
• Den inbyggda Windows-funktionen för tidssynkronisering är vanligtvis inte tillräcklig. Vi rekommenderar
programmet Meinberg NTP Client: se Network Time Protocol Setup (https://www.satsignal.eu/ntp/setup.html) för
nedladdning och installationsanvisningar. Nya versioner av Windows 10 levereras nu med en mer kapabelInternet-tidssynkroniseringstjänst som är lämplig om den är konfigurerad på rätt sätt. Vi rekommenderar
inte SNTP-tidsinställningsverktyg eller andra som gör periodiska korrigeringssteg, WSJT-X kräver att PCklockan är monotont ökande och smidigt kontinuerlig.
Att ha en PC-klocka som verkar vara synkroniserad med UTC räcker inte. "Monotont ökande"betyder att klockan inte får trampas bakåt. "Smidigt kontinuerlig" innebär att tiden måste öka inästan konstant takt, utan steg. Eventuella nödvändiga klockkorrigeringar måste tillämpas
genom att justera ökningstakten och därigenom korrigera synkroniseringsfel gradvis.

7• WSJT-X kräver installation av OpenSSL-biblioteken. Lämpliga bibliotek kanske redan är installerade på dittsystem. Om de inte är det kommer du att se detta fel strax efter att du har begärt en hämtning av den
senaste LoTW-användardatabasen. Du kan åtgärda detta genom att installera OpenSSL-biblioteken.
◦ Du kan ladda ner ett lämpligt OpenSSL-paket för Windows från Windows OpenSSL Packages(https://slproweb.com/products/Win32OpenSSL.html); Du behöver det senaste Windows Light versionen. För 32-

bitarsWSJT-X-version , använd den senaste Win32 v1.1.1 version av OpenSSL- libraries, för 64-bitars WSJTX använder du den senaste Win64 v1.1.1 versionen av OpenSSL libraries (Det är OK att installera bådaversionerna på ett 64-bitars system) som i skrivande stund var Win32 OpenSSL Light Package(https://slproweb.com/download/Win32OpenSSL_Light-1_1_1L.msi) och Win64 OpenSSL Light Package(https://slproweb.com/download/Win64OpenSSL_Light-1_1_1L.msi) respektive.

◦ Installera paketet och acceptera standardalternativen, inklusive alternativet att kopiera OpenSSL DLL-filer
till Windows-systemkatalogen. Det finns ingen skyldighet att donera till OpenSSL-projektet. Avmarkera
alla donationsalternativ om så önskas.
Om du fortfarande får samma nätverksfel efter installationen av OpenSSL-bibliotekenmåste du också installera Microsoft VC++ 2013 Redistributable (https://www.microsoft.com/enph/download/details.aspx?id=40784) komponenten. På nedladdningssidan väljer duvcredist_x86.exe för användning med 32-bitars WSJT-X-versionen eller vcredist_x64.exe med

64-bitarsversionen och kör den sedan för att installera.
Om du inte kan installera OpenSSL-biblioteken eller inte har en Internetanslutning pådatorn som används för att köra WSJT-X 2.6 kan du hämta LoTW-filen manuellt. Gå tillhttps://lotw.arrl.org/lotwuser-activity.csv i en webbläsare, ladda ned filen och flytta den
sedan till katalogen WSJT-X-loggfiler. Den här katalogen kan öppnas genom att välja
File|Open log directory från huvudmenyn.

8• WSJT-X förväntar sig att ljudkortet gör sin råsampling vid 48 000 Hz. För att säkerställa att detta kommer att
vara så när du kör under de senaste versionerna av Windows, öppna systemets ljudkontrollpanel och välj
i sin tur flikarna Inspelning och uppspelning. Klicka på Egenskaper, sedan på Avancerat och välj 16
bitar, 48 000 Hz (DVD-kvalitet). Stäng av alla ljudförbättringsfunktioner för dessa enheter.
• Du kan avinstallera WSJT-X genom att klicka på länken Avinstallera på Start-menyn i Windows eller
genom att använda Avinstallera ett program på Kontrollpanelen i Windows | Alternativet Program och
funktioner eller i Inställningar |Appar på Windows 10.

93.2. Linux
Debian, Ubuntu och andra Debian-baserade system inklusive Raspberry Pi OS:

Projektgruppen släpper binära installationspaket riktade mot en modern version av en
Linux-distribution. Även om dessa kan fungera på nyare Linux-versioner eller till och med
olika distributioner, är det osannolikt att de fungerar på äldre versioner. Kontrollera
anteckningarna som medföljer utgåvan för information om de riktade Linux-distributionernaoch versionerna. Om binärpaketet inte är kompatibelt med din Linux-distribution eller
version måste du skapa programmet från källor.

• 64-bit Intel/AMD: wsjtx_2.6.1_amd64.deb (https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx2.6.1/wsjtx_2.6.1_amd64.deb)◦ Så här installerar du:sudo dpkg -i wsjtx_2.6.1_amd64.deb• 32-bit ARM hårdvara FP: wsjtx_2.6.1_armhf.deb (https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx2.6.1/wsjtx_2.6.1_armhf.deb)◦ Så här installerar du:sudo dpkg -i wsjtx_2.6.1_armhf.deb• 64-bit ARM: wsjtx_2.6.1_arm64.deb (https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx-2.6.1/wsjtx_2.6.1_arm64.deb)◦ Så här installerar du:sudo dpkg -i wsjtx_2.6.1_arm64.deb• Avinstallera för någon av ovanstående plattformar:
sudo dpkg -P wsjtx

10

Du kan också behöva utföra följande kommando i en terminal:

sudo apt install libgfortran5 libqt5widgets5 libqt5network5 \libqt5multimedia5-plugins libqt5serialport5 \libboost-all-dev \libqt5printsupport5

libqt5sql5-sqlite libfftw3-single3 libgomp1

libusb-1.0-0 libportaudio2

Fedora, CentOS, Red Hat, och andra rpm-baserat system:• 64-bit: wsjtx-2.6.1-x86_64.rpm (https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx-2.6.1/wsjtx-2.6.1-x86_64.rpm)◦ Så här installerar du:sudo rpm -i wsjtx-2.6.1-x86_64.rpm• Uninstall:sudo rpm -e wsjtx

Du kan också behöva utföra följande kommando i en terminal:
sudo dnf install libgfortran fftw-libs-single qt5-qtbase \qtserialport qt5-qtsvg \qt5-qtmultimedia qt5-

qt5-qtserialport libgomp boost libusbx portaudio

3.3. OS X och macOSmacOS10.13 och senare: Ladda ner filen wsjtx-2.6.1-Darwin.dmg(https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx-2.6.1/wsjtx-2.6.1-Darwin.dmg) på skrivbordet, dubbelklicka på den ochkonsultera dess Readme-fil för viktig installationsinformation.
Om du redan har installerat en tidigare version kan du behålla den genom att ändra dess namn i Applications-mappen (t.ex. från WSJT-X till WSJT-X_2.2). Du kan sedan gå vidare till installationsfasen.

11

Notera också följande:• Använd Mac-datorns Audio MIDI Setup verktyg för att konfigurera ditt ljudkort för 48 000 Hz, tvåkanaligt,
16-bitars format.
Om du använder macOS med en extern ljudenhet och upptäcker att Tx-ljud spontant växlar
till moderkortets ljudenhet efter några sändningar, försök att ställa in samplingsfrekvensen
till 44 100 Hz snarare än de annars rekommenderade 48 000 Hz.

• Använd System Preferences för att välja en extern tidskälla för att hålla systemklockan synkroniserad med
UTC.
• För att avinstallera helt enkelt dra WSJT-X-programmet från Applications till papperskorgen.

124. Inställningar
Välj Settings från File-menyn eller genom att trycka på F2. (På Macintosh väljer du Preferences på WSJT-Xmenyn eller använd kortkommandot Cmd+,). I följande avsnitt beskrivs de inställningsalternativ som ärtillgängliga på åtta flikar som kan väljas högst upp i inställningsfönstret.

4.1. Fliken General
Välj fliken General i Settings fönstret. Under Station Details ange din anropssignal, lokatorruta (helst 6-tecken)
och IARU-regionnummer. Region 1 är Europa, Afrika, Mellanöstern och norra Asien; Region 2 Nord- och
Sydamerika; och region 3 södra Asien och Stillahavsområdet. Denna information är tillräcklig för att kommaigång.

13

Betydelser av återstående alternativ på fliken General ska vara självförklarande efter att du har gjort några
QSO med WSJT-X. Du kan återgå för att ställa in dessa alternativ efter dina önskemål senare.
Om du använder en anropssignal med ett tilläggsprefix eller suffix, eller vill köra en station
med en sådan anropssignal, var noga med att läsa avsnittet Icke-standardiserade
anropssignaler.
När man aktiverar Enable VHF/UHF/Microwave features deaktiveras den bredbandiga
multidekodern för bl.a JT65. Vid trafik på HF-frekvenserna är det därför vanligtvis bäst att
deaktivera detta val.

14

4.2. Fliken RadioWSJT-X stödjer CAT-styrning (Computer Aided Transceiver) av för programmet relevanta funktioner hos deflesta moderna radiostationer. För att konfigurera programmet för just din radio, välj fliken Radio i Settingsfönstret.

• Välj din radio i listan Rig eller välj None om du inte vill använda CAT-styrning.
◦ Använder du DX Lab Suite Commander, Ham Radio Deluxe, Hamlib NET rigctl eller OmniRig för att
styra din radio kan du även välja en av dessa i listan. När någon av dessa är invalda kommer fältet
under CAT Control ändras till Network Server. Lämna detta fält tomt för att använda
standardinställningarna för styrningsprogrammet som du använder på samma dator.
15

Om styrningsprogrammet körs på en annan dator och/eller port, ange detta här. Ställ muspekaren över fältet
för att se vilka inställningar som behövs.
◦ Välj OmniRig Rig 1 eller OmniRig Rig 2 för att ansluta till en OmniRig server som körs på samma dator.
Notera att OmniRig endast finns tillgängligt till Windowssystem.
• Ställ in Poll Interval till det önskade intervall som WSJT-X skall efterfråga information från din radio. För deflesta radioapparater är ett intervall på 1–3 sekunder tillräckligt.
• CAT Control: För att låta WSJT-X styra radion direkt i stället för att använda ett tredjepartsprogram behöver
man göra följande inställningar:◦ Välj Serial port eller Network server, inklusive serviceportnumret som används för att kommunicera med
din radio.
Ett särskilt värde för USB är tillgängligt för anpassade USB-enheter som de somanvänds av vissa SDR-kit. Detta är inte detsamma som den virtuella seriella porten
som tillhandahålls av USB-anslutna sändtagare och CAT-gränssnitt, för de använder
COM- eller serieportnamnet som hänvisar till dem.

◦ Serial Port Parameters: Välj datahastighet för kommunikationen med din radio i listan Baud Rate, antal
databitar under Data Bits, antal stopbitar under Stop Bits och handskakningsmetod under Handshake.
Kontrollera din radios användarhandbok för rätt inställningar.
CAT-gränssnitt som kräver handskakning svarar inte förrän rätt Handshakeinställning tillämpas.
◦ Force Control Lines: Några radiostationer kräver att serieportens RTS och/eller DTR kontrollsignaler
ställs antingen högt eller lågt. Använd endast dessa inställningar om du behöver det (t.ex. för att
strömförsörja radions serieinterface).
• PTT Method: Välj VOX, CAT, DTR eller RTS som metod för nyckling av radion. Om du valt DTR eller RTS,
välj önskad serieport (kan vara samma som används till CAT-styrning). Välj VOX om du använder ett
externt interface (t.ex Signalink) eller använder radions VOX-funktion för att nyckla radion.
När du använder ett proxyprogram för riggkontroll är CAT vanligtvis det rätta
alternativet för PTT-Method förutsatt att proxyprogrammet kan nyckla din sändtagare
självmant.
• Transmit Audio Source: Vissa radioapparater tillåter dig välja vilken kontakt där ljudsignalen för utsändningskall kopplas in. Om möjligt, välj Rear/Data för radions tillbehörskontakt eller Front/Mic för till exempel
mikrofonkontakten.

16• Mode: WSJT-X använder det övre sidbandet (USB) för utsändning och mottagning.
Välj USB eller Data/Pkt om din radio har en sådan trafiksättsinställning samt använder tillbehörskontakten
på radions baksida. Vissa radioapparater har även bredare och/eller plattare passband när Data/Pkt ärinvalt. Välj None om du inte vill att WSJT-X skall ändra radions trafiksättsinställning.
• Split Operation: Det finns stora fördelar med att använda Split funktionen (separata VFO:er för mottagningoch sändning) om din radio stödjer detta. Om den inte gör det kan WSJT-X simulera detta. Båda metodernakommer bidra till att skapa en renare utsänd signal genom att denna hela tiden ligger mellan 1500 Hz och2000 Hz. Man undviker därför att signalen ligger i kanten på passbandet. Välj Rig för att använda din radios
splitfunktion eller Fake It för att låta WSJT-X justera VFO frekvensen efter behov vid växling mellan
sändning och mottagning. Välj None om du inte vill använda splitfunktionen.
När alla inställningar är utförda, klicka på Test CAT för att testa kommunikationen mellan WSJT-X och din
radio. Knappen indikerar grönt när kommunikationen med din radio fungerar. En röd indikering innebär att
kommunikationen har misslyckats. Även ett felmeddelande kommer att visas. Efter testet har lyckats, klicka
på Test PTT för att verifiera att nycklingen av radion fungerar. Om du valt VOX under PTT Method kan du testa
nycklingen senare genom att använda Tune-knappen i huvudfönstret.

174.3. Fliken Audio
Välj fliken Audio för att konfigurera programmets ljudinställningar.

• Soundcard: Välj vilken ljudenhet som skall användas som ingång (Input), samt utgång (Output). Vanligtvis
är Mono-inställningen tillräcklig dock kan man i speciella fall välja vänster (Left), höger (Right) eller bådastereokanalerna (Both).
◦ Säkerställ att din ljudenhet är inställd till 48 000 Hz samt 16 bitar i samplingshastighet.
Om du väljer den ljudenhet som också är datorns standardenhet så behöver dudeaktivera datorns systemljud. Annars kommer dessa att sändas ut via din radio.
Windows 7 och senare versioner konfigurerar ljudenheter som använder Texas
Instruments PCM2900 CODEC felaktigt till en mikrofoningång i stället för en Lineingång. (Detta chip används i många radioapparater med inbyggda ljudkort, USB
CODECs, liksom andra ljudkortsinterface.) Om du använder en sådan enhet, ställ in
mikrofonnivån för ljudenheten till 0 dB i dess inställningar.

• Save Directory: WSJT-X kan spara de mottagna ljudsekvenserna som .WAV-filer. Standardkatalogen för
dessa filer finns redan angiven. Du kan om du vill ändra denna till en katalog du själv önskar.

18

• AzEl Directory: En fil vid namn azel.dat kommer att finnas i den angivna katalogen. Filen innehåller
information som kan användas av andra program för automatisk spårning av solen eller månen. Fileninnehåller dessutom uträknat data för dopplerskiftet för en specificerad EME-utbredningsväg. Filen
uppdateras med ny information varje sekund undertiden fönstret Astronomical Data visas.
• Remember power settings by band: WSJT-X kan komma ihåg inställningen i reglaget Pwr för varje enskilt
frekvensband. Exempelvis, när Tune är vald i denna inställning och man klickar på Tune i huvudfönstret,kommer Pwr-reglaget att automatiskt ställa in sig på det senaste värdet då Tune-funktionen användes för
det valda frekvensbandet.

4.4. Fliken Tx Macros
Tx Macros är en lista med fritextmeddelanden som används ofta, t.ex som meddelandena här nedan.

• För att lägga till ett eget meddelande, skriv in önskad text (upp till 13 tecken) i textfältet längst upp och
klicka på Add.
• För att ta bort ett meddelande, klicka på meddelandet och sedan på Delete.
• De sparade meddelandena kan ordnas om genom att markera och dra dem uppåt eller neråt i listan.
Listordningen kommer att behållas även när WSJT-X startas om.
• Meddelanden kan också läggas till från huvudfönstrets Tx5-fält från Flik 1 eller från Free msg-fältet i Flik 2.
Detta görs genom att trycka [Enter] efter meddelandet skrivits in.
• Om det första ordet i ett meddelande är $DXCALL (eller den förkortade formen $DX) kommer det ordet att
ersättas vid överföring av basanropssignalen i DxCall-fältet.

194.5. Fliken Reporting• Logging: Välj önskade alternativ från den här gruppen. Operatörer för en station med multi-operatörer kan
ange sin hemanropssignal som Op Call.
• Network Services: Markera Enable PSK Reporter Spotting för att sända information om mottagna
stationer till PSK Reporter-tjänsten (https://pskreporter.info/pskmap.html).

20• UDP Server: Den här gruppen med alternativ styr nätverksnamnet eller adressen och portnumret som
används för att utbyta information med ett tredjepartsprogram som samverkar med WSJT-X. Utbytt
information inkluderar avkodade meddelanden, allmän programstatus, QSO: er loggade, markering av
anropssignaler i WSJT-X-bandaktivitetsfönstret och begränsade möjligheter att initiera QSO: er som svar
på CQ- eller QRZ-meddelanden. Fullständig information om protokollet finns i kommentarer högst upp i den
här filen i vårt källkodsförråd:https://sourceforge.net/p/wsjt/wsjtx/ci/master/tree/Network/NetworkMessage.hpphttps://sourceforge.net/p/w
sjt/wsjtx/ci/master/tree/Network/NetworkMessage.hpp
Fälten för Outgoing interfaces samt Multicast TTL visas bara när en IP-adress för enmulticast grupp har angetts i fältet UDP Server.
Program som JTAlert använder UDP Server-funktionen för att få information om hur WSJT-X-instanser körs.
Om du använder JTAlert för att styra WSJT-X, se till att aktivera Accept UDP requests valet.

21

4.6. Fliken Frequencies
Under fliken Frequencies återfinns inställningar för de olika WSJT-trafiksättens arbetsfrekvenser.
Working Frequencies: Som standard innehåller Working Frequencies tabellen en lista med de för tillfället
rekommenderade arbetsfrekvenserna för JT4, FT8, JT9, JT65, MSK144, WSPR, och Echo. En kolumn visaräven den IARU-region som frekvensen tillhör. De rekommenderade frekvenserna kan ändras över tiden eller
modifieras manuellt med egna frekvenser om man så önskar.

• För att ändra en befintlig post, dubbelklicka för att redigera den, skriv önskad frekvens i MHz eller välj frånrullgardinsmenyn med alternativ och tryck sedan på Enter på tangentbordet. Du kan markera en post somföredragen (Pref), ange en beskrivande etikett och ange start- och slutdatum och -tider för att den ska visas
i bandvalskontrollen. Programmet formaterar dina ändrade poster på lämpligt sätt.
• För att sätta in en ny frekvenspost, högerklicka var som helst i frekvenstabellen och välj Insert. Skriv in en
frekvens i MHz i textfältet som visas och välj önskat trafiksätt (kan även lämnas tomt). Klicka sedan på OK.
Tabellen kan innehålla mer än en frekvens per band.

22• För att ta bort en post, högerklicka på posten och välj Delete. Vill du ta bort flera poster samtidigt kan duvälja dessa innan du högerklickar.
• Högerklicka var som helst i rutan och klicka på Reset knappen för att återställa listan tillstandardinställningarna.
Andra mer avancerade underhållsåtgärder finns på snabbmenyn med högerklick som ska vara
självförklarande.
Frequency Calibration: Om du har kalibrerat din radio med WWV eller andra tillförlitliga frekvensreferenser,
eller kanske med den teknik som beskrivs i Accurate Frequency Measurements with your WSPR Setup(https://wsjt.sourceforge.io/FMT_User.pdf), ange mätvärdena för Intercept A och Slope B I ekvationen:

Dial error = A + B*f“Dial error” och benämns i Hz, f är frekvens i MHz och B är i ppm (parts per million).
Frekvensvärden som skickas till radion och tas emot från den justeras sedan så att frekvenserna som visas av
WSJT-X är korrekta.

23

Station Information: Man kan spara information gällande sin egen stations frekvensband (Band), frekvensfel(Offset) och antennbeskrivning (Antenna Description). Informationen i antennbeskrivningen kommer även att
inkluderas i rapporter som sänds till PSK Reporter (https://pskreporter.info/pskmap.html).
Standardinställningen för Offset är noll. Andra värden kan anges om man t.ex. använder sig av en transverter.
• För att underlätta arbetet med att ställa in rätt information kan man ta bort ointressanta frekvensband t.ex.
band som man inte har utrustning eller antenner för. Klicka då på en arbetsfrekvens i listan och tryck
in Ctrl+A för att “välja alla” poster i listan. Klicka sedan på den markerade listan och dra informationen
till Station Information tabellen. Du kan nu lägga till information om ev. frekvensfel och antennbeskrivningar.
• För att slippa skriva in samma information flera gånger kan du kopiera informationen mellan cellernai Station Information tabellen genom att markera en cell och dra denna till den önskade cellen.
• När du är färdig med inställningarna, klicka OK för att stänga inställningsfönstret.

244.7. Fliken Colors

Decode Highlighting• WSJT-X använder färger för att markera avkodade CQ-meddelanden av särskilt intresse. Markera rutan
Show DXCC, grid, och worked-before status på Settings | General fliken och eventuella rutor av
intresse för dig på Colors fiken. Du kan dra en linje uppåt eller nedåt för att höja eller sänka dess logiska
prioritet. Högerklicka på en linje om du vill ange en ny förgrunds- eller bakgrundsfärg. Förgrunds- ochbakgrundsfärger används separat, och noggranna val av förgrund, bakgrund och prioritet kan ge tvåindikationer på ”worked before” status.
• Tryck på Reset Highlighting för att återställa alla färginställningar till standardvärden.
• Välj Highlight by Mode om du vill visa ”worked before” status per trafiksätt.
25• Välj Only grid Fields sought om du bara är intresserad av de två inledande tecknen i fältet för lokatorutan istället för de första fyra.
• Välj Include extra WAE entities om du är intresserad av de extra entiteter som definierats för DARC WAE
och CQ Marathon awards.
• ”Worked before” statusen beräknas från din WSJT-X ADIF-loggningsfil. Du kan ersätta ADIF-loggfilen med
en som exporteras från ditt stationsloggningsprogram. Knappen Rescan ADIF Log bygger om WSJT-X”worked before” index med den aktuella ADIF-loggfilen.
WSJT-X ADIF filposter måste innehålla fältet "CALL". "BAND" och "MODE", och"GRIDSQUARE" -fält är valfria beroende på dina DXing-mål. DXCC-entitets-, kontinent, CQ- och ITU-zondata för callsignprefix och vissa välkända åsidosättningar härleds fråncty.dat-databasen som medföljer WSJT-X (se Loggning för mer information).

Logbook of The World User Validation
Stationer som är kända för att ha laddat upp sina loggar till matchningstjänsten ARRL LoTW QSL kan
markeras. De data som används för att fastställa detta är tillgängliga online.
• Fetch Now laddar ned en ny datauppsättning från URL:en för CSV-filen Användare. LoTW-teamet
uppdaterar normalt dessa data varje vecka.
• Justera Age of last upload less than för att ställa in den period inom vilken en station måste ha laddat upp
sin logg till LoTW för att utlösa markering.

26

4.8. Fliken Advanced

JT65 VHF/UHF/Microwave decoding parameters• Random erasure patterns väger logaritmiskt det antal pseudo-slumpmässiga försök som utförs av FrankeTaylor JT65 dekodern vid avkodning. Högre nummer ger en aning bättre känslighet men ökar samtidigttidsåtgången för avkodning. För det mesta är ett bra värde 6 eller 7.
• Aggressive decoding level sätter tröskelvärdet för acceptabla avkodningar i "Deep Search"-läget. Högre
värde gör att avkodningsresultat med lägre trovärdighetsnivå om en korrekt avkodning visas.

27

• Inställningen Two-pass decoding aktiverar ett andra avkodningspass efter de första avkodade signalerna
har subtraherats från den mottagna dataströmmen. Funktionen gör det lättare att avkoda till exempelöverlappande signaler.
Miscellaneous• Sätt ett positivt nummer i Degrade S/N of .wav file för att lägga till kända värden av pseudo-slumpmässigt
brus som läses in från en .wav-fil. För att vara säker på att det resluterande S/N-degraderingen är nära tillden önskade dB-värdet, ställ in Receiver bandwidth till det bästa uppskattade värdet gällande dinmottagares effektiva bandbredd.
• Tx delay justerar tidsförskjutningen mellan tidpunkten sändaren nycklas samt audiosignalen frånprogrammet startar. Standard är 0.2 sekunder.
För att undvika problem med nycklingsrelän hos extern utrustning som slutsteg och
preamp, rekommenderas brukandet av en hårdvaru-sequencer för att säkerställa att allt
funkar korrekt.
• Välj x 2 Tone spacing eller x 4 Tone spacing för att generera Tx-ljud med två eller fyra gånger det
normala tonavståndet. Denna funktion är avsedd att användas med specialiserade LF / MF-sändare somdelar genererade frekvenser med 2 eller 4 som en del av överföringsprocessen.
Special Operating Activity• Markera den här rutan och välj typ av aktivitet för att aktivera automatisk generering av speciellameddelandeformat för tävling och DXpeditions. För ARRL Field Day, ange din operatörsklass samt
ARRL/RAC avdelning; för FT Roundup, ange din stat eller provins. Använd "DX" för avdelning eller stat om
du inte är i USA eller Kanada. I FT Roundup skall stationer i Alaska och Hawaii ange “DX”.
• Markera Fox om du är en DXpeditionsstation som vill använda FT8 DXpedition funktionen.
Markera Hound om du önskar att ha ett QSO med en Fox-station. Före man börjar använda dig av denna
funktion rekommenderas det att man läser användarhandledningen för funktionen. Notera att
handledningen är på engelska och kan hittas på följande länk: FT8 DXpedition Mode
(https://wsjt.sourceforge.io/FT8_DXpedition_Mode.pdf).

28

4.9. Mörkt gränssnitt
En valfri Mörk stil på WSJT-X huvudfönstret är tillgänglig. För att göra det effektivt vill du förmodligen
omdefiniera dina färginställningar. I Windows eller Linux startar du programmet från ett kommandotolkfönster
med följande kommando eller ändrar skrivbordsgenvägen WSJT-X i enlighet därmed:

wsjtx --stylesheet :/qdarkstyle/style.qss

I macOS anger du följande kommando från en terminal:

open /Applications/wsjtx.app --args -stylesheet :/qdarkstyle/style.qss

I Linux som använder Unity- eller GNOME-gränssnittet kommer följande kommandon att uppdatera WSJT-Xstarten:

sed '/Exec=wsjtx/ s/$/ -stylesheet :\/qdarkstyle\/style.qss/' \/usr/share/applications/wsjtx.desktop >~/.local/share/applications/wsjtx.desktop update-desktop-database ~/.local/share/applications/29

Beroende på ditt operativsystem kommer huvudfönstret WSJT-X att se ut ungefär så här:30

5. Radioinställningar
Detta avsnitt hjälper dig att justera inställningarna på din radio.

Mottagarens ljudnivå
• Om den inte redan är grönmarkerad, klicka på knappen Monitor i programmets huvudfönster för att starta
mottagningsläget.
• Försäkra dig om att din radio är inställd på USB (eller USB Data).
• Använd radions "RF-gain"-kontroll eller/och datorns ljudmixer för att ställa in bakgrundsbrusnivån
(mätskalan längst ner till höger i huvudfönstret) till runt 30 dB när inga signaler tas emot. Det är normalt
bäst att stänga av AGC-funktionen eller att justera ner "RF-gain"-kontrollen för att reducera AGC-påverkan
på signalerna.

En PC-ljudmixer har normalt två skjutreglage, en för varje applikation ansluten som bör
ställas in på maximal (0dB FS) eftersom det inte kan hjälpa till med distorsion från alltför
höga eller låga ingångsnivåer från din mottagare och en annan masternivå som är
analog dämpare på ljudkortet före analog till digital omvandlare (ADC). Masternivån
kan användas för att justera signalnivån som tas emot av WSJT-X.

Bandbredd och frekvensinställning• Om din radio har mer än en bandbreddsinställning för passbandet i USB-läge kan det vara fördelaktigt att
välja den bredaste möjliga, upp till cirka 5 kHz.
• Om du bara har ett standard SSB-filter kan du inte visa mer än cirka 2,7 kHz bandbredd. Beroende på den
exakta frekvensinställningen kan du på HF-band visa hela delbandet som vanligtvis används för ett
trafiksätt.

Sändarens ljudnivå
• Klicka på Tune knappen i huvudfönstret för att nyckla radion i sändningsläge och sända ut en kontinuerligton• Lyssna på den utsända tonen genom att använda din radios monitoreringsfunktion. Den utsända tonen
skall vara ren utan klickningar och avbrott. Försäkra dig om att detta fortfarande är fallet när du använder
datorn för andra ändamål såsom email, surfning etc.
• Justera Pwr-reglaget på huvudfönstrets högra sida nedåt från sitt maxvärde tills uteffekten från din radio
faller en liten bit. Detta är generellt en bra nivå för det utsända ljudet.
• Klicka på Tune knappen ytterligare en gång eller Halt Tx för att stoppa testutsändningen.

31

6. Grundläggande användarhandledning
Detta avsnitt introducerar de grundläggande användarkontrollerna och programbeteendet för WSJT-X, medsärskild tonvikt på FT8-läget. Vi föreslår att nya användare ska gå igenom hela HF-orienterad handledning,helst när du använder din radio.
Efterföljande avsnitt täcker ytterligare information om att göra QSO, WSPR-läge och VHF+-funktioner.

6.1. Nerladdning av exempelfiler
Följande steg hämtar exempel på ljudfiler som ursprungligen spelats in av WSJT-X. Dessa filer kan läsas inoch bearbetas av WSJT-X för att simulera normal trafik.
• Välj Download samples… från Help menyn.
• Hämta några eller alla tillgängliga exempelfiler med hjälp av kryssrutorna på skärmen nedan. För dennahandledning behöver du åtminstone FT8-filerna.

32

6.2. Inställningar för Wide Graph fönstret
Fönstret WSJT-X Wide Graph visar frekvensspektrumet för det mottagna ljudet. Vanligtvis visar den övre delen
av fönstret ett vattenfalldiagram över frekvensspektrumet (ett spektrogram) och ett linjediagram över det
aktuella eller genomsnittliga spektrumet. Kontrollerna längst ned i fönstret används för att ställa in det visade
ljudfrekvensområdet, färgpaletten och skalningen av spektrumskärmarna. Med en kontroll längst ned till höger idet breda diagrammet (visas som Spec nn%) kan du styra den vertikala delen av fönstret som upptas av
spektrumlinjediagrammet. Det är viktigt att ställa in lämpliga nedre och övre ljudfrekvensgränser för Wide
Graph eftersom dessa gränser definierar FT8-avkodarens sökfönster. För den här självstudien kommer
gränserna att ställas in för att täcka 100–3300 Hz:• Ställ in Start = 100 Hz.
• Ställ in Bins/Pixel = 5. Mindre/större värden gör att Wide Graph-fönstret täcker ett mindre/större
frekvensområde.
• Använd musen för att ta tag i vänster eller höger kant av Wide Graph-fönstret och justera dess bredd så att
den övre frekvensgränsen är cirka 3300 Hz.
N Avg Inställningen styr hur många spektra som medelvärdet beräknas för att producera varje linje ispektrogrammet. Mindre värden gör att spektrogrammet uppdateras oftare, vilket resulterar i att signalerna
sprids ut i vertikal (tid) riktning.
Å andra sidan gör större värden det lättare att upptäcka mycket svaga signaler:• Ställ in N Avg = 2.
Palette Inställningen styr färgschemat som används för spektrogrammet:• Ställ in Palette = Fldigi
När Flatten är markerad, försöker WSJT-X korrigera för lutning eller krökning i mottagarens passbandform.
• Flatten = markerad
Linjediagrammet kan ställas in för att visa det aktuella (icke-genomsnittliga) spektrumet eller det kumulativa(genomsnittliga) spektrumet:• Välj Cumulative för datavisning• Ställ in Gain och Zero skjutreglagen för vattenfall och spektrum till nära medelskala

33Spec nn% bestämmer vilken bråkdel av den vertikala utsträckningen av den breda grafen som ska användas
för spektrumets linjediagram. Om du ställer in Spec på 0 elimineras linjediagrammet och en inställning på 100
elimineras spektrogrammet och endast linjediagrammet visas:• Ställ in Spec = 50%

6.3. FT8
Huvudfönstret:• Klicka på Stop knappen i huvudfönstert för att stoppa all mottagning.
• Välj FT8 från Mode menyn samt Deep från Decode menyn.
• Dubbelklicka på Erase för att rensa båda textfönstren.

Öppna en Wave fil:• Välja File | Open log directory och navigera dig fram till ...\save\samples\FT8\210703_133430.wav.
Vattenfalls fönstret, Band Activity samt Rx Frequency- fönstren skall nu se ut som i skärmdumparna här
nedan:• Du kanske vill låtsas att du är K1JT genom att ange anropssignalen tillfälligt i My Call under Settings |General . Dina resultat bör då vara identiska med dem som visas i skärmbilden nedan. Glöm inte att byta
My Call tillbaka till ditt egen anropssignal när du är klar!

34Översikt avkodning
Avkodning sker i slutet av en mottagningssekvens. Med Decode inställt till Deep kommer tre avkodningspass
att ske och Decode-knappen på huvudfönstret tänds tre gånger, en gång för varje pass. Det första
avkodningsförsöket i varje avkodningspass görs vid den valda Rx-frekvensen, indikerad av den U-formade
gröna markören på frekvensskalan i vattenfallet. Alla avkodningar visas idet vänstra (Band Activity)
textfönstret. Det högra (Rx Frequency) textfönstret visar alla avkodningar som erhållits vid den aktuella Rxfrekvensen tillsammans med eventuella avkodningar adresserade till My Call (i detta fall K1JT). Den röda
markören i vattenfallsskalan indikerar din Tx-frekvens.
Tjugoen FT8-signaler avkodas från exempelfilen. Antalet avkodningar visas i en ruta längst ner i huvudfönstret.
När den här filen spelades in avslutade HA5WA en QSO med K1JT, och hans 73-meddelande visas i rötteftersom det är adresserat till My Call (i detta fall K1JT). Som standard markeras linjer som innehåller CQ i
grönt och linjer med My Call (K1JT) i rött. Observera att K1JT har två anropande stationer; HA0DU och
EA3AGB.

Kontroller för avkodning
För att få lite känsla för kontroller som ofta används när du gör QSO, försök dubbelklicka med musen på de
avkodade textraderna och på vattenfallets spektraldisplay. Du bör kunna bekräfta följande beteende:• Dubbelklicka på en av de avkodade Dubbelklicka på en av de avkodade CQ meddelandena markerade
med grönt. Dessa åtgärder ger följande resultat:◦ Anropssignal och lokator för stationen som anropar CQ kopieras till DX Call och DX Grid
inmatningsfälten.
◦ Meddelanden genereras för en standard minimal QSO.
◦ Tx even är markerad eller rensad på lämpligt sätt, så att du sänder i rätt (udda eller jämn) minuter.
◦ Rx-frekvensmarkören flyttas till frekvensen för CQ-stationen.
◦ Du kan ändra dubbelklicksbeteendet genom att hålla ned Shift för att bara flytta Tx-frekvensen eller Ctrl
för att flytta både Rx- och Tx-frekvenser. (På en Mac-dator använder du command tangenten istället för
Ctrl).
◦ Dessutom, om Double-click on call sets Tx enable är markerad i Settings | General fliken så kommer
Enable Tx aktiveras så att en sändningspass startar automatiskt vid rätt tidpunkt.

Du kan förhindra att Tx-frekvensen ändras genom att kryssa i Hold Tx Freq.

35

• Dubbelklicka på det avkodade meddelandet K1JT HA0DU KN07 , som är markerat i rött. Detta kommer att fåsamma resultat som i föregående steg förutom att Tx-frekvensen (röda markören) inte flyttas om inte Shifteller Ctrl hålls nere. Meddelanden markerade i rött är ofta svar på ditt eget "CQ" eller från en station som
ropar upp dig direkt efter du avslutat ett QSO. Förmodligen vill du stanna kvar på den Tx-frekvens du redan
ligger på.
• Klicka med musen var som helst på vattenfallsdisplayen. Den gröna Rx-frekvensmarkören hoppar till dinvalda frekvens och Rx-frekvenskontrollen i huvudfönstret uppdateras i enlighet därmed.
• Gör samma sak med Shift tangenten nedtryckt. Nu kommer den röda Tx-frekvensmarkören och dess
tillhörande kontroll i huvudfönstret att följa dina frekvensval.
• Gör samma sak med Ctrl tangenten nedtryckt. Nu följer båda färgade markörerna och båda spinner
kontrollerna dina val.
• Dubbelklicka vid vilken frekvens som helst på vattenfallet gör alla de saker som just beskrivits och åberoparockså avkodaren i ett litet intervall runt Rx-frekvensen. Om du vill avkoda en viss signal dubbelklickar dunära den vänstra kanten av vattenfallsspårningen.
• Håll inne "Ctrl"-tangenten och dubbelklicka på en signal för att både ställa in Tx och Rx-frekvensen samt
avkoda signalen under markören.
• Klicka på knappen Erase för att rensa det högra meddelandefönstret på avkodade meddelanden.
• Dubbelklicka på knappen Erase för att rensa båda meddelandefönstrena på avkodade meddelande.
För att undvika QRM från andra stationer är det vanligtvis bäst att svara på ett CQ på enannan frekvens än CQ-stationens. Detta gäller också när du skall anropa en station som
avslutar ett QSO. Välj en Tx-frekvens som inte verkar användas. Du kanske också vill
aktivera Hold Tx Freq.
Kortkommandona Shift+F11 och Shift+F12 ger ett enkelt sätt att flytta din Tx-frekvensnedåt eller uppåt i 60 Hz-steg.
Skjutreglage och snurr reglage svarar på piltangenter och Page Up/Down tangenterna.
Knapptryckningar med Page Up/Down flyttar kontrollerna i större steg. Du kan också
skriva siffror direkt i spinner kontrollerna eller använda mushjulet.
En onlineguide, FT8 Operating Guide(https://www.g4ifb.com/FT8_Hinson_tips_for_HF_DXers.pdf) av ZL2IFB erbjuder många

ytterligare tips om hur du kör FT8 på ett effektivt sätt.

36

FT8 DXpedition läget:Detta speciella driftläge gör det möjligt för DX-expeditioner att köra FT8 QSO till mycket höga hastigheter.
Båda stationerna måste använda WSJT-X Version 1.9 eller senare.
Detaljerade bruksanvisningar för FT8 DXpedition Mode (https://wsjt.sourceforge.io/FT8_DXpedition_Mode.pdf) finns
tillgängliga online. Försök inte använda DXpedition läget utan att läsa dessa instruktioner noggrant!

FT8 DXpedition läget är avsedd att användas av DXpeditions med sällsynta anropssignaler
och andra ovanliga omständigheter där ihållande QSO-frekvenser långt över 100/timme
förväntas. Använd inte multisignalfunktionen om du inte uppfyller detta krav och använd inte
DXpedition-läge i de konventionella FT8-delbanden. Om du överväger att använda Fox
med DXpedition Mode, hitta en lämplig anropsfrekvens som överensstämmer med
regionala bandplaner och publicera den för de stationer du hoppas köra. Kom ihåg att
signalfrekvenserna i luften kommer att vara högre än anropsfrekvensen med upp till 4 kHz.
När du är klar med den här självstudien, glöm inte att ange din egen anropssignal igen som
My Call i Settings | General fliken.

376.4. FT4
FT4 är designad för Contesting på HF banden och 6 meter. Jämfört med FT8 har FT4 3.5 dB mindre känslighet
och kräver 1.6 gånger bandbredden för FT8 men du kan istället köra dubbelt så många QSO på samma
tidsperiod som FT8.

Huvudfönstret:• Välj FT4 på Mode menyn.
• Dubbelklicka på Erase för att rensa båda textfönstren.

Inställningar för Wide Graph-fönstret:• Bins/Pixel = 5, Start = 100 Hz, N Avg = 1• Justera bredden på fönstret så den övre frekvensen i skalan är ungefär 3300 Hz.

Öppna en Wave-fil:• Välj File | Open och navigera dig till filen ...\save\samples\FT4\200514_182053.wav. Vattenfallet och Bandactivity-fönstret skall nu se ut ungefär som följande skärmdumpar. Denna exempelfil spelades in under ett
en testsession av ett contest varför de flesta avkodade meddelanden använder ett meddelandeformat frånFT Roundup contesten.

38

• Klicka med musen på valfritt ställe i vattenfallsfönstret. Den gröna markeringen för RX-frekvensen kommer
att hoppa till din valda frekvens samt RX-frekvensen i huvudfönstret kommer uppdateras med den aktuellafrekvensen.
• Gör samma sak med Shift tangenten nedtryckt. Nu kommer den röda markeringen för Tx-frekvens samt Txfrekvensen i huvudfönstret följa ditt frekvensval.
• Gör samma sak med Ctrl tangenten nedtryckt. Nu kommer båda markeringarna och bådafrekvenskontrollerna i huvudfönstret följa dina val av frekvens.
• Dubbelklicka nu på någon av de avkodade meddelandena i Band Activity-fönstret. Rx-frekvensen kommer
nu ändra sig till den frekvens som meddelandet skickades på men lämnar Tx-frekvensen oförändrad. För att
flytta både Rx och Tx-frekvenserna, håll nere Ctrl tangenten och dubbelklicka på meddelandet.

Best S+P knappen
Användargränssnittet för FT4 inkluderar en knapp som är märkt Best S+P.

39

Om du klickar på Best S+P under en Rx-sekvens kommer programmet att analysera alla avkodade CQmeddelanden på som avkodas under slutet av sekvensen. Programmet väljer sedan en motstation med bäst
potential ur ett contest perspektiv och agerar som om du dubbelklickat på den stationen i listan. ”Bäst potential”
innebär här: "Ny Multiplier" (1: a prioritet) eller "Ny anropssignal på bandet" (2:a prioritet). "Ny Multiplier" tolkas
här som "Ny DXCC". En mer brett definierad multiplikatorkategori (för FT Roundup-reglerna) kommer att
införas i sinom tid. Vi kan tillhandahålla ytterligare prioritetsrankningar, till exempel "New Grid on Band"(användbart för nordamerikanska VHF-tävlingar), sortering efter signalstyrka etc.
Best S+P är en användbar funktion endast om du har definierat vad "bäst" ska betyda. Detta görs genom att
konfigurera lämpliga alternativ på Settings | Colors fliken. Val och ordning av färgmarkeringsalternativ avgör
vilka potentiella QSO-partners som väljs med funktionen "Best S+P". Optimala val kommer att vara olika för
olika tävlingar. I en tävling som använder FT Roundup-regler rekommenderar vi att du aktiverar My Call in
message, New DXCC, New Call on Band, CQ in message och Transmitted message, uppifrån och ner.

Kortkommandona Shift+F11 och Shift+F12 tillhandahåller ett enkelt sätt att flytta din FT4
Tx-frekvens nedåt eller uppåt i 90 Hz-steg.

För enkel tangentbordskontroll av överförda meddelanden, kontrollera Alternate F1–F6
bindings under Settings | General fliken. I tävlingsstil kan du sedan slå F1 att begära en
QSO genom att skicka CQ. På samma sätt nycklar F2 till F5 skickar meddelandena i
inmatningsfälten Tx2 till Tx5. Mer information om tävlingsstilens funktion finns i The FT4
Protocol for Digital Contesting (https://wsjt.sourceforge.io/FT4_Protocol.pdf).

När du är klar med den här självstudien, glöm inte att ange din egen anropssignal igen som
My Call i Settings | General fliken.

406.5. FST4
Förväxla inte FST4 med FT4, som har ett helt annat syfte! FST4 är främst utformad för att göra 2-vägs QSO
med svag signal på LF- och MF-banden. T/R-perioder från 15 s upp till 1800 s finns tillgängliga. Längre T/Rperioder ger bättre känslighet endast om Tx- och Rx-frekvensinstabilitet och kanaldopplerspridning är tillräckligt
små så att mottagna signaler förblir faskoherenta över perioder som spänner över flera överförda symboler.
Generellt sett bör Rx- och Tx-frekvensförändringar under sändnings- och kanaldopplerspridningen var och en
vara liten jämfört med den symbolknapphastighet som visas för varje T/R-varaktighet i tabell 7 i avsnittet
Protokollspecifikationer. Till exempel är nyckelhastigheten för 1800 s T / R-perioden 0,089 Baud, så
framgångsrik drift med denna T / R-längd kräver Tx- och Rx-frekvensstabilitet bättre än 0,089 Hz under 1800 söverföringen förutom kanaldopplerspridning mindre än 0,089 Hz.
Användning med FST4 liknar den med andra WSJT-X-lägen: de flesta kontroller på skärmen, automatisk
sekvensering och andra funktioner beter sig på bekanta sätt. Driftskonventioner på 2200- och 630 m-banden
har dock gjort vissa ytterligare användarkontroller önskvärda. Snurrboxar märkta F Low och F High ställa innedre och övre frekvensgränser som används av FST4-avkodaren, och dessa gränser markeras med
mörkgröna vinkelparentessymboler < > på frekvensskalan Wide Graph:

Det är bäst att hålla avkodningsområdet ganska litet, eftersom QRM och överföringar i andra lägen eller
sekvenslängder kommer att sakta ner avkodningsprocessen (och naturligtvis kommer att vara icke avkodbar).
Genom att välja Single decode i fliken File | Settings | General kan du ytterligare begränsa
avkodningsområdet till inställningen för F Tol på vardera sidan om Rx Freq.
En noise blanker kan aktiveras genom att ställa in NB procent till ett värde som inte är noll. Den här
inställningen avgör hur många av de största amplitudproverna som ska tömmas (nollställas) innan data skickas
till avkodaren. De flesta användare tycker att inställningar mellan 0% (ingen blankning) och 10% fungerar bäst.
41

Om noise blanker-procenten är inställd på -1% kommer avkodaren att försöka 0, 5, 10, 15 och 20% i följd. Påsamma sätt får en inställning på -2% avkodaren att loopa över blankningsprocenten 0, 2, 4, ... 20 %.
För att spara tid utlöses de multipla blanknings-procenterna triggade av negativa NB inställningarna prövas
endast för signalkandidater som ligger nära (inom +/- 20 Hz) från inställd Rx frekvens.

Öppna en Wave-fil:• Välj FST4 på Mode menyn. Ställ in T/R till 60 s och Decode | Deep.
• Ställ in NB (noise blanker) till 0%.
• Ställ in Wide Graph-skärmen med inställningar som är lämpliga för FST4-60-läget. Prova till exempel
Bins/Pixel 2 och N Avg 4. Ställ in Start frekvens och bredden på det Wide Graph för att inkludera det
frekvensområde som du vill avkoda. I det här exemplet kontrollerar du att Start är mindre än 1000 Hz och
att Wide Graph sträcker sig till över 1400 Hz.
• Ställ in F Low 1000, F High 1400. Dessa inställningar definierar avkodarens frekvenssökområde.
• Öppna en exempelfil med File | Open och välj filen …\save\samples\FST4+FST4W\210115_0058.wav.
När WSJT-X har bearbetat filen bör du se något som liknar följande skärmdump:

426.6. FST4W
FST4W används på samma sätt som WSPR, men FST4W har betydande fördelar för användning på 2200 m
och 630 m banden. Som standard är den centrala Rx Freq 1500 Hz och F Tol 100 Hz, så det aktiva
avkodningsområdet är 1400 till 1600 Hz. För ökad flexibilitet kan du dock välja olika mittfrekvenser och värden
för F Tol. Vi förväntar oss att användningskonventioner snart kommer att upprättas för FST4W-aktivitet på
2200 och 630 m.
En ny rullgardinskontroll nedan F Tol erbjuder ett ”round-robin”-läge för schemaläggning av FST4Wsändningar:

43

Om tre operatörer i förväg kommer överens om att välja alternativen 1/3, 2/3, och 3/3 kommer till exempel
deras FST4W-sändningar att ske i en fast sekvens utan att två stationer sänder samtidigt. Sekvens 1 är den
första sekvensen efter 00:00 UTC. För WSPR-liknande schemaläggningsbeteende bör du välja Random.

Öppna en wave-fil:• Välj FST4W på Mode menyn. Ställ in T/R till 1800 s och Decode | Deep.
• Ställ in NB to 0%.
• Välj lämpliga inställningar för Wide Graph. Prova till exempel Bins/Pixel 1, Start 1200 Hz och N Avg 150.
• Öppna en exempelfil med File | Open och välj filen: …\save\samples\FST4+FST4W\201230_0300.wav.
När det är klart bör du se en enda avkodning som visas på skärmdumpen:

44

Observera att den svaga signalen som är associerad med den enda avkodningen är nästan osynlig på
widegraph-spektrogrammet.

45

7. Att köra QSO:n
7.1. Standard QSO
Enligt lång tradition kräver en minimalt giltig QSO utbyte av anropssignaler, en signalrapport eller annan
information och bekräftelser. WSJT-X är utformad för att underlätta att göra sådana minimala QSO:n med
korta, strukturerade meddelanden. Processen fungerar bäst om du använder dessa format och följer
standardpraxis. Den rekommenderade grundläggande QSO:t går till ungefär så här:

CQ K1ABC FN42

#K1ABC ropar CQ
K1ABC G0XYZ IO91

G0XYZ K1ABC –19#G0XYZ svarar#K1ABC skickar rapport

K1ABC G0XYZ R-22
G0XYZ K1ABC RRR#G0XYZ skickar R + rapport#K1ABC skickar RRR

K1ABC G0XYZ 73#G0XYZ skickar 73

Standardmeddelanden består av två anropssignaler (eller CQ, QRZ eller DE och en anropssignal) följt av
sändarstationens lokatorruta, en signalrapport, R plus en signalrapport eller de slutliga bekräftelserna RRReller 73. Dessa meddelanden komprimeras och kodas på ett mycket effektivt och tillförlitligt sätt. I
okomprimerad form (som visas på skärmen) kan de innehålla så många som 22 tecken. Vissa operatörer
föredrar att skicka RR73 snarare än RRR. Detta är användbart eftersom RR73 är kodad som en giltig
lokatorruta, en som sannolikt aldrig kommer att upptas av en amatörstation.
Signalrapporter anges som signal-brusförhållande (S/N) i dB, med en standardreferensbrusbandbredd på2500 Hz. Således, i exempelmeddelandet ovan, berättar K1ABC G0XYZ att hans signal är 19 dB underbruseffekten i bandbredd 2500 Hz. I meddelandet vid 0004 bekräftar G0XYZ mottagandet av rapporten ochsvarar med en signalrapport på –22 dB. JT65-rapporter är begränsade till att ligga i intervallet –30 till –1 dB,
och värdena komprimeras avsevärt över cirka -10 dB. JT9 stöder det utökade intervallet –50 till +49 dB och
tilldelar mer tillförlitliga siffror till relativt starka signaler.

Signaler blir synliga på vattenfallet runt S / N = -26 dB och hörbara (för någon med mycket
god hörsel) runt -15 dB. Tröskelvärdena för avkodning är cirka -20 dB för FT8, -23 dB för
JT4, –25 dB för JT65 och –27 dB för JT9.
Flera alternativ finns tillgängliga för omständigheter där snabba QSO är önskvärda.
Dubbelklicka på Tx1 kontrollen Now eller Next för att växla användning av Tx2meddelandet i stället för Tx1 för att starta en QSO. På samma sätt dubbelklickar du på Tx4
Kontroll för att växla mellan att skicka RRR och RR73 i det meddelandet. RR73 meddelandet
bör endast användas om du är rimligt säker på att inga upprepningar kommer att krävas.

46

7.2. Fritextmeddelanden
Användare lägger ofta till lite vänlig ”chit-chat” i slutet av en QSO. Meddelanden i fritt format, till exempel “TNXROBERT 73” eller “5W VERT 73 GL” stöds, upp till högst 13 tecken, inklusive mellanslag. I allmänhet bör duundvika tecknet / i fritextmeddelanden, eftersom programmet då kan försöka tolka din konstruktion som en delav en sammansatt anropssignal. Det borde vara uppenbart att protokollen JT4, JT9 och JT65 inte är utformade
eller väl lämpade för omfattande samtal eller ”rag-chewing”.

7.3. Automatisk sekvensering
T/R-cyklerna i många WSJT-X-trafiksätten tillåter bara några sekunder att inspektera avkodade meddelanden
och bestämma hur de ska besvaras. Ofta är det inte tillräckligt med tid, så för FST4, FT4, FT8, MSK144 och
Q65 erbjuder programmet en grundläggande automatisk sekvenseringsfunktion.
Välj Auto Seq i huvudfönstret för att aktivera den här funktionen:

När du ropar CQ kan du välja att välja CQ: First för att svara automatiskt till den första avkodade besvararen,eller CQ: Max Dist för att svara den mest avlägsna besvararen.

När Auto-Seq är aktiverat kommer programmet deaktivera Enable Tx i slutet av varje
QSO. Det är inte meningen att WSJT-X ska göra helautomatiska QSO. Automatisk
sekvensering är ett operatörshjälpmedel, inte ett operatörsutbyte.

47

7.4. Contest Meddelanden
Protokollen FT4, FT8 och MSK144 stöder speciella meddelanden optimerade för NA VHF och EU VHF
contests. FT4 och FT8 stöder också meddelanden för ARRL Field Day, FT Roundup och WW Digi contest.
Avkodarna känner igen och avkodar dessa meddelanden när som helst. Konfigurera programmet så att det
automatiskt genererar de meddelandetyper som krävs för tävlingsutbyten och utför lämplig automatisk
sekvensering genom att välja en contestaktivitet som stöds under Settings | Advanced fliken. Modellera QSO
och fortsätt sedan enligt följande, för varje händelsetyp:NA VHF Contest och ARRL International Digital Contest

CQ TEST K1ABC FN42
K1ABC W9XYZ EN37
W9XYZ K1ABC R FN42
K1ABC W9XYZ RRR
W9XYZ K1ABC 73

Endera anropssignalen (eller båda) kan ha /R tillagt för att beteckna en Rover i en VHF contest. Du kan
använda RR73 i stället för RRR, och de sista 73 är valfria.
EU VHF Contest
CQ TEST G4ABC IO91
G4ABC PA9XYZ JO22
<PA9XYZ> <G4ABC> 570123 IO91NP<G4ABC> <PA9XYZ> R 580071 JO22DB PA9XYZ G4ABC
RR73

Endera anropssignalen (eller båda) kan ha /P tillagt.

Meddelanden som överför signalrapporter, QSO-serienummer och 6-tecken lokatorruta harändrats i WSJT-X v2.2 och är inte kompatibla med de format som användes i tidigare
programversioner. Se till att uppgradera WSJT-X om du kommer att använda EU VHF
Contest-meddelanden.

48

ARRL Field Day

CQ FD K1ABC FN42
K1ABC W9XYZ 6A WIW9XYZ K1ABC R 2B EMA
K1ABC W9XYZ RR73

FT Roundup

CQ RU K1ABC FN42
K1ABC W9XYZ 579 WIW9XYZ K1ABC R 589 MA
K1ABC W9XYZ RR73

WW Digi Contest

CQ WW K1ABC FN42
K1ABC S52XYZ JN76
S52XYZ K1ABC R FN42
K1ABC S52XYZ RR73

QSO:er för tävlingar behandlas i allmänhet som ogiltiga när de visas i en stations logg och inte den förmodade
QSO-partnerns. För att undvika Not-in-Log (NIL) påföljder för dig själv och andra, rekommenderar vi följanderiktlinjer för tävlingsloggning med FT4, FT8 och MSK144:• Aktivera och lär dig att använda Alternate F1-F6 bindings som är valbar på Settings | General fliken.
• Logga alltid en QSO när du har fått RRR, RR73 eller 73 från en station du arbetar på.
• Logga ett QSO när du skickar RR73 eller 73 om du är rimligt säker på att den kommer att kopieras. Men var
noga med att titta på någon indikation på att den inte kopierades och vidta sedan lämpliga åtgärder. Om dutill exempel får Tx3-meddelandet (R plus contest exchange) igen, och om du har aktiverat Alternate F1-F6
bindings, tryck på F4 för att skicka din RR73 igen.

49

7.5. Icke-standardiserade anropssignaler
Trafiksätt med 77-bitars meddelandenyttolaster: FST4, FT4, FT8, MSK144 och Q65
Sammansatta anropssignaler som PJ4/K1ABC eller K1ABC/3 och anropssignaler för speciella evenemangsom YW18FIFA stöds för vanliga QSO:er men inte för meddelanden i tävlingsstil. Modell QSO ser ut ungefär
så här:CQ PJ4/K1ABC<PJ4/K1ABC> W9XYZ
W9XYZ <PJ4/K1ABC> +03<PJ4/K1ABC> W9XYZ R-08
<W9XYZ> PJ4/K1ABC RRR
PJ4/K1ABC <W9XYZ> 73

De sammansatta eller icke-standardiserade anropssignalerna känns igen och hanteras automatiskt med hjälp
av speciella meddelandeformat. En sådan anropssignal och en standardanropssignal kan förekomma i deflesta meddelanden, förutsatt att en av dem är innesluten i < >vinkelparenteser. Om meddelandet innehåller enlokatorruta eller numerisk signalrapport, måste parenteserna omsluta den sammansatta eller ickestandardiserade anropssignalen; Annars kan parenteserna vara runt endera anropssignalen.
Vinkelparenteser innebär att den bifogade anropssignalen inte överförs i sin helhet, utan snarare som en
hashkod med ett mindre antal bitar. Mottagande stationer visar den fullständiga icke-standardiserade
anropssignalen om den har tagits emot i sin helhet tidigare. Annars visas den som < . . . >. Dessa
begränsningar respekteras automatiskt av algoritmen som genererar standardmeddelanden för minimala
QSO:n. Förutom de specialfall som involverar /P eller /R som används i VHF-tävling, erbjuder WSJT-X 2.6
inget stöd för två icke-standardiserade anropssignaler för att arbeta med varandra.

Att använda en icke-standardiserad anropssignal har bestämda kostnader. Det begränsar
vilka typer av information som kan ingå i ett meddelande. Det förhindrar att din lokatorruta
inkluderas i standardmeddelanden, vilket nödvändigtvis försämrar användbarheten av
verktyg som PSK Reporter.

50

Trafiksätt med 72-bitars meddelandenyttolaster: JT4, JT9 och JT65
I trafiksätten med 72-bitar nyttolast hanteras sammansatta anropssignaler på ett av två möjliga sätt:

Typ 1 sammansatta anropssignaler
En lista med cirka 350 av de vanligaste prefixen och suffixen kan visas i Help menyn. En enda sammansatt
anropssignal som involverar ett objekt från den här listan kan användas i stället för det vanliga tredje ordet i ett
meddelande (normalt en lokatorruta, signalrapport, RRR eller 73). Följande exempel är alla godkända
meddelanden som innehåller sammansatta anropssignaler av Typ 1:

CQ ZA/K1ABCCQ K1ABC/4
ZA/K1ABC G0XYZ
G0XYZ K1ABC/4

Följande meddelanden är inte giltiga, eftersom ett tredje ord inte är tillåtet i något meddelande som innehåller
en sammansatt anropssignal av Typ 1:

ZA/K1ABC G0XYZ -22#Dessa meddelanden är ogiltiga. var och en skulle

G0XYZ K1ABC/4 73# skickas utan sitt tredje "ord"

En QSO mellan två stationer som använder Typ 1 sammansatta anropssignalmeddelanden kan se ut så här:
CQ ZA/K1ABC
ZA/K1ABC G0XYZ
G0XYZ K1ABC –19
K1ABC G0XYZ R–22
G0XYZ K1ABC RRR
K1ABC G0XYZ 73

Observera att den fullständiga sammansatta anropssignalen skickas och tas emot i de två första
överföringarna. Därefter utelämnar operatörerna tilläggsprefixet eller suffixet och använder de strukturerade
standardmeddelandena.

51

Typ 2 Sammansatta anropssignaler
Prefix och suffix som inte finns i den visningsbara korta listan hanteras med hjälp av Typ 2 sammansatta
anropssignaler. I det här fallet måste den sammansatta anropssignalen vara det andra ordet i ett meddelande
med två eller tre ord, och det första ordet måste vara CQ, DE eller QRZ. Prefix kan bestå av 1 till 4 tecken,
suffix 1 till 3 tecken. Ett tredje ord som förmedlar en lokatorruta, rapport, RRR eller 73 är tillåtet. Följande är
giltiga meddelanden som innehåller Typ 2 sammansatta anropssignaler:

CQ W4/G0XYZ FM07
QRZ K1ABC/VE6 DO33
DE W4/G0XYZ FM18
DE W4/G0XYZ -22
DE W4/G0XYZ R-22
DE W4/G0XYZ RRR
DE W4/G0XYZ 73

I båda fallen behandlas den sammansatta anropssignalen som Type 2 eftersom tilläggsprefixet eller suffixet
inte är ett av dem i den fasta listan. Observera att en andra anropssignal aldrig är tillåten i dessa
meddelanden.

Under en överföring visas ditt utgående meddelande i den första etiketten på Statusraden
och visas exakt som en annan station tar emot den. Du kan kontrollera att du faktisktsänder meddelandet du vill skicka.

QSO som involverar Typ 2 sammansatta anropssignaler kan se ut som någon av följande sekvenser:

CQ K1ABC/VE1 FN75
K1ABC G0XYZ IO91
G0XYZ K1ABC –19
K1ABC G0XYZ R–22
G0XYZ K1ABC RRR
K1ABC/VE1 73

CQ K1ABC FN42
DE G0XYZ/W4 FM18
G0XYZ K1ABC –19
K1ABC G0XYZ R–22
G0XYZ K1ABC RRR
DE G0XYZ/W4 73

52

Operatörer med en sammansatt anropssignal använder den fullständiga formen när de ropar CQ och
eventuellt också i en 73-överföring, vilket kan krävas av licensmyndigheter. Andra överföringar under en QSO
kan använda de vanliga strukturerade meddelandena utan anropssignalprefix eller suffix.

Om du använder en sammansatt anropssignal kanske du vill experimentera med
alternativet Message generation for type 2 compound callsign holders på File |Settings | General fliken, så att meddelanden genereras som bäst passar dina behov.

53

7.6. Checklista före QSO
Innan du försöker köra ditt första QSO med ett av WSJT-trafiksätten, se till att gå igenom den grundläggandeanvändarhandledningen ovan samt följande checklista:• Din anropssignal och lokatorruta är inställda på korrekta värden
• PTT- och CAT-kontroll (om sådan används) är korrekt konfigurerad och testad• Datorklockan är korrekt synkroniserad till UTC inom ±1 s
• In- och utgångsenheter för ljud är konfigurerade för samplingsfrekvens 48000 Hz, 16 bitar• Radio är inställd på USB (övre sidband)• Filtren i din radio är centrerade och inställda på bredast tillgängliga passband (upp till 5 kHz).
Kom ihåg att FT4, FT8, JT4, JT9, JT65 och WSPR under många omständigheter inte
kräver hög effekt. Under de flesta HF-utbredningsförhållanden är QRP normen.

54

8. VHF+ funktioner
WSJT-X stöder ett antal funktioner som är utformade för användning på VHF och högre band. Dessa funktioner
inkluderar:• FT4, för contest• FT8, för snabba QSO:er med svaga, blekande signaler• JT4, för EME på mikrovågsbanden• JT9 snabba lägen, för spridningsutbredning på VHF-band• JT65, för EME på VHF och högre band
• Q65, för jonosfärisk scatter, troposfärisk scatter, regnscatter, TEP och EME• MSK144, för meteor scatter• Echo läge, för att upptäcka och mäta dina egna månekon• Doppler spårning, vilket blir allt viktigare för EME på band över 1,2 GHz.

8.1. VHF Inställningar
Så här aktiverar du VHF-och-upp-funktionerna:• På Settings | General fliken välj Enable VHF/UHF/Microwave features och Single decode.
• För EME, välj Decode after EME delay för att möjliggöra extra path delay på mottagna signaler.
• Om du ska använda automatisk dopplerspårning och radion accepterar frekvensinställningskommandon
under sändning, välj Allow Tx frequency changes while transmitting. Transceivrar som är kända för att
tillåta sådana ändringar inkluderar IC-735, IC-756 Pro II, IC-910-H, FT-847, TS-590S, TS-590SG, TS-2000(med uppgradering av firmware för Rev 9 eller senare), Flex 1500 och 5000, HPSDR, Anan-10, Anan-100
och KX3. För att dra full nytta av dopplerspårning bör din radio tillåta frekvensändringar under CAT-kontroll isteg om 1 Hz.
Om din radio inte accepterar kommandon för att ändra frekvens under sändning, kommer
dopplerspårning att approximeras med en enda Tx-frekvensjustering innan en sändning
startar, med ett värde beräknat för mitten av Tx-perioden.

• På fliken Radio välj Split Operation (använd antingen Rig eller Fake It. Du kan behöva experimentera
med båda alternativen för att hitta ett som fungerar bäst med din radio).
• På höger sida av huvudfönstret väljer du Tab 1 för att presentera det traditionella formatet för att ange ochvälja Tx-meddelanden.
55

Huvudfönstret konfigurerar om sig själv efter behov för att visa kontroller som stöder funktionerna i varje
trafiksätt.
• Om du använder transverters, ställ in lämplig frekvensoffset i Settings | Frequencies fliken. Förskjutning
definieras som (sändtagarrattavläsning) minus (on-the-air-frekvens). Till exempel när du använder en 144
MHz-radio på 10368 MHz, Offset (MHz) = (144 - 10368) = -10224.000. Om bandet redan finns i tabellen
kan du redigera offseten genom att dubbelklicka på själva offsetfältet. Annars kan ett nytt band läggas till
genom att högerklicka i tabellen och välja Insert.

• På menyn View, välj Astronomical data för att visa ett fönster med viktig information för att spåra månen
och utföra automatisk dopplerstyrning. Den högra delen av fönstret blir synlig när du väljer Doppler
tracking.

56

57

Fem olika typer av dopplerspårning tillhandahålls:• Välj Full Doppler to DX Grid om du känner till din QSO-partners lokatorruta och han/hon inte kommer att
använda någon dopplerkontroll.
• Välj Own Echo för att aktivera EME-dopplerspårning av din mottagningsfrekvens till din egen ekofrekvens.
Din Tx-frekvens förblir fast och är inställd på Sked-frekvensen. Detta läge kan användas när du meddelarditt CQ-samtal på en viss frekvens och lyssnar på din egen ekofrekvens. Den kan också användas för
ekotestning med Echo-läget.
• Välj Constant frequency on Moon för att korrigera för ditt eget enkelriktade dopplerskift till eller frånmånen. Om din QSO-partner gör samma sak kommer båda stationerna att ha den nödvändiga
dopplerkompensationen. Dessutom kommer alla andra som använder det här alternativet att höra er bådautan behov av manuella frekvensändringar.
• Välj On Dx Echo när din QSO-partner meddelar sin sändningsfrekvens och att de lyssnar på sin egenekofrekvens. När du klickar på den här dopplermetoden ställs riggfrekvensen in på mottagning för att
korrigera för det ömsesidiga dopplerskiftet. Vid sändning ställs riggfrekvensen in så att din QSO-partner tar
emot dig på samma frekvens som de tar emot sitt eget eko. Frågefrekvensen i det här fallet är inställd på
den som meddelats av din QSO-partner.
• Välj Call DX efter att ha ställt in radion manuellt för att hitta en station, med dopplerläget initialt inställt påNone. Du kanske ställer in bandet och letar efter slumpmässiga stationer eller till en frekvens där en station
har setts på en SDR-skärm. Det är vanligtvis nödvändigt att hålla ner Ctrl-tangenten medan du ställer inradion. Från ögonblicket Call DX trycks in, är din sändningsfrekvens inställd så att ditt eko kommer att falla
på samma frekvens som du (och DX-stationen) lyssnar.
• Se avsnittet Astronomical Data för mer information om kvantiteterna som visas i det här fönstret.

588.2. JT4
JT4 är speciellt utformad för EME på mikrovågsbanden, 2,3 GHz och högre.
• Välj JT4 från Mode menyn. Den centrala delen av huvudfönstret kommer att se ut så här:

• Välj önskat Submode, som bestämmer avståndet mellan överförda toner. Bredare avstånd används på dehögre mikrovågsbanden för att möjliggöra större dopplerspridningar. Till exempel används submode JT4F
vanligtvis för EME på 5,7 och 10 GHz-banden.
• För EME QSO:er använder vissa operatorer korta JT4-meddelanden som består av en enda ton. Om du vill
aktivera automatisk generering av dessa meddelanden markerar du rutan märkt Sh. Detta möjliggör också
generering av en enda ton vid 1000Hz genom att välja Tx6, för att hjälpa till att hitta signaler initialt. rutan
märkt Tx6 växlar Tx6-meddelandet från 1000Hz till 1250Hz för att indikera för den andra stationen att du är
redo att ta emot meddelanden.
• Välj Deep från Decode menyn. Du kan också välja att Enable averaging över på varandra följandeöverföringar och/eller Enable deep search (korrelationsavkodning).

Följande skärmbild visar en överföring från en 10 GHz EME QSO med underläge JT4F.

59

8.3. JT65På många sätt liknar JT65-drift på VHF och högre band HF-användning, men några viktiga skillnader bör
noteras. Typisk VHF / UHF-trafik involverar endast en enda signal (eller kanske två eller tre) i mottagarens
passband. Vi rekommenderar att du kontrollerar Single decode på fliken Settings → General och ta bort valet
Two pass decoding på Advanced fliken. Med VHF-funktioner aktiverade svarar JT65-avkodaren på speciellameddelandeformat som ofta används för EME: OOO-signalrapporten och tvåtonsrapporten shorthandmeddelanden för RO, RRR och 73. Dessa meddelanden är alltid aktiverade för mottagning; De genereras
automatiskt för överföring om du aktiverar shorthand meddelande Sh. Deep på Decode menyn väljs
automatiskt. Du kan också inkludera Enable averaging, Enable Deep search, och Enable AP.
Följande skärmbild visar tre sändningar från en 144 MHz EME QSO med subläge JT65B och shorthandMeddelanden. Anteckna de färgade skalstrecken på frekvensskalan Wide Graph. Den gröna markören vid
1220 Hz anger den valda QSO-frekvensen (frekvensen för JT65 Sync-tonen) och F Tol sortiment. En grönbock vid 1575 Hz markerar frekvensen för den högsta JT65-datatonen. Orange markörer anger frekvensen för
den övre tonen i tvåtonssignalerna för RO, RRR och 73.

60

8.4. Q65
Q65 är utformad för snabbt blekande signaler: troposfärisk spridning, regnspridning, jonosfärisk spridning,transekvatorial utbredning (TEP), EME och liknande. Följande skärmdump visar en serie jonosfärisk scatter
QSO:n med undertrafiksättet Q65-30A på 6-metersbandet. De mottagna signalerna hördes knappt för det
mesta.

61

Q65-avkodaren utnyttjar a priori-information (AP), till exempel kodade former av ens egen anropssignal och
meddelandeordet CQ . Vid normal användning, när en QSO fortskrider, ökar AP-informationen för att inkludera
anropssignalen för stationen som arbetas och kanske hans / hennes 4-siffriga lokatorruta. Avkodaren utnyttjar
all AP-information som för närvarande är tillgänglig.

62

För Q65 EME QSO på mikrovågsbanden använder vissa operatörer kortformade meddelanden som består av
en enda ton. Om du vill aktivera automatisk generering av dessa meddelanden markerar du rutan märkt Sh.
Detta möjliggör också generering av en enda ton vid 1000Hz genom att välja Tx6, för att hjälpa till att hitta
signaler initialt. Rutan märkt Tx6 växlar Tx6-meddelandet från 1000Hz till 1250Hz för att indikera för den andra
stationen att du är redo att ta emot meddelanden. Dessa meddelanden i kort format avkodas inte automatisktoch automatisk sekvensering svarar inte på dem. Du måste känna igen och tolka dem själv.

8.5. MSK144
QSO med Meteorscatter kan göras när som helst på VHF-banden på avstånd upp till cirka 2100 km (1300
miles).
Att slutföra en QSO tar längre tid på kvällen än på morgonen, längre vid högre frekvenser och längre påavstånd nära den övre gränsen. Men med tålamod, 100 W eller mer, och en enda yagi kan det vanligtvis
göras. Följande skärmdump visar två 15-sekunders mottagningsintervall som innehåller MSK144-signaler fråntre olika stationer.

63

Till skillnad från andra WSJT-X-lägen fungerar MSK144-avkodaren i realtid under mottagningssekvensen.
Avkodade meddelanden visas på skärmen nästan så snart du hör dem.

64Så här konfigurerar du WSJT-X för MSK144:• Välj MSK144 från Mode menyn.
• Välj Fast från Decode menyn.
• Ställ in ljudmottagningsfrekvensen på Rx 1500 Hz.
• Ställ in frekvenstoleransen F Tol 100.
• Ställ in T/R sekvensens varaktighet till 15 s.
• Om du vill matcha avkodningsdjupet med datorns kapacitet klickar du på Monitor (om den inte redan ärgrön) för att starta en mottagningssekvens. Observera procenttalet som visas på etiketten Receiving istatusfältet:• Det visade numret (här 17%) indicerar den del av tillgänglig tid som används för körning av MSK144
realtidsavkodare. Om detta tal är långt under 100% kan du öka avkodningsdjupet från Fast till Normal eller
Deep, och öka F Tol från 100 till 200 Hz.
De flesta moderna flerkärniga datorer kan enkelt hantera de optimala parametrarna Deepoch F Tol 200. Äldre och långsammare maskiner kanske inte kan hålla jämna steg med
dessa inställningar; vid Fast och Normal inställningar Det kommer att bli en liten förlust i
avkodningskapacitet (i förhållande till Deep) för de svagaste pingarna.

• T / R-sekvenser på 15 sekunder eller mindre kräver att du väljer dina överförda meddelanden mycket
snabbt. Välj Auto Seq att låta datorn fatta nödvändiga beslut automatiskt, baserat på de mottagna
meddelandena.
• För drift på 144 MHz eller högre kan det vara bra att använda kortformat Sh meddelanden för Tx3, Tx4 och
Tx5. Dessa meddelanden är 20 ms långa, jämfört med 72 ms för MSK144-meddelanden i full längd. Deras
informationsinnehåll är en 12-bitars hash av de två anropssignalerna, snarare än själva anropssignalerna,
plus en 4-bitars numerisk rapport, bekräftelse (RRR) eller signering (73). Endast den avsedda mottagaren
kan avkoda korta meddelanden. De kommer att visas med anropssignalerna bifogade i <> vinkelparenteser,
som i följande modell QSO.
CQ K1ABC FN42
K1ABC W9XYZ EN37
W9XYZ K1ABC +02<K1ABC W9XYZ> R+03
<W9XYZ K1ABC> RRR<K1ABC W9XYZ> 73

65

Det finns liten eller ingen fördel med att använda MSK144 Sh meddelanden på 50 eller
70 MHz. Vid dessa frekvenser är de flesta pingar tillräckligt långa för att stödja
standardmeddelanden - som har fördelen att de kan läsas av alla som lyssnar.

8.6. Echo-läge
Echo-läget tillhandahåller verktyg för två typer av mätningar: ekon av din överförda signal från månen och
bredbandsbruseffekt som tas emot från solen, månen och eventuellt andra källor inklusive närliggande mark. I
varje fall fungerar systemets brustemperatur (bruseffekt som hänvisas till antennterminalerna, uttryckt i Kelvingrader) som referensbrusnivå. Sådana mätningar används ofta för att optimera en stations kapacitet för
kommunikation mellan jord och månjord (EME).
För månekon genererar WSJT korta sändningar med fast frekvens som alternerar med mottagningsintervall vid
lämplig dopplerförskjuten frekvens. Med Split Operation inställd på Rig eller Fake It på Settings | Radio
fliken, välj Doppler tracking och Own Echo på Astronomical Data-fönstret. Rikta din antenn mot månen och
klicka på Enable Tx i huvudfönstret för att starta en sekvens av ekomätningar. Varje cykel tar 6 sekunder. Om
den är tillräckligt stark kommer ekon att synas i vattenfallet. Deras genomsnittliga spektrum kommer att visas i
Echo Graph fönstret och numeriska parametrar för mätningarna visas i huvudfönstret:

66

67

I slutet av varje ekocykel visar en rad med data i huvudtextfönstret följande information:UTC

Tid i hhmmss-format

Hour

UTC i timmar och decimaltal

Level

Relativ mottagen signaleffekt (dB)

Doppler

EME-dopplerförskjutning i mitten av månskivan

Width

EME-dopplerspridning över hela månskivan

N

Antal ackumulerade eko- eller monitorcykler

Q

Uppskattad kvalitet på medelvärden av data på en skala från 0 till 10

DF

Förskjutning av spektraltopp från 1500 Hz

SNR

Genomsnittligt signal-brusförhållande (dB/2500 Hz)

dBerr

Uppskattad osäkerhet för SNR

8.7. Tips för EME
Fram till tillkomsten av Q65 har digital EME mestadels gjorts med JT65A på 50 MHz-bandet, JT65B på 144
och 432 MHz och JT65C på 1296 MHz. På högre mikrovågsband har typiska val varit JT65C, en av de bredareJT4-undertrafiksätten, eller QRA64, beroende på den förväntade mängden dopplerspridning. Vi
rekommenderar nu ett lämpligt undertrafiksätt för Q65 (som har ersatt QRA64) för EME på alla VHF- eller
högre band: till exempel Q65-60A på 50 och 144 MHz, Q65-60B på 432 MHz, Q65-60C på 1296 MHz och
Q65-60D på 10 GHz.
JT4, JT65 och Q65 erbjuder Message Averaging - summeringen av efterföljande sändningar som förmedlar
samma meddelande - för att möjliggöra avkodning vid signal-brusförhållanden flera dB under tröskeln för
enskilda sändningar. JT4 och JT65 tillåter också Deep Search-avkodning, där avkodaren antar att
meddelanden innehåller kända eller tidigare avkodade anropssignaler och testar deras tillförlitlighet med hjälp
av en korrelationsalgoritm. JT65 och Q65 erbjuder a priori-avkodning (AP), vilket drar nytta av att naturligt
ackumulera information under ett QSO.
För CW-läge på SHF och mikrovågs-EME kan WSJT-X användas för att göra Dopplerskiftkorrigering om såönskas:• Välj in under Settings → Radio → Mode → None valet, detta hindrar WSJT-X från att försöka ställa intrafiksättet för din rigg.
• Sätt din rigg i CW-läge som vanligt.
• Innan du sänder, tryck på Tune i WSJT-X, inga toner kommer att sändas eftersom riggen är i CW-läge, men
det är viktigt att WSJT-X vet att du sänder och justerar dopplerskiftkorrigeringen efter behov för det för
närvarande valda dopplerskiftkorrigeringsläget i sändning.

68• När du är klar med sändningen av CW, tryck på Tune igen för att återgå till mottagningsläge och rättdopplerskiftkorrigering för mottagning.
Ovan stående förutsätter att du redan är inställd för WSJT-X Dopplerskiftkorrigering med
fungerande CAT-kontroll och Monitor aktiverad etc.

9. Trafiksättet WSPR
• Välj WSPR på Mode menyn. Huvudfönstret kommer att konfigurera om sig självt till WSPR-gränssnittet,
vilket tar bort vissa kontroller som inte används i WSPR-läge.
• Ställ in Wide Graph kontrollerna enligt nedan.

• Använd musen för att dra bredden och höjden på huvudfönstret till önskad storlek.
• Välj en aktiv WSPR-frekvens (t.ex.ample, 10.1387 eller 14.0956 MHz).
Om du ska sända i 60 m-bandet, se till att välja en frekvens som överensstämmer med
dina lokala bestämmelser.
• Klicka på Monitor för att starta en 2-minuters WSPR-mottagningsperiod.
• Om du kommer att sända och ta emot, välj ett lämpligt värde för Tx Pct (genomsnittlig procentandel av 2minuterssekvenser som ägnas åt sändning) och aktivera Enable Tx knappen. Sändningsperioderna ärockså 2 minuter långa och kommer att inträffa slumpmässigt i tid för att minska risken för kollisioner med
andra stationer som du kanske övervakar.
• Välj din Tx-effekt (i dBm) från listrutan.

9.1. Bandhoppning
WSPR-läget gör det möjligt för dem med CAT-styrda radioapparater att undersöka utbredningen på flera band
utan att användaren behöver göra något. Koordinerad frekvensbandshoppning gör det möjligt för en stor grupp
stationer runt om i världen att röra sig tillsammans från band till band, vilket maximerar chanserna att
identifiera öppna utbredningsvägar.
• Om du vill aktivera automatisk bandhoppning markerar du Band Hopping i huvudfönstret.
• Klicka på Schedule för att öppna WSPR Band Hopping och välj de band du vill använda vid varje tid pådygnet.
69

• Bandbyte sker efter varje 2-minutersintervall. Föredragna band identifieras med tidsluckor i en upprepad
20-minuterscykel, enligt följande tabell:Band:
UTC minut:

160

80

60

40

30

20

17

15

12

10

00

02

04

06

08

10

12

14

16

18

20

22

24

26

28

30

32

34

36

38

40

42

44

46

48

50

52

54

56

58

• Om det föredragna bandet inte är aktivt enligt ditt bandhoppsschema, kommer ett band att väljas
slumpmässigt bland de aktiva banden.
• Om rutan märkt Tune är markerad för ett visst band, sänder WSJT-X en omodulerad bärvåg i flera
sekunder precis efter att ha växlat till det bandet och innan den normala Rx- eller Tx-perioden startar.
Denna funktion kan användas för att aktivera en automatisk antenntuner (ATU) för att ställa in en
flerbandsantenn till det nyligen valda bandet.
• Beroende på din station och antenninställning kan bandbyten kräva andra byten förutom att ställa in din
radio igen. För att göra detta möjligt på ett automatiserat sätt, när WSJT-X utför ett lyckat
bandändringskommando till en CAT-kontrollerad radio, letar den efter en körbar fil eller ett skript med
namnet user_hardware . Detta görs genom att använda CMD /C user_hardware <band> i Windows, eller /bin/sh -c
user_hardware <band> på andra plattformar, där band beskrivs nedan. I Windows är den första filen med ett

tillägg som anges i PATHEXT miljövariabeln tillagd i filnamnets rot user_hardware , och som finns i deförteckningar som PATH miljövariabeln kommer att exekveras.

70På andra plattformar kan det första körbara skriptet, eller programmet, med namnet user_hardware finns i en
katalog som finns på PATH miljövariabeln kommer att exekveras. user_hardware nnn• I kommandot ovan är nnn bandbeteckningens våglängd i meter. Du måste skriva ditt eget program, skript
eller batchfil för att göra den nödvändiga växlingen på din station.
Användningen av PATH (och PATHEXT i Windows) miljövariabler är en ny funktion. Om duvill emulera tidigare beteende kontrollerar du att platsen för ditt user_hardware -skript eller
program finns på PATH miljövariabeln som används av WSJT-X.

Följande skärmbild är ett exempel på WSPR med bandhoppning aktiverat:

71

72

En noggrann titt på skärmdumpen ovan illustrerar några av de imponerande funktionerna hos WSPR-avkodaren. Titta till
exempel på avkodningarna vid UTC 0152, 0154, samt 0156 tillsammans med motsvarande minuter frånvattenfallsdisplayen nedan. Gula ovaler har lagts till för att markera två isolerade signaler som avkodas vid -28 och -29
dB i det första och tredje tvåminutersintervallet. Vid 0154 UTC faller signaler från VE3FAL, AB4QS och K5CZD inom ett
5 Hz-intervall nära ljudfrekvensen 1492 Hz; på samma sätt faller K3FEF, DL2XL/P och LZ1UBO inom ett 6 Hz-intervall
nära 1543 Hz. Var och en av de överlappande signalerna avkodas felfritt.

10. Kontroller på skärmen
10.1. Menyer
Menyer högst upp i huvudfönstret erbjuder många alternativ för konfiguration och drift. De flesta av punkterna ärsjälvförklarande; Några ytterligare detaljer finns nedan. Kortkommandon för vissa ofta använda menyalternativ visas imenyns högra kant.

10.1.1. WSJT-X menu

Den här menyn visas endast på Macintosh. Settings visas här, märkt som Preferences, snarare än på File menyn.
About WSJT-X visas här i stället för på Help menyn.

7310.1.2. File menyn

10.1.3. Configuration MenynMånga användare föredrar att använda denna funktion för att enklare växla mellan olika trafiksätt. Funktionen tillåter
användaren att själv skapa ett antal olika konfigurationer för programmet. Detta så man slipper göra om inställningar
mellan t.ex olika trafiksätt. Välj "Clone" på raden "Default" och använd sedan "Rename" för att döpa denna
konfiguration till lämpligt namn (Ex vis. FT8). Gör nu de inställningar du vill använda vid FT8-trafik, när du nästa gångväljer denna konfiguration kommer programmet att automatisk ställa in de valda inställningarna. För att växla mellan
konfigurationer, markera raden för den önskade konfigurationen och välj "Switch To". Andra val som finns
är Reset vilket nollställer konfigurationen till standardvärden, "Delete" vilket raderar konfigurationen samt Clone
Into vilket kopierar inställningarna in till en annan konfiguration.

74

Man kan också om så önskas starta programmet med en viss konfiguration som redan är fördefinierad. Detta gör genom
att man i ett kommandofönster startar programmet med växeln --config <namn på konfigurationen> , eller -c förkortat, som idessa exempel för konfiguration FT8 och Echo :wsjtx --config FT8
wsjtx -c Echo

10.1.4. View Menyn

Active Stations visar ett fönster som kan hjälpa dig att köra de mest avlägsna stationerna, i synnerhet för ARRL
International Digital Contest. Kontroller finns för att ställa in listans maximala längd och högsta
"ålder" för avkodning i Rx-sekvenser. Du kan begära visning av endast stationer som är redo att anropas. För ARRL
International Digital Contest visar fönstret poängfrekvens (poäng under den senaste timmen), totalpoäng och antalet
bandändringar under den senaste timmen.

75

SWL Mode minskar WSJT-X huvudfönster till en minimal storlek med bara menyerna, avkodningsfönstren och statusfältet
synliga. Detta kan vara användbart när du kör flera instanser av programmet. Både storlek och plats för huvudfönstretsparas och återkallas oberoende av varandra för den här vyn.

10.1.5. Mode Menyn

Under Mode-menyn kan man växla mellan de olika tillgängliga trafiksätten.

7610.1.6. Decode Menyn

10.1.7. Save Menyn

10.1.8. Tools Menyn

77

10.1.9. Help Menyn

78

Kortkommandon (F3)79Speciella muskommandon (F5)10.2. Knapprad
Följande kontroller visas precis under de avkodade textfönstren på huvudskärmen. Vissa av dem är bara synliga i vissa
lägen.

• När CQ only är markerad visas endast meddelanden från stationer som anropar CQ i den vänstra textpanelen.
• Log QSO öppnar ett dialogfönster som är förifyllt med känd information om ett QSO som du nästan har slutfört. Du
kan redigera eller lägga till den här informationen innan du klickar på OK för att logga QSO:t. Om du markerar
Prompt me to log QSO under File → Settings → Reporting fliken, kommer dialogrutan visas automatiskt när duskickar ett meddelande som innehåller 73. Start Date och Start Time ställs in när du klickar för att skicka Tx 2 eller
Tx 3 meddelande och säkerhetskopieras av en respektive två sekvenslängder. (Observera att den faktiska starttiden
kan ha varit tidigare om upprepningar av tidiga sändningar krävdes.) Slutdatum och sluttid ställs in när Log QSO
rutan kallas upp.

80

• Stop avslutar normal datainsamling om du vill frysa vattenfallet eller öppna och utforska en tidigare inspelad ljudfil.
• Monitor slår på eller av normal mottagning. Den här knappen är markerad i grönt när WSJT-X är i mottagningsläge.
Om du använder CAT-kontroll och växlar Monitor till ”av”-läget släpper programmet kontrollen över riggen; om
Monitor returns to last used frequency väljs under File → Settings → General fliken, samt växlar Monitor till på
läget igen kommer radion återgå till den ursprungliga frekvensen.
• Erase rensar det avkodade textfönstret till höger. Dubbelklicka på Erase för att rensa båda textfönstren.
Om du högerklickar på något av textfönstren visas en snabbmeny med flera alternativ (inklusive
Erase) som fungerar enbart på det fönstret.
• Clear Avg finns endast i lägen som stöder meddelandemedelvärdesberäkning (message averaging). Det ger ett sätt
att radera den ackumulerade informationen och på så sätt förbereda sig för att starta ett nytt genomsnitt.
• Decode talar om för programmet att upprepa avkodningsproceduren vid Rx-frekvensen (grön markör på
vattenfallsskalan), med hjälp av den senast slutförda sekvensen av mottagna data.
• Enable Tx slår på eller av automatiskt T/R-sekvenseringsläge och markerar knappen i rött när den är PÅ. En
utsändning startar i början av den valda (udda eller jämna) sekvensen, eller omedelbart om det är lämpligt. Om duväxlar knappen till OFF under en sändning kan den aktuella utsändningen avslutas.
• Halt Tx avslutar en överföring omedelbart och inaktiverar automatisk T/R-sekvensering.
• Tune växlar programmet till Tx-läge och genererar en omodulerad bärvåg vid den angivna Tx-frekvensen (röd markör
på vattenfallsskalan). Denna process är användbar för att justera en antenntuner eller ställa in en förstärkare.
81Knappen är rödmarkerad när Tune är aktiv. Växla knappen en andra gång eller klicka på Halt Tx för att avsluta
Tune-processen.

Aktivering av Tune avbryter en mottagningssekvens och förhindrar avkodning under den sekvensen.
Avmarkera

rutan Menus för att få menyerna högst upp i fönstret att försvinna, vilket ger mer vertikalt utrymme för

avkodade

meddelanden.

10.3. Vänster
Kontroller relaterade till frekvensval, mottagen ljudnivå, stationen som anropas samt datum och tid finns i den nedre,
vänstra delen av huvudfönstret. Knappar finns för att göra snabba ändringar mellan lägena FT8, FT4, MSK144, Q65 och
JT65, och för att växla FT8 Hound-läge PÅ eller AV.

• En rullgardinslista med frekvenser och band i det övre vänstra hörnet låter dig välja frekvensband. Den ställer också
in uppringningsfrekvensen till ett värde som hämtas från Frequencies fliken under Settings fönstret. Om CATkontrollen är aktiv ställs radions uppringningsfrekvens in i enlighet med denna; Om inte, måste du ställa in radion
manuellt.
• Alternativt kan du ange en frekvens (i MHz) eller ett bandnamn i ett igenkänt ADIF-format, till exempel 630 m, 20 m
eller 70 cm. Bandnamnsformatet fungerar bara om en arbetsfrekvens har ställts in för det bandet och läget, i vilket
fall den första sådana matchningen väljs.
• Du kan också ange en frekvensökning i kHz över det heltal MHz som visas för närvarande. Om den visade
frekvensen till exempel är 10 368,100 anger du 165k (glöm inte k!) för att göra ett QSY till 10 368,165 .
• En liten färgad cirkel visas i grönt om CAT-kontrollen är aktiverad och fungerar. Den gröna cirkeln innehåller tecknet
S om riggen detekteras vara i Split-läge. Cirkeln blir röd om du har begärt CAT-kontroll men kommunikationen med
radion har förlorats.
Många Icom-riggar kan inte kontrolleras för delad status, aktuell VFO eller delad
sändningsfrekvens (Split). När du använder WSJT-X med sådana radioapparater bör du inteändra aktuell VFO, split-läget eller arbetsfrekvens med hjälp av kontroller på radion.

82• Om DX Grid innehåller en giltig Maidenhead-lokaturruta, visas motsvarande storcirkelazimut och avstånd från dinplats.
• Programmet kan upprätthålla en databas med anropssignaler och lokatorrutor för framtida referens. Klicka på Add
för att infoga det aktuella anropssignalen och lokatorrutan i databasen. Klicka på Lookup för att hämta lokatorrutan
för ett tidigare lagrad anropssignal. Den här funktionen är främst användbar i situationer där antalet aktiva stationer
är blygsamt och någorlunda stabilt, till exempel EME-kommunikation (EarthMoon-Earth). Namnet påanropssignalfilen är CALL3.TXT .

10.4. Center
I mitten av huvudfönstret finns ett antal kontroller som används när man utför QSO:n. Kontroller som inte är relevanta för
ett visst trafiksätt eller undertrafiksätt kan vara "utgråade" (inaktiverade) eller tas bort från skärmen.

• Markera Tx even/1st för att sända i jämna UTC-minuter eller sekvenser, med början på 0. Avmarkera den här rutan
för att sända i udda sekvenser. Rätt val görs automatiskt när du dubbelklickar på en avkodad textrad, enligt
beskrivningen i den grundläggande bruksanvisningen.
• Tx- och Rx-ljudfrekvenserna kan ställas in automatiskt genom att dubbelklicka på avkodad text eller en signal ivattenfallet. De kan också justeras med hjälp av snurr reglagen.
• Du kan tvinga Tx-frekvensen till den aktuella Rx-frekvensen genom att klicka på Tx←Rx-knappen och vice versa för
Rx←Tx. On-the-air-frekvensen för din lägsta JT9- eller JT65-ton är summan av arbetsfrekvensen och ljudets Txfrekvens.
• Markera rutan Hold Tx Freq för att säkerställa att den angivna Tx-frekvensen inte ändras automatiskt när dudubbelklickar på avkodad text eller en signal i vattenfallet.
• För lägen som saknar en multiavkodningsfunktion, eller när Enable VHF/UHF/Microwave features har valts under
fliken File → Settings → General. F Tol kontrollen ställer in ett frekvenstoleransområde över vilket avkodning görs,
centrerad på Rx-frekvensen.

83• Med Report kontrollen kan du ändra en automatiskt infogad signalrapport. Typiska rapporter för de olika lägena
ligger i intervallet –30 till +20 dB. Kom ihåg att JT65-rapporter mättas vid en övre gräns på -1 dB.
Överväg att minska uteffekten om din QSO-partner rapporterar att din signal är över-5 dB i ett av WSJT-X långsamma trafiksätt. Dessa är tänkta att vara svagsignalstrafiksätt!
• I vissa fall, särskilt på VHF och högre band, kan du välja ett undertrafiksätt som stöds för det aktiva trafiksättet
genom att använda Submode kontrollen. Sync kontrollen ställer in en lägsta tröskel för att upprätta tids- och
frekvenssynkronisering med en mottagen signal.
• Spinner-kontrollen T/R xx s ställer in sekvenslängder för sändning och mottagning i lägena Q65, MSK144 och desnabba JT9-trafiksätten.
• Med Split operation aktiverat under filken File → Settings → Radio, kan du i MSK144 och de snabba JT9underlägena aktivera spinnerkontrollen Tx CQ nnn genom att markera rutan till höger. Programmet kommer då att
generera något i stil med CQ nnn K1ABC FN42 för ditt CQ-meddelande, där nnn är kHz-delen av din aktuellaarbetsfrekvens, i intervallet 010 till 999. Ditt CQ-meddelande Tx6 kommer sedan att sändas på den anropsfrekvens
som valts i spinner-kontrollen Tx CQ nnn. Alla andra meddelanden kommer att sändas på din aktuellaarbetsfrekvens. Vid mottagning, när du dubbelklickar på ett meddelande som CQ nnn K1ABC FN42 kommer din rigg
QSY:a till den angivna frekvensen så att du kan anropa stationen på hans specificerade svarsfrekvens.
• Kryssrutor längst ner i mitten av huvudfönstret styr specialfunktioner för särskilda trafiksätt:◦ Sh aktiverar ”shorthand”-meddelanden i lägena JT4, JT65, Q65 och MSK144◦ Fast möjliggör snabba JT9-undertrafiksätt◦ Auto Seq möjliggör automatisk sekvensering av Tx-meddelanden◦ Call 1st aktiverar automatiskt svar på den första avkodade svararen på din CQ◦ Tx6 växlar mellan två typer av ”shorthand”-meddelanden i JT4- och Q65-lägena

84

10.5. Tx Meddelanden
Kontroller som är bekanta för användare av WSJT-programmet visas på Tab 1, som tillhandahåller sex fält för
meddelandeinmatning. Förformaterade meddelanden för det minimala QSO-standardsystemet genereras när du klickar
på Generate Std Msgs. Du kan också dubbelklicka på en lämplig rad i ett av de avkodade textfönstren.

• Välj nästa meddelande som ska sändas (i början av din nästa Tx-sekvens) genom att klicka på alternativknappen i
Next spalten.
• Om du vill ändra till ett angivet Tx-meddelande direkt under en överföring klickar du på en rektangulär knapp i Now
spalten. Att ändra ett Tx-meddelande mitt i strömmen minskar chansen för en korrekt avkodning något, men det är
vanligtvis OK om det görs under de första 10–20 % av en sändning.
• Alla sex Tx-meddelandefält är redigerbara. Du kan ändra ett automatiskt genererat meddelande eller ange ett önskat
meddelande, med tanke på begränsningarna för meddelandets innehåll. Se avsnittet för Protokollspecifikationer för
mer information.
• Klicka på rullgardinspilen för meddelande #5 för att välja ett av de lagrade meddelandena som anges under Files →Settings → Tx Macros filken. Trycker man Enter på ett modifierat meddelande #5 lägger automatiskt till det
meddelandet till de lagrade makrona.
• Under vissa omständigheter kan det vara önskvärt att göra dina QSO:n så korta som möjligt. För att konfigurera
programmet att starta kontakter med meddelande #2, inaktivera meddelande #1 genom att dubbelklicka på dessradioknapp i Next spalten eller Tx 1 knappen i Now spalten. På samma sätt, för att skicka RR73 istället för RRR för
meddelande #4, dubbelklicka på en av dess knappar.
Under en utsändning visas alltid det faktiska meddelandet som skickas i den första rutan istatusfältet (nedre vänstra hörnet av huvudskärmen).

85

10.6. Statusfältet
En statusrad i huvudfönstrets nedre kant ger användbar information om driftsförhållanden.

Etiketter i statusfältet visar information som programmets aktuella drifttillstånd, konfigurationsnamn, driftläge ochinnehållet i det senast överförda meddelandet. Den första etiketten (drifttillstånd) kan vara Receiving, Tx (för sändning),
Tx: Tune, eller namnet på filen som öppnas från File menyn. Den här etiketten är markerad i grönt för Mottagning, gult
för Tx, rött för Tune och ljusblått för ett filnamn. Vid sändning visas Tx-meddelandet exakt som det kommer att avkodas
av mottagande stationer. Den andra etiketten (som visas ovan) kommer att saknas om du använder Default
inställningen på Configurations menyn. En förloppsindikator visar den förflutna bråkdelen av en Tx- eller Rx-sekvens.
Slutligen, om Watchdog-timern (WD) är aktiverad under Files | Settings | General fliken, kommer en etikett i det nedre
högra hörnet visa hur många minuter som återstår innan tidsgränsen går ut.

Tillfälliga statusmeddelanden kan ibland visas här i några sekunder när bakgrundsbearbetningen är
klar.

10.7. Wide Graph (Vattenfallsfönstret)
Följande kontroller visas längst ned på Wide Graph fönstret (Vattenfallsfönstret). Avkodning sker endast i det visade
frekvensområdet; I annat fall har kontrollerna i fönstret Wide Graph ingen effekt på avkodningsprocessen.

• Bins/Pixel styr den visade frekvensupplösningen. Ställ in detta värde till 1 för högsta möjliga upplösning, eller till
högre siffror för att komprimera spektraldisplayen. Normal drift med en bekväm fönsterstorlek fungerar bra vid 2 till 8
bin per pixel.
• Start nnn Hz ställer in den lägsta startpunkten (frekvensen) för vattenfallsfrekvensskalan.
• N Avg är antalet på varandra följande spektra som ska beräknas som medelvärde innan displayen uppdateras.
Värden runt 5 är lämpliga för normal JT9- och JT65. Justera N Avg för att få vattenfallet att röra sig snabbare ellerlångsammare, efter önskemål.
• En rullgardinslista under Palette etiketten ger dig möjlighet att välja från ett brett utbud av vattenfallsfärgpaletter.
• Klicka på Adjust för att aktivera ett fönster där du kan importera eller exportera en användardefinierad palett.
• Markera Flatten om du vill att WSJT-X ska kompensera för ett sluttande eller ojämnt respons över det mottagna
passbandet. För att den här funktionen ska fungera korrekt bör du begränsa intervallet för visade frekvenser så att
endast den aktiva delen av spektrumet visas.

86• Välj Current eller Cumulative för det spektrum som visas i den nedre tredjedelen av Wide Graph fönstret. Current
är det genomsnittliga spektrumet under de senaste N Avg FFT-beräkningarna. Cumulative är det genomsnittliga
spektrumet sedan början av den aktuella UTC-minuten. Linear Avg är användbart i JT4-läge, särskilt när
kortformsmeddelanden används.
• Fyra skjutreglage styr referensnivåer och skalning för vattenfallsfärger och spektrumdiagrammet. Värden runt
mellanskalan är vanligtvis ungefär rätt, beroende på insignalnivån, den valda paletten och dina egna preferenser.
Håll muspekaren över en kontroll för att visa ett tips som påminner dig om dess funktion.
• Spec nn% kontrollen används för att ställa in bråkhöjden för spektrumet som ritas under vattenfallet.
• Smooth är endast aktiv när Linear Average är markerad. Utjämning av det visade spektrumet över mer än en bina
kan förbättra din förmåga att upptäcka svaga EME-signaler med dopplerspridning mer än några Hz.

10.8. Fast Graph
Vattenfallspaletten som används för Fast Graph är samma som den som valts på Wide Graph. Tre reglage längst ner på
Fast Graph kan användas för att optimera förstärkning och nollförskjutning för den visade informationen. Hållmuspekaren över en kontroll för att visa ett tips som påminner dig om dess funktion. Om du klickar på knappen AutoLevel knappen ger rimliga inställningar som utgångspunkt.

10.9. Echo Graph
Följande kontroller visas längst ned på Echo Graph fönstret:• Bins/Pixel styr den visade frekvensupplösningen. Ställ in detta värde till 1 för högsta möjliga upplösning, eller till
högre siffror för att komprimera spektraldisplayen.
• Gain och Zero reglagen styr skalning och offset av plottade spektra.
• Smooth Värden som är större än 0 tillämpar löpande medelvärden på de plottade spektra, vilket jämnar ut kurvornaöver flera bins.
• Etiketten N Visar genomsnittet av antalet ekopulser.
• Klicka på knappen Colors för att bläddra igenom sex möjliga val av färg och linjebredd för diagrammen.

87

10.10. Övrigt
De flesta fönster kan ändras efter behov. Om du har ont om skärmutrymme kan du göra huvudfönstret och det breda
diagrammet mindre genom att dölja vissa kontroller och etiketter. Om du vill aktivera den här funktionen avmarkerar durutan märkt Controls längst upp till vänster på Wide Graph fönstret, eller boxen Menus till höger om Tune knappen ihuvudfönstret.

11. Loggning
En grundläggande loggningsfunktion i WSJT-X sparar QSO-information till filer med namnet wsjtx.log (i kommaseparerat
textformat) och wsjtx_log.adi (i ADIF-standardformat). Dessa filer kan importeras direkt till andra program (t.ex. kalkylblad
och populära loggningsprogram). Enligt beskrivningen i avsnitten Installation och Plattformsberoenden kan olika
operativsystem placera dina lokala loggfiler på olika platser. Du kan alltid navigera till dem direkt genom att välja Openlog directory från File menyn.
Mer avancerade loggningsfunktioner stöds av program från tredje part som JTAlert (https://hamapps.com/), som kan logga
QSO:n automatiskt till andra applikationer, inklusive Ham Radio Deluxe (http://www.hrdsoftwarellc.com/), DX Lab Suite(https://www.dxlabsuite.com/), och Log4OM (https://www.log4om.com).

Programvalet Show DXCC entity and worked before status (valbar under File | Settings | General fliken) är främst
avsedd för användning på icke-Windows-plattformar, där JTAlert (https://hamapps.com/) är inte tillgänglig. När det här
alternativet är markerat lägger WSJT-X till ytterligare information i alla CQ-meddelanden som visas i Band Activity
fönstret. Namnet på DXCC-enheten visas, förkortat vid behov. Din "arbetade tidigare"-status för den här anropssignalen(enligt loggfil wsjtx_log.adi ) indikeras med markeringsfärger, om det alternativet är markerat.
WSJT-X innehåller en inbyggd cty.dat fil som innehåller information om DXCC-prefix. Uppdaterade filer kan laddas nerfrån Amateur Radio Country Files (https://www.country-files.com/cty/) vid behov. Om en uppdaterad och läsbar cty.dat filen
finns i loggmappen används den i stället för den inbyggda filen.
Loggfilen wsjtx_log.adi uppdateras när du loggar ett QSO från WSJT-X. (Tänk på att om du raderar den här filen förlorar
du all "arbetat före"-information.) Du kan lägga till eller skriva över wsjtx_log.adi genom att exportera din QSO-historik
som en ADIF-fil från ett annat loggningsprogram. Att sätta stänga av Show DXCC entity and worked before statusoch sedan på igen orsaker WSJT-X för att läsa loggfilen igen. Mycket stora loggfiler kan orsaka WSJT-X att sakta ner
när du söker efter samtal. Om ADIF-loggfilen har ändrats utanför WSJT-X kan du tvinga WSJT-X att läsa in filen igenfrån Settings | Colors fliken genom att använda Rescan ADIF Log knappen, se Decode Highlighting.
Ytterligare funktioner tillhandahålls för Contest och Fox loggning.

8812. Noteringar om avkodare
12.1. AP Avkodning
WSJT-X-avkodarna för FST4, FT4, FT8, JT65 och Q65 inkluderar procedurer som använder naturligt ackumulerande
information under ett minimalt QSO. Denna information a priori (AP) ökar avkodarens känslighet med upp till 4 dB, tillpriset av en något högre frekvens av falska avkodningar. AP är valfritt i FT8 och JT65, men är alltid aktiverat för Q65 och
för FT4 och FST4 när avkodningsdjupet är Normal eller Deep.
Till exempel: när du bestämmer dig för att svara på en CQ känner du redan till din egen och din potentiella QSOpartners anropssignal. Programvaran "vet" därför vad som kan förväntas för minst 57 meddelandebitar (28 för var ochen av två anropssignaler, en eller flera för meddelandetyp) i nästa mottagna meddelande. Avkodarens uppgift reduceras
därmed till att bestämma de återstående 15 bitarna av meddelandet och se till att den resulterande lösningen är
tillförlitlig.
AP-avkodning börjar med att AP-bitar ställs in på de hypotetiska värdena, som om de hade tagits emot korrekt. Vi avgör
sedan om de återstående meddelande- och paritetsbitarna överensstämmer med de hypotetiska AP-bitarna, med enangiven konfidensnivå. Lyckade avkodningar märks med en indikator på en avkodad signal med aP , där P är en av deensiffriga AP-avkodningstyperna som anges i Tabell 1. Till exempel indikerar, a2 att den lyckade avkodningen använde
MyCall som hypotetiskt känd information. Typ a7 , som används endast i FT8-trafiksättet, använder information frånföregående Rx-sekvens.

Tabell 1. Informationstyper för FST4, FT4 och FT8 AP
aP

Komponenter för meddelanden

a1

CQ

?

?

a2

MyCall?

a3

MyCall DxCall

a4

MyCall DxCall RRR

a5

MyCall DxCall 73

a6

MyCall DxCall RR73

a7

(Call_1 or CQ) Call_2

?
?

?

89

Om ett kodord hittas som bedöms ha hög (men inte överväldigande hög) sannolikhet att vara korrekt, kommer a ?
tecknet läggs till när det avkodade meddelandet visas. För att undvika missvisande spottar av enstaka falska
avkodningar, vidarebefordras inte meddelanden som är markerade på detta sätt till PSK Reporter(https://pskreporter.info/pskmap.html).

Tabell 2 listar de sex möjliga QSO-tillstånden som spåras av WSJT-X auto-sequencer, tillsammans med vilken typ av
AP-avkodning som skulle försökas i varje tillstånd i FT4 eller FT8. FST4-tabellen (visas inte) är densamma förutom att
den utelämnar avkodningsförsöken för AP-typerna 4 och 5 för att spara tid.

Tabell 2. FT4- och FT8 AP-avkodningstyper för varje QSO-tillstånd
Tillstånd

AP typCALLING STN

2, 3

REPORT

2, 3

ROGER_REPORT

3, 4, 5, 6

ROGERS3, 4, 5, 6

SIGNOFF3, 1, 2CALLING CQ

1, 2

Avkodning med a priori-information beter sig något annorlunda i JT65. Närmare uppgifter finns i tabellerna 3 och 4.

Tabell 3. Informationstyper för JT65 APaP

Komponenter för meddelanden

a1

CQ

?

?

a2

MyCall?

a3

MyCall DxCall

a4

MyCall DxCall RRR

a5

MyCall DxCall 73

a6

MyCall DxCall DxGrida7

CQ DxCall DxGrid

?
?

90

Tabell 4. JT65 AP-avkodningstyper för varje QSO-tillstånd
Tillstånd

AP typCALLING STN

2, 3, 6, 7

REPORT

2, 3

ROGER_REPORT

3, 4, 5

ROGERS3, 4, 5SIGNOFF2, 3, 4, 5

CALLING CQ

1, 2, 612.2. Avkodade rader
Visad information som åtföljer avkodade meddelanden inkluderar i allmänhet UTC, signal-brusförhållande i dB,
tidsförskjutning DT i sekunder och ljudfrekvens i Hz. Vissa lägen inkluderar ytterligare information som
frekvensförskjutning från nominell (DF), frekvensdrift (Drift eller F1) eller avstånd (km eller mi).
Det kan också finnas några kryptiska tecken med speciella betydelser som sammanfattas i följande tabell:

Tabell 5. Notationer som används på avkodade textrader
Trafiksätt

Trafiksättstecken

SyncteckenRadslutsinformation

FST4

`

? aP

FT4

+

? aP

FT8

~

? aP

JT4

$

JT9

@

JT65

#

JT65
VHF

#

Q65

:

MSK144&*, #f, fN, dCN*, #f, fN, dCN
qP

91

Sync tecken* - Normal sync
# - Alternativ sync

Information vid slutet av raden? - Avkodad med lägre konfidens
a - Avkodad med hjälp av viss a priori-information (AP)C - Konfidensindikator [Deep Search; (0-9, *)]d - Deep Search algoritm f - Franke-Taylor eller Fano algoritm
N - Antal Rx-intervall eller frames i genomsnitt
P - Nummer som anger typ av AP-information (Tabell 1 eller Tabell 6)

Tabell 6. Q65 radslutskoder
qP

Komponenter för meddelanden

q0

?

q1

CQ

?

?

q2

MyCall?

q3

MyCall DxCall?

MyCall DxCall[<blank> | RRR | RR73 |

q4

?

?

?

73]

q5

MyCall DxCall?

(MMaaxx DDrriifftt = 50)

92

13. Mätverktyg
13.1. Kalibrering av frekvensMånga WSJT-X-funktioner är beroende av signaldetekteringsbandbredder på högst några Hz. Frekvensnoggrannhet ochstabilitet är därför ovanligt viktigt. Vi tillhandahåller verktyg för att möjliggöra noggrann frekvenskalibrering av din radio,
samt exakt frekvensmätning av on-the-air-signaler. Kalibreringsproceduren fungerar genom att automatiskt cykla din
CAT-styrda radio genom en serie förinställda frekvenser av bärvågsbaserade signaler vid tillförlitligt kända frekvenser,
och mäta felet i arbetsfrekvensen för varje signal.
Du kommer förmodligen att tycka att det är bekvämt att definiera och använda en speciell konfiguration dedikerad till
frekvenskalibrering. Utför sedan följande steg, efter behov, för ditt system.
• Växla till FreqCal-läge• I Working Frequencies rutan under File | Settings | Frequencies fliken, ta bort alla standardfrekvenser för FreqCalläge som inte är relevanta för din plats. Du kanske vill ersätta några av dem med tillförlitligt kända frekvenser som
kan tas emot på din plats.
Vi finner att AM-sändningsstationer i storstäder i allmänhet fungerar bra som frekvenskalibratorer
i den lågfrekventa änden av spektrumet. I Nordamerika använder vi också WWV:sstandardsändningar för tid och frekvens på 2 500, 5 000, 10 000, 15 000 och 20 000 MHz och
CHU på 3 330, 7 850 och 14 670 MHz. Liknande kortvågssignaler finns i andra delar av världen.
• I de flesta fall börjar du med att ta bort den befintliga filen fmt.all i katalogen där loggfilerna lagras.
• För att automatiskt bläddra igenom din valda lista med kalibreringsfrekvenser, välj Execute frequency calibration
cycle på Tools menyn. WSJT-X kommer att spendera 30 sekunder vid varje frekvens. Till en början sparas inga
mätdata i filen fmt.all , även om den visas på skärmen. Detta gör att du kan kontrollera dina aktuellakalibreringsparametrar.
• Under kalibreringsproceduren förskjuts radions USB-arbetsfrekvens 1500 Hz under varje FreqCal-post i
standardfrekvenslistan. Som visas i skärmdumpen nedan visas därför detekterade signalbärare vid cirka 1500 Hz i
WSJT-X-vattenfallet.
• För att starta en mätsession, välj Measure och låt kalibreringscykeln pågå under minst en hel sekvens. Observera att
under mätningen inaktiveras alla befintliga kalibreringsparametrar automatiskt, så du kan behöva öka FTol-intervalletom din rigg är utanför frekvensen med mer än några Hertz för att fånga giltiga mätningar.

93Med moderna syntetiserade radioapparater kommer små uppmätta förskjutningar från 1500 Hz att uppvisa ett linjärt
beroende av frekvens. Du kan approximera kalibreringen av din radio genom att helt enkelt dividera den uppmätta
frekvensförskjutningen (i Hz) vid den högsta tillförlitliga frekvensen med själva den nominella frekvensen (i MHz). Till
exempel gav 20 MHz-mätningen för WWV som visas ovan en uppmätt tonförskjutning på 24,6 Hz, som visas i det
avkodade textfönstret WSJT-X. Den resulterande kalibreringskonstanten är 24,6/20 = 1,23 miljondelar. Detta nummer får
anges som Slope på File | Settings | Frequencies fliken.
En mer exakt kalibrering kan åstadkommas genom att anpassa skärningspunkten och lutningen för en rät linje till hela
sekvensen av kalibreringsmätningar, som visas för dessa mätningar i diagrammet nedan. Programvaruverktyg för att
slutföra denna uppgift ingår i WSJT-X-installationen, och detaljerade instruktioner för deras användning finns påhttps://wsjt.sourceforge.io/FMT_User.pdf.
Genom att använda dessa verktyg och ingen specialiserad hårdvara utöver din CAT-anslutna radio kan du kalibrera
radion till bättre än 1 Hz och konkurrera mycket effektivt i ARRL:s periodiska frekvensmätningstester.

94

Efter att ha kört Execute frequency calibration cycle minst en gång med bra resultat, kontrollera och redigera filen
fmt.all i loggkatalogen och ta bort eventuella falska eller avvikande mått. Linjepassningen kan sedan utföras automatisktgenom att klicka på Solve for calibration parameters på Tools menyn. Resultaten visas som i följande skärmbild.
Uppskattade osäkerheter ingår för slope och intercept; N är antalet genomsnittliga frekvensmätningar som ingår i
anpassningen, och StdDev är kvadratroten ur medelkvadratavvikelsen av medelvärden för mätningar från den monterade
räta linjen. Om lösningen verkar giltig erbjuds du en Apply knapp att trycka på som automatiskt ställer inkalibreringsparametrarna under File | Settings | Frequencies | Frequency Calibration.

95

För en snabb visuell kontroll av den resulterande kalibreringen, stanna i FreqCal-läge med Measure alternativet
avmarkerat. WSJT-X visar de justerade resultaten direkt på vattenfallet och de visade posterna.

13.2. Referens Spektrum
WSJT-X tillhandahåller ett verktyg som kan användas för att bestämma den detaljerade formen på din mottagares
passband. Koppla bort din antenn eller ställ in en tyst frekvens utan signaler. När WSJT-X körs i ett av de långsamma
lägena väljer du Measure reference spectrum från Tools menyn. Vänta i ungefär en minut och klicka sedan på Stop.
En fil med namnet refspec.dat visas i loggkatalogen. När du väljer Ref Spec på Wide Graph fönstret, Det inspelade
referensspektrumet kommer sedan att användas för att platta ut ditt totala effektiva passband.

13.3. Fasutjämning
Measure phase response på Tools menyn är för avancerade MSK144-användare. Fasutjämning används för att
kompensera för gruppfördröjningsvariation över ditt mottagarpassband. Noggrann tillämpning av denna funktion kan
minska intersymbolinterferens, vilket resulterar i förbättrad avkodningskänslighet. Om du använder enprogramvarudefinierad mottagare med linjärfasfilter behöver du inte använda fasutjämning.
Efter att en ram med mottagna data har avkodats, Measure phase response genererar en oförvrängd ljudvågform somär lika med den som genereras av den sändande stationen. Dess Fouriertransform används sedan som en
frekvensberoende fasreferens för att jämföra med fasen för den mottagna ramens Fourierkoefficienter. Fasskillnader
mellan referensspektrumet och det mottagna spektrumet inkluderar bidrag från ursprungsstationens sändningsfilter,
utbredningskanalen och filter i mottagaren. Om den mottagna ramen kommer från en station som är känd för att sända
signaler med liten fasdistorsion (t.ex. en station som är känd för att använda en korrekt justerad mjukvarudefinierad
transceiver), och om den mottagna signalen är relativt fri från flervägsdistorsion så att kanalfasen är nära linjär, kommer
de uppmätta fasskillnaderna att vara representativa för den lokala mottagarens fassvar.
Utför följande steg för att generera en fasutjämningskurva:• Spela in ett antal wav-filer som innehåller avkodningsbara signaler från din valda referensstation. Bästa resultaterhålls när signal-brusförhållandet för referenssignalerna är 10 dB eller högre.
• Ange anropssignalen för referensstationen i DX Call fältet.
• Välj Measure phase response i Tools menyn och öppna var och en av WAV-filerna i tur och ordning. Lägestecknet
på avkodade textrader ändras från & till ^ medan WSJT-X mäter fassvaret, och det ändras tillbaka till & efter att
mätningen är klar. Programmet måste beräkna medelvärdet av ett antal ramar med hög SNR för att korrekt uppskatta
fasen, så det kan vara nödvändigt att bearbeta flera wav-filer . Mätningen kan avbrytas när som helst genom att välja
Measure phase response igen för att stänga av fasmätningen.
När mätningen är klar sparar WSJT-X det uppmätta fassvaret i loggkatalogen, i en fil med suffixet ".pcoeff".
Filnamnet innehåller anropssignalen för referensstationen och en tidsstämpel, t.ex.
96

K0TPP_170923_112027.pcoeff .

97• Välj Equalization tools … i Tools menyn och klicka på Phase … för att visa innehållet i loggkatalogen. Välj önskad
pcoeff-fil. De uppmätta fasvärdena kommer att plottas som fyllda cirklar tillsammans med en anpassad röd kurva
märkt "Proposed". Detta är den föreslagna fasutjämningskurvan. Det är en bra idé att upprepa fasmätningen fleragånger, med olika wav-filer för varje mätning, för att säkerställa att dina mätningar är repeterbara.
• När du är nöjd med en anpassad kurva klickar du på Apply knappen för att spara det föreslagna resultatet. Den röda
kurvan ersätts med en ljusgrön kurva märkt "Current" för att indikera att fasutjämningskurvan nu tillämpas på
mottagna data. En annan kurva märkt "Group Delay" Visas. "Group Delay" kurvan visar gruppfördröjningsvariationenöver passbandet, i ms. Klicka på knappen Discard Measured för att ta bort insamlade data från diagrammet, så att
endast den tillämpade fasutjämningskurvan och motsvarande gruppfördröjningskurvan lämnas kvar.
• Om du vill återgå till ingen fasutjämning klickar du på Restore Defaults knappen följt av Apply knappen.
De tre siffrorna som är tryckta i slutet av varje MSK144-avkodningslinje kan användas för att bedöma förbättringen av
utjämningen. Dessa siffror är: N = Antal bildrutor i genomsnitt, H = Antal korrigerade hårda bitfel och E = Storlek på MSKögondiagrammets öppning.
Här är en avkodning av K0TPP erhållen medan Measure phase response mätte fasresponsen:

103900 17 6.5 1493 ^ WA8CLT K0TPP +07

1 0 1.2

Symbolen "^" indikerar att en fasmätning ackumuleras men ännu inte är klar. De tre siffrorna i slutet av raden indikerar
att en bildruta användes för att få avkodningen, det fanns inga hårda bitfel och ögonöppningen var 1,2 på en skala från 2 till +2. Så här ser samma avkodning ut efter fasutjämning:103900 17 6.5 1493 & WA8CLT K0TPP +07

1 0 1.6

I det här fallet har utjämningen ökat ögonöppningen från 1,2 till 1,6. Större positiva ögonöppningar är förknippade med
minskad sannolikhet för bitfel och högre sannolikhet för att en bildruta kommer att avkodas. I det här fallet säger den
större ögonöppnaren oss att fasutjämningen lyckades, men det är viktigt att notera att detta test inte i sig säger oss om
den tillämpade fasutjämningskurvan kommer att förbättra avkodningen av andra signaler än de från referensstationen,
K0TPP.

98

Det är en bra idé att göra före- och efterjämförelser med ett stort antal sparade wav-filer med signaler från många olika
stationer, för att hjälpa till att avgöra om din utjämningskurva förbättrar avkodningen för de flesta signaler. När du görsådana jämförelser bör du tänka på att utjämning kan leda till att WSJT-X avkodar en bildruta som inte avkodades innan
utjämningen tillämpades. Av denna anledning bör du se till att tiden "T" för de två avkodningarna är densamma innan dujämför deras kvalitetsnummer i slutet av raden.
När du jämför före och efter avkodningar med samma "T", tänk på att en mindre första siffra betyder att avkodningen har
förbättrats, även om den andra och tredje siffran verkar vara "sämre". Anta till exempel att kvalitetsnumren i slutet av
raden före utjämning är 2 0 0,2 och efter utjämning 1 5 -0,5. Dessa siffror visar förbättrad avkodning eftersom
avkodningen erhölls med endast en enda bildruta efter utjämning medan ett genomsnitt på 2 bildrutor behövdes före
utjämning. Detta innebär att kortare och/eller svagare pingar kan avkodas.

Mer information om fasutjämning och exempel på anpassade faskurvor och ögondiagram finns iartikeln om MSK144 av K9AN och K1JT publicerad i QEX(https://wsjt.sourceforge.io/MSK144_Protocol_QEX.pdf).

https://wsjt.sourceforge.io/MSK144_Protocol_QEX.pdf

9914. Samverkande program
WSJT-X är programmerad för att ha ett nära samarbete med flera andra användbara program.
• DX Lab Suite (https://www.dxlabsuite.com/), Omni-Rig (http://www.dxatlas.com/OmniRig/Files/OmniRig.zip), och Ham Radio
Deluxe (http://www.hrdsoftwarellc.com/) beskrevs i avsnittet om riggstyrning.
• PSK Reporter (https://pskreporter.info/pskmap.html), av Philip Gladstone, är en webbserver som samlar
mottagningsrapporter som skickas av olika andra program, inklusive WSJT-X. Informationen görs tillgänglig i nära
realtid på en världskarta, och även som statistiska sammanställningar av olika slag. Ett antal alternativ är tillgängliga
för användaren; Du kan till exempel begära en karta som visar JT65-aktivitet över hela världen på alla amatörband
under den senaste timmen. En sådan karta kan se ut så här, där olika färger representerar olika band:100

Följande skärmbild visar PSK Reporter-kartan som konfigurerats för att visa MSK144-rapporter:• JTAlert (https://hamapps.com/), by VK3AMA, är endast tillgängligt för Windows. Den tillhandahåller många
driftshjälpmedel, inklusive automatisk loggning till flera loggningsprogram från tredje part, ljud- och visuella varningar
som följer ett antal valfria varningsvillkor (avkodning av en ny DXCC, nytt tillstånd, etc.) och bekväm direktåtkomst till
webbtjänster som callsign lookup.
• AlarmeJT (http://f5jmh.free.fr/index.php?page=english), av F5JMH, är endast tillgänglig för Linux. Programmet för enegen loggbok. Den hämtar kontaktinformation från WSJT-X och ger visuella varningar för nya DXCC-enheter och
rutnätsrutor på det aktuella bandet, samt andra alternativ.
• JT-Bridge (https://jt-bridge.eller.nu/), av SM0THU, är tillgänglig för OS X. Det fungerar tillsammans med
loggningsprogrammen Aether, MacLoggerDX, RUMlog eller RUMlogNG. Den kontrollerar QSO- och QSL-status för
anropet och DXCC-enheten, samt många andra funktioner.
• N1MM Logger+ (https://n1mm.hamdocs.com/tiki-index.php) är ett gratis, fullfjädrat tävlingsloggningsprogram. Den är
endast tillgänglig för Windows. WSJT-X kan skicka loggad QSO-information till den via en nätverksanslutning.
• Writelog (https://writelog.com/) är ett icke-fritt tävlingsloggningsprogram med alla funktioner. Den är endast tillgänglig
för Windows. WSJT-X kan skicka loggad QSO-information till den via en nätverksanslutning.

10115. PlattformsberoendenNågra WSJT-X-funktioner fungerar annorlunda i Windows, Linux eller OS X, eller kanske inte är relevanta för alla
operativsystem.

15.1. Platser för filer• Windows◦ Inställningar: %LOCALAPPDATA%\WSJT-X\WSJT-X.ini◦ Logg katalog: %LOCALAPPDATA%\WSJT-X\◦ Standardkatalog för att spara: %LOCALAPPDATA%\WSJT-X\save\• Windows, när du använder "--rig-name=xxx"◦ Inställningar: %LOCALAPPDATA%\WSJT-X - xxx\WSJT-X - xxx.ini◦ Logg katalog: %LOCALAPPDATA%\WSJT-X - xxx\
◦ Standardkatalog för att spara: %LOCALAPPDATA%\WSJT-X - xxx\save\• Linux◦ Inställningar: ~/.config/WSJT-X.ini◦ Logg katalog: ~/.local/share/WSJT-X/◦ Standardkatalog för att spara: ~/.local/share/WSJT-X/save/• Linux, när du använder "--rig-name=xxx"◦ Inställningar: ~/.config/WSJT-X - xxx.ini◦ Logg katalog: ~/.local/share/WSJT-X - xxx/
◦ Standardkatalog för att spara: ~/.local/share/WSJT-X - xxx/save/• Macintosh◦ Inställningar: ~/Library/Preferences/WSJT-X.ini◦ Logg katalog: ~/Library/Application Support/WSJT-X/◦ Standardkatalog för att spara: ~/Library/Application Support/WSJT-X/save/• Macintosh, när du använder "--rig-name=xxx"◦ Inställningar: ~/Library/Preferences/WSJT-X - xxx.ini◦ Logg katalog: ~/Library/Application Support/WSJT-X - xxx/
◦ Standardkatalog för att spara: ~/Library/Application Support/WSJT-X - xxx/save/102

16. Vanliga frågor
1. Mitt visade spektrum är plattare när jag inte väljer Flatten. Vad är fel?
WSJT-X förväntar sig inte en brant filterkant inom det visade passbandet. Använd ett bredare IF-filter eller minska
det visade passbandet genom att minska Bins/Pixel, öka Start, eller minska bredden på Wide Graph-fönstret. Du
kan också välja att centrera om filterpassbandet, om en sådan kontroll är tillgänglig.
2. Hur konfigurerar jag WSJT-X för att köra flera instanser?
Starta WSJT-X från ett kommandotolksfönster och tilldela var och en en unik identifierare som i följande exempel
med två instanser. Den här proceduren isolerar inställningsfilen och den skrivbara filplatsen för varje instans av
WSJT-X.
wsjtx --rig-name=TS590 wsjtx --rig-name=FT847

3. Jag får en "Network Error - SSL/TLS support not installed" meddelande. Vad ska jag göra?
Du måste installera lämpliga OpenSSL libraries - se Instruktioner för att installera OpenSSL.
4. Jag får ibland Rig Control Error om jag justerar min Icom-riggs VFO. Vad är fel?
Som standard har de flesta Icom-transceivers *CI-V Transceive Mode" aktiverat. Detta kommer att orsaka oönskad
CAT-trafik från riggen som stör CAT-kontrollen av en dator. Inaktivera det här alternativet i riggens meny.
5. Jag vill styra min transceiver med en annan applikation samt WSJT-X, är det möjligt?
Detta är endast möjligt att göra på ett tillförlitligt sätt via någon form av riggkontrollserver. Servern måste kunna
acceptera både WSJT-X och de andra programmen som klienter. Det går inte att använda en dum seriell portsplittersom VSPE-verktyget. det kan fungera men det är inte tillförlitligt på grund av ohanterade CAT-kontrollkollisioner.
Applikationer som Hamlib Rig Control Server (rigctld), Omni-Rig (http://www.dxatlas.com/OmniRig/Files/OmniRig.zip), och
DX Lab Suite (https://www.dxlabsuite.com/) Commander är potentiellt lämpliga. WSJT-X kan fungera som en klient för
dem alla.
6. Riggkontroll via OmniRig verkar misslyckas när jag klickar Test CAT. Vad kan jag göra åt det?
Omni-Rig har tydligen en bugg som dyker upp när du klickar på Test CAT. Strunta i att använda Test CAT och klicka
bara på OK. Omni-Rig beter sig då normalt.

103

7. Jag kör WSJT-X under Ubuntu. Programmet startar, men menyraden saknas högst upp i huvudfönstret och
snabbtangenterna fungerar inte.
Ubuntus nya “Unity” desktop Placerar menyn för det aktiva fönstret högst upp på den primära skärmen. Du kanåterställa menyraderna till deras vanliga platser genom att skriva följande i ett kommandotolksfönster: sudo apt remove
appmenu-qt5

Alternativt kan du inaktivera den vanliga menyraden för bara WSJT-X genom att starta programmet med
miljövariabeln QT_QPA_PLATFORMTHEME inställd på tom (blanksteget efter tecknet "=" är nödvändigt):
QT_QPA_PLATFORMTHEME= wsjtx

8. Jag kör WSJT-X på Linux med ett KDE-skrivbord. Varför fungerar inte Menu→Configurations?
KDE:s utvecklingsgrupp har lagt till kod i Qt som automatiskt försöker lägga till snabbtangenter för genvägar till alla
knappar, inklusive snabbmenyknappar. Det stör driften av programmet (många andra Qt-program har liknande
problem med KDE). Tills detta har rättats av KDE-gruppen måste du inaktivera funktionen. Redigera filen~/.config/kdeglobals och lägg till ett avsnitt som innehåller följande:[Development]
AutoCheckAccelerators=false

Se https://stackoverflow.com/a/32711483 och https://bugs.kde.org/show_bug.cgi?id=337491 för mer information.

10417. Protokollspecifikationer
17.1. Överblick
Alla QSO-lägen använder strukturerade meddelanden som komprimerar användarläsbar information till paket med fast
längd. JT4, JT9 och JT65 använder 72-bitars nyttolaster. Standardmeddelanden består av två 28-bitarsfält som normalt
används för anropssignaler och ett 15-bitarsfält för en lokatorruta, rapport, bekräftelse eller 73. En extra bit flaggar ett
meddelande som innehåller godtycklig fritext, upp till 13 tecken. I specialfall kan annan information, t.ex. tilläggsprefix för
anropssignaler (t.ex. ZA/K1ABC) eller suffix (t.ex. K1ABC/P), kodas. Det grundläggande målet är att komprimera devanligaste meddelandena som används för minimalt giltiga QSO:n till en fast 72-bitars längd.
Informationsnyttolaster för FST4, FT4, FT8, Q65 och MSK144 innehåller 77 bitar. De 5 extra bitarna används för att
flagga speciella meddelandetyper som används för icke-standardiserade anropssignaler, contestmeddelanden, FT8
DXpedition läget, och några andra möjligheter. Fullständig information har publicerats i QEX, se The FT4 and FT8Communication Protocols (https://wsjt.sourceforge.io/FT4_FT8_QEX.pdf).
En vanlig amatöranropssignal består av ett prefix på ett eller två tecken, varav minst ett måste vara en bokstav, följt av
en siffra och ett suffix på en till tre bokstäver. Inom dessa regler är antalet möjliga anropssignaler lika med
37×36×10×27×27×27, eller något över 262 miljoner. (Siffrorna 27 och 37 uppstår eftersom ett tecken kan saknas i de tre
första och sista positionerna, eller en bokstav eller kanske en siffra.) Eftersom 228 är mer än 268 miljoner, räcker 28 bitar
för att koda alla vanliga anropssignaler unikt. På samma sätt är antalet 4-siffriga Maidenhead-lokatorutor på jorden
180×180 = 32 400, vilket är mindre än 215 = 32 768; En lokatorruta kräver alltså 15 bitar.
Cirka 6 miljoner av de möjliga 28-bitarsvärdena behövs inte för anropssignaler. Några av dessa platser tilldelas tillsärskilda meddelandekomponenter, till exempel CQ , DE , och QRZ . CQ kan följas av tre siffror för att indikera en önskadåteruppringningsfrekvens. (Om K1ABC sänder på en standardsamtalsfrekvens som 50.280 och sänder CQ 290 K1ABC
FN42 , Det betyder att han/hon kommer att lyssna på 50.290 och svara där på eventuella svar.) En numerisk

signalrapport i formen –nn eller R–nn kan skickas i stället för en lokatorruta. (Enligt den ursprungliga definitionen skulle
numeriska signalrapporter nn ligga mellan -01 och -30 dB. De senaste programversionerna 2.3 och senare hanterar
rapporter mellan -50 och +49 dB.) Ett landsprefix eller portabelt suffix kan fästas vid en av anropssignalerna. När den
här funktionen används skickas den ytterligare informationen i stället för lokatorruta eller genom att koda ytterligare
information till några av de 6 miljoner tillgängliga platserna som nämns ovan.
Som en bekvämlighet för att skicka riktade CQ-meddelanden stöder 72-bitars komprimeringsalgoritmen meddelanden
som börjar med CQ AA till CQ ZZ . Dessa meddelandefragment kodas internt som om de vore anropssignaler från E9AA till
E9ZZ . Vid mottagandet konverteras de tillbaka till formatet CQ AA till CQ ZZ , för visning för användaren.

För att vara användbar på kanaler med lågt signal-brusförhållande kräver den här typen av förlustfri
meddelandekomprimering användning av en stark FEC-kod (Forward Error Correcting). Olika koder används för varje
läge. Noggrann synkronisering av tid och frekvens krävs mellan sändande och mottagande stationer. Som ett
hjälpmedel för avkodarna innehåller varje protokoll en "synkroniseringsvektor" av kända symboler varvat med deinformationsbärande symbolerna. Genererade vågformer för alla WSJT-X-lägen har kontinuerlig fas och konstantenvelope.
105

17.2. Långsamma trafiksätt
17.2.1. FST4
FST4 erbjuder T/R-sekvenslängder på 15, 30, 60, 120, 300, 900 och 1800 sekunder. Undertrafiksätten får namn som
FST4-60, FST4-120, etc., de tillagda siffrorna anger sekvenslängd i sekunder. En 24-bitars cyklisk redundanskontroll(CRC) läggs till i 77-bitars meddelandenyttolasten för att skapa ett 101-bitars meddelande-plus-CRC-ord. Framåtriktad
felkorrigering (FEC) utförs med hjälp av en (240,101) LDPC-kod. Sändningar består av 160 symboler: 120
informationsbärande symboler med två bitar vardera, varvat med fem grupper om åtta fördefinierade
synkroniseringssymboler. Modulering använder 4-tons frekvensskiftnyckel (4-GFSK) med Gaussisk utjämning av
frekvensövergångar.

17.2.2. FT4
Forward error correction (FEC) i FT4 använder en LDPC-kod (low-density parity check) med 77 informationsbitar, en 14bitars cyklisk redundanskontroll (CRC) och 83 paritetsbitar som skapar ett 174-bitars kodord. Den kallas därför en
LDPC-kod (174,91). Synkroniseringen använder fyra 4×4 Costas-matriser, och ramp-upp- och ramp-ned-symboler
infogas i början och slutet av varje överföring. Modulering är 4-tons frekvensskiftstangentering (4-GFSK) med Gaussisk
utjämning av frekvensövergångar. Nyckelhastigheten är 12000/576 = 20,8333 baud. Varje sänd symbol förmedlar två
bitar, så det totala antalet kanalsymboler är 174/2 + 16 + 2 = 105. Den totala bandbredden är 4 × 20,8333 = 83,3 Hz.

17.2.3. FT8
FT8 använder samma LDPC-kod (174,91) som FT4. Modulering är 8-tons frekvensskiftnyckel (8-GFSK) vid 12000/1920= 6,25 baud. Synkroniseringen använder 7×7 Costas-matriser i början, mitten och slutet av varje överföring. Överförda
symboler har tre bitar, så det totala antalet kanalsymboler är 174/3 + 21 = 79. Den totala upptagna bandbredden är 8 ×
6,25 = 50 Hz.

17.2.4. JT4
FEC i JT4 använder en stark faltningskod med begränsningslängden K=32, hastigheten r=1/2 och en nollsvans. Det här
valet leder till en kodad meddelandelängd på (72+31) x 2 = 206 informationsbärande bitar. Modulering är 4-tons
frekvensskiftnyckel (4-FSK) vid 11025 / 2520 = 4.375 baud. Varje symbol har en informationsbit (den mest signifikanta
biten) och en synkroniseringsbit. De två 32-bitars polynom som används för faltningskodning har hexadecimala värden
0xf2d05351 och 0xe4613c47, och ordningen på kodade bitar förvrängs av en interfolier. Den pseudoslumpmässiga
synkroniseringsvektorn är följande sekvens (60 bitar per rad):000011000110110010100000001100000000000010110110101111101000
100100111110001010001111011001000110101010101111101010110101
011100101101111000011011000111011101110010001101100100011111 10011000011000101101111010

10617.2.5. JT9
FEC i JT9 använder samma starka faltningskod som JT4: begränsningslängd K=32, hastighet r=1/2 och en nollsvans,vilket leder till en kodad meddelandelängd på (72+31) × 2 = 206 informationsbärande bitar. Modulering är
niotonsfrekvensskiftnyckel, 9-FSK vid 12000,0/6912 = 1,736 baud. Åtta toner används för data, en för synkronisering.
Åtta datatoner innebär att tre databitar förmedlas av varje överförd informationssymbol. Sexton symbolintervall ägnas åt
synkronisering, så en överföring kräver totalt 206 / 3 + 16 = 85 (avrundat uppåt) kanalsymboler. Synksymbolerna är denumrerade 1, 2, 5, 10, 16, 23, 33, 35, 51, 52, 55, 60, 66, 73, 83 och 85 i den sända sekvensen. Tonavståndet för 9-FSKmoduleringen för JT9A är lika med nyckelhastigheten, 1,736 Hz. Den totala upptagna bandbredden är 9 × 1,736 = 15,6
Hz.

17.2.6. JT65
En detaljerad beskrivning av JT65-protokollet publicerades i QEX (https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx2.6.1/JT65.pdf) för september-oktober 2005. En Reed Solomon (63,12) felkontrollkod omvandlar 72-bitars

användarmeddelanden till sekvenser av 63 sexbitars informationsbärande symboler. Dessa är interfolierade med
ytterligare 63 symboler för synkronisering av information enligt följande pseudo-slumpmässiga sekvens:

100110001111110101000101100100011100111101101111000110101011001
101010100100000011000000011010010110101010011001001000011111111

Synkroniseringstonen skickas normalt i varje intervall med en "1" i sekvensen. Moduleringen är 65-FSK vid 11025/4096= 2,692 baud. Frekvensavståndet mellan tonerna är lika med nyckelhastigheten för JT65A och 2 och 4 gånger större för
JT65B respektive JT65C. För EME QSO:n används ibland signalrapporten OOO istället för numeriska signalrapporter.
Den förmedlas genom omvänd synkronisering och datapositioner i den överförda sekvensen. Stenografiska
meddelanden för RO, RRR och 73 avstår helt från synkroniseringsvektorn och använder tidsintervall på 16384/11025 =1,486 s för par av alternerande toner. Den lägre frekvensen är densamma som för synktonen som används i långa
meddelanden, och frekvensseparationen är 110250/4096 = 26,92 Hz multiplicerat med n för JT65A, där n = 2, 3, 4
används för att förmedla meddelandena RO, RRR respektive 73.

17.2.7. Q65
Q65 är avsedd för spridnings-, EME- och andra extrema svaga signalapplikationer. Forward error correction (FEC)
använder en specialdesignad (65,15) blockkod med sexbitarssymboler. Två symboler "punkteras" från koden och sänds
inte, vilket ger en effektiv (63,13) kod med en nyttolast på k = 13 informationssymboler som förmedlas av n = 63
kanalsymboler. De punkterade symbolerna består av en 12-bitars CRC som beräknas utifrån de 13
informationssymbolerna. CRC används för att minska falskavkodningshastigheten till ett mycket lågt värde. En
pseudoslumpmässig sekvens med 22 symboler spridda över en sändning skickas som "ton 0" och används för
synkronisering. Det totala antalet kanalsymboler i en Q65-sändning är alltså 63 + 22 = 85. Q65 erbjuder T/Rsekvenslängder på 15, 30, 60, 120 och 300 s, och underlägena A - E har tonavstånd på 1, 2, 4, 8 och 16 gånger
symbolhastigheten. Underlägesbeteckningar inkluderar en siffra för sekvenslängd och en bokstav för tonavstånd, som i107

Q65-15A, Q65-120C, etc. Upptagna bandbredder är 65 gånger tonavståndet, från 19 Hz (Q65-300A) till maximalt 1733
Hz (Q65-15C, Q65-30D och Q65-60E).

17.2.8. WSPR
WSPR är utformad för att undersöka potentiella radioutbredningsvägar med hjälp av fyrliknande sändningar med låg
effekt. WSPR-signaler förmedlar en anropssignal, Maidenhead-lokatorruta och effektnivå med hjälp av ett komprimerat
dataformat med stark felkorrigering framåt och smalbandsmodulering med 4 FSK. Protokollet är effektivt vid signalbrusförhållanden så låga som –31 dB i en bandbredd på 2500 Hz.
WSPR-meddelanden kan ha ett av tre möjliga format som illustreras i följande exempel:• Typ 1: K1ABC FN42 37• Typ 2: PJ4/K1ABC 37• Typ 3: <PJ4/K1ABC> FK52UD 37
Typ 1-meddelanden innehåller en standardanropssignal, en 4-siffrig Maidenhead-lokatorruta och effektnivå i dBm. Typ 2meddelanden utelämnar lokatorrutan men innehåller en sammansatt anropssignal, medan typ 3-meddelanden ersätter
anropssignalen med en 15-bitars hashkod och innehåller en 6-siffrig lokaliserare samt effektnivån. Förlustfria
komprimeringstekniker pressar in alla tre meddelandetyperna i exakt 50 bitar användarinformation.
Standardanropssignaler kräver 28 bitar och 4-teckens lokatorruta 15 bitar. I typ 1-meddelanden förmedlar deåterstående 7 bitarna effektnivån. I meddelandetyp 2 och 3 förmedlar dessa 7 bitar effektnivå tillsammans med enutvidgning eller omdefiniering av fält som normalt används för anropssignal och lokalisering. Tillsammans innebär dessa
komprimeringstekniker att användarmeddelandet "källkodskodas" till minsta möjliga antal bitar.
WSPR använder en faltningskod med begränsningslängden K=32 och rate r=1/2. Faltning utökar de 50 användarbitarna
till totalt (50 + K – 1) × 2 = 162 enbitssymboler. Interfoliering används för att förvränga ordningen på dessa symboler,vilket minimerar effekten av korta skurar av fel i mottagningen som kan orsakas av fädning eller störningar.
Datasymbolerna kombineras med lika många synkroniseringssymboler, ett pseudoslumpmässigt mönster av 0:or och
1:or. 2-bitarskombinationen för varje symbol är den kvantitet som avgör vilken av fyra möjliga toner som ska överföras i
ett visst symbolintervall. Datainformation tas som den viktigaste biten, synkroniseringsinformation som den minst
signifikanta. Således, på en skala från 0 – 3, är tonen för en given symbol dubbelt så mycket som värdet (0 eller 1) för
databiten, plus synkroniseringsbiten.

108

17.2.9. FST4W
FST4W erbjuder T/R-sekvenslängder på 120, 300, 900 och 1800 sekunder. Underlägen får namn som FST4W-120,
FST4W-300, etc., de tillagda siffrorna anger sekvenslängd i sekunder. Meddelandenyttolaster innehåller 50 bitar och en
24-bitars cyklisk redundanskontroll (CRC) som läggs till för att skapa ett 74-bitars meddelande-plus-CRC-ord.
Framåtriktad felkorrigering utförs med hjälp av en (240,74) LDPC-kod. Sändningar består av 160 symboler: 120
informationsbärande symboler med två bitar vardera, varvat med fem grupper om åtta fördefinierade
synkroniseringssymboler. Modulering använder 4-tons frekvensskiftnyckel (4-GFSK) med Gaussisk utjämning av
frekvensövergångar.

17.2.10. Sammanfattning
Tabell 7 ger en kort sammanfattning av parametrar för de långsamma trafiksätten i WSJT-X. Parametrarna K och r
specificerar begränsningslängden och hastigheten för faltningskoderna; n och k anger storleken på de (likvärdiga)blockkoderna, Q är alfabetsstorleken för de informationsbärande kanalsymbolerna, Synkroniseringsenergi är den del avöverförd energi som ägnas åt synkronisering av symboler; och S/N-tröskel är signal-brusförhållandet (i enreferensbandbredd på 2500 Hz) över vilket sannolikheten för avkodning är 50 % eller högre.

109

Tabell 7. Parametrar för långsamma trafiksätt.
Trafiksätt

FEC

(n,k)

Q

Typ

Modulations

Nycklings-

Bandbredd

Sync

Tx

S/N

typ

hastighet(Hz)

Energi

Varkatighet

Tröskel(s)(dB)(Baud)
FST4-15LDPC(240,101)

44-GFSK

16.67

66.7

0.25

9.6

-20.7

FST4-30

LDPC(240,101)

44-GFSK

7.14

28.6

0.25

22.4

-24.2

FST4-60

LDPC(240,101)

44-GFSK

3.09

12.4

0.25

51.8

-28.1

FST4-120

LDPC(240,101)

44-GFSK

1.46

5.9

0.25

109.3

-31.3

FST4-300

LDPC(240,101)

44-GFSK

0.558

2.2

0.25

286.7

-35.3

FST4-900

LDPC(240,101)

44-GFSK

0.180

0.72

0.25

887.5

-40.2

FST4-

LDPC

(240,101)

44-GFSK

0.089

0.36

0.25

1792.0

-43.2

FT4

LDPC

(174,91)

44-GFSK

20.83

83.3

0.15

5.04

-17.5

FT8

LDPC

(174,91)8

8-GFSK

6.25

50.0

0.27

12.6

-21

JT4A

K=32,

(206,72)

2

4-FSK

4.375

17.5

0.50

47.1

-23

(206,72)

8

9-FSK

1.736

15.6

0.19

49.0

-26

1800

r=1/2
JT9A

K=32,
r=1/2

JT65A

RS

(63,12)

64

65-FSK

2.692

177.6

0.50

46.8

-25

Q65-15A

QRA(63,13)64

65-FSK

6.667

433

0.26

12.8

-22.2

Q65-30A

QRA(63,13)64

65-FSK

3.333

217

0.26

25.5

-24.8

Q65-60A

QRA(63,13)64

65-FSK

1.667

108

0.26

51.0

-27.6

Q65-

QRA

(63,13)64

65-FSK

0.750

49

0.26

113.3

-30.8

QRA

(63,13)64

65-FSK

0.289

19

0.26

293.8

-33.8

120A
Q65300A

110

Forts.Tabell 7. Parametrar för långsamma trafiksätt.
Trafiksätt

FEC

(n,k)

Q

Typ

Modulations

Nycklings-

Bandbredd

Sync

Tx

S/N

typ

hastighet(Hz)

Energi

Varkatighet

Tröskel(s)(dB)(Baud)
WSPR

K=32,(162,50)

2

4-FSK

1.465

5.9

0.50

110.6

-31

LDPC

(240,74)

44-GFSK

1.46

5.9

0.25

109.3

-32.8

LDPC

(240,74)

44-GFSK

0.558

2.2

0.25

286.7

-36.8

LDPC

(240,74)

44-GFSK

0.180

0.72

0.25

887.5

-41.7

LDPC

(240,74)

44-GFSK

0.089

0.36

0.25

1792.0

-44.8

r=1/2
FST4W120
FST4W300
FST4W900
FST4W1800
LDPC = Low Density Parity Check
RS = Reed Solomon
QRA = Q-ary Repeat Accumulate111Undertrafiksätten för JT4, JT9 och JT65 erbjuder bredare tonavstånd för omständigheter som kan kräva dem, såsom
betydande dopplerspridning. Tabell 8 sammanfattar tonavstånd, bandbredder och ungefärliga tröskelkänsligheter för deolika undertrafiksätten när spridningen är jämförbar med tonavståndet.

Tabell 8. Parametrar för JT4, JT9 och JT65 med valbara tonavstånd
Trafiksätt

TonavståndBW (Hz)S/N (dB)

JT4A

4.375

17.5

-23

JT4B

8.75

30.6

-22

JT4C

17.5

56.9

-21

JT4D

39.375

122.5

-20

JT4E

78.75

240.6

-19

JT4F

157.5

476.9

-18

JT4G

315.0

949.4

-17

JT9A

1.736

15.6

-26

JT9B

3.472

29.5

-26

JT9C

6.944

57.3

-25

JT9D

13.889

112.8

-24

JT9E

27.778

224.0

-23

JT9F

55.556

446.2

-22

JT9G

111.111

890.6

-21

JT9H

222.2221779.5

-20

JT65A

2.692

177.6

-25

JT65B

5.383

352.6

-25

JT65C

10.767

702.5

-25

112

Tabell 9. Parametrar för Q65 undertrafiksätt
T/R Period (s)A Avstånds-B Avstånds-C Avstånds-D Avstånds-E Avstånds-bredd (Hz)bredd (Hz)bredd (Hz)bredd (Hz)bredd (Hz)

15

6.67

4.33

13.33

867

26.67

1733

N/A

N/A

30

3.33

217

6.67

433

13.33

867

26.67

1733

60

1.67

108

3.33

217

6.67

433

13.33

867

26.67

1733

120

0.75

49

1.50

98

3.00

195

6.00

390

12.00

780

300

0.29

19

0.58

38

1.16

75

2.31

150

4.63

301

113

N/A

17.3. Snabba trafiksätt
17.3.1. JT9
De långsamma JT9-lägena använder alla nyckelhastighet 12000/6912 = 1.736 baud. Däremot, med de snabba
undertrafiksätten JT9E-H kan du justera tangenthastigheten för att matcha de ökade tonavstånden. Meddelandets
varaktighet är därför mycket kortare och de skickas upprepade gånger under varje Tx-sekvens. Mer information finns itabell 9.

17.3.2. MSK144
Standard MSK144-meddelanden är uppbyggda på samma sätt som i FT8, med 77 bitar användarinformation.
Framåtriktad felkorrigering implementeras genom att först utöka de 77 meddelandebitarna med en 13-bitars cyklisk
redundanskontroll (CRC) beräknad från meddelandebitarna. CRC används för att upptäcka och eliminera de flesta
falska avkodningar hos mottagaren. Det resulterande 90-bitars förstärkta meddelandet mappas till ett 128-bitars kodord
med hjälp av en (128,90) binär LDPC-kod (low-density-parity-check) som utformats av K9AN speciellt för detta ändamål.
Två 8-bitars synkroniseringssekvenser läggs till för att göra en meddelanderam 144 bitar lång. Modulering är Offset
Quadrature Phase-Shift Keying (OQPSK) vid 2000 baud. Jämnnumrerade bitar transporteras över faskanalen, udda
numrerade bitar på kvadraturkanalen. Enskilda symboler är formade med halvsinusprofiler, vilket säkerställer engenererad vågform med konstant hölje, motsvarande en MSK-vågform (Minimum Shift Keying). Bildrutelängden är 72
ms, så den effektiva teckenöverföringshastigheten för standardmeddelanden är upp till 250 tecken/sekund.
MSK144 har även stöd för korta meddelanden som kan användas efter att QSO-partners har utbytt bådaanropssignalerna. Korta meddelanden består av 4-bitars kodning R+report, RRR eller 73, tillsammans med en 12-bitars
hashkod baserad på det ordnade paret "till" och "från" anropssignaler. En annan specialdesignad LDPC-kod (32,16) ger
felkorrigering, och en 8-bitars synkroniseringsvektor läggs till för att skapa en 40-bitars ram. Korta meddelandens
varaktighet är således 20 ms, och korta meddelanden kan avkodas från mycket korta meteorpingar.
Ramar på 72 ms eller 20 ms för MSK144-meddelanden upprepas utan mellanrum under hela överföringscykeln. För deflesta ändamål är en cykeltid på 15 s lämplig och rekommenderas för MSK144.
Den modulerade MSK144-signalen upptar hela bandbredden hos en SSB-sändare, så sändningarna är alltid centrerade
vid ljudfrekvensen 1500 Hz. För bästa resultat bör sändar- och mottagarfilter justeras för att ge plattast möjliga responsöver intervallet 300Hz till 2700Hz. Den maximalt tillåtna frekvensförskjutningen mellan dig och din QSO-partner ± 200
Hz.

114

17.3.3. Sammanfattning
Tabell 10. Parametrar för snabba trafiksätt

Trafiksätt

JT9E

JT9F

JT9G

JT9H

MSK144
MSK144
Sh

FEC
Typ
K=32,

(n,k)

Q

Modulationstyp

Nycklingshastighet(Baud)

Tx

Bandbredd

Sync

(Hz)

Energi

Varaktighet(s)(206,72)

8

9-FSK

25.0

225

0.19

3.400

(206,72)

8

9-FSK

50.0

450

0.19

1.700

(206,72)

8

9-FSK

100.0

900

0.19

0.850

(206,72)

8

9-FSK

200.0

1800

0.19

0.425

LDPC

(128,90)

2

OQPSK

2000

2400

0.11

0.072

LDPC

(32,16)

2

OQPSK

2000

2400

0.20

0.020

r=1/2
K=32,
r=1/2
K=32,
r=1/2
K=32,
r=1/2

115

18. Astronomical Data
En textruta med namnet ”Astronomical Data” ger information som behövs för att spåra solen eller månen, kompensera
för EME-dopplerförskjutning och uppskatta EME-dopplerspridning och vägnedbrytning. Välj Astronomical data på View
menyn för att visa eller dölja det här fönstret.

Tillgänglig information inkluderar aktuellt UTC-datum och -tid; Az och El, azimut och månens höjd på din egen plats, igrader; SelfDop, Width, och Delay, dopplerskiftet, full dopplerspridning i Hz och fördröjningen av din egen EME ekar pånågra sekunder; and DxAz och DxEl, DxDop, DxWid, motsvarande parametrar för en station som är belägen vid DX
Grid som angets i huvudfönstret. Dessa nummer följs av Dec, månens deklination; SunAz och SunEl, solens azimut
och höjd; Freq, din angivna arbetsfrekvens i MHz; Tsky, den uppskattade bakgrundstemperaturen på himlen i månens
riktning, skalad till arbetsfrekvensen; Dpol, Den rumsliga polarisationen förskjuts i grader; MNR, den maximala ickereciprociteten för EME-banan i dB, på grund av en kombination av Faradays rotation och rumslig polarisering; Dist,avståndet från din plats till månen, i km; och slutligen Dgrd, en uppskattning av signalförsämringen i dB, i förhållande till
bästa möjliga tid med månen i perigeum på en kall del av himlen.
På de högre mikrovågsbanden, där Faradays rotation är minimal och linjär polarisering ofta används, minskar rumslig
förskjutning signalnivåerna. Vissa stationer har implementerat mekanisk polarisationsjustering för att övervinna dennaförlust. Mängden rotation som behövs förutsägs i realtid av värdet på Dpol. Positiv Dpol betyder att antennen ska
roteras medurs och titta bakom antennen mot månen. För en parabolantenn bör matningen på samma sätt roteras
medurs och titta in i fodrets mynning. Ett negativt värde för Dpol betyder en rotation moturs.

116

Den senaste tekniken för att fastställa tredimensionella platser för solen, månen och planeterna vid en viss tidpunkt ärförkroppsligad i en numerisk modell av solsystemet som underhålls vid Jet Propulsion Laboratory. Modellen har
integrerats numeriskt för att producera tabelldata som kan interpoleras med mycket hög noggrannhet. Till exempel kan
de himmelska koordinaterna för månen eller en planet bestämmas vid en viss tidpunkt till inom cirka 0,0000003 grader.
JPL:s efemeridtabeller och interpolationsrutiner har införlivats i WSJT-X. Ytterligare detaljer om noggrannhet, särskilt när
det gäller beräknade EME-dopplerskift, beskrivs i QEX(https://sourceforge.net/projects/wsjt/files/wsjtx-2.6.1/LunarEchoes_QEX.pdf) for November-December, 2016.

Bakgrundstemperaturerna på himlen som rapporterats av WSJT-X härstammar från 408 MHz-kartan över hela himlen av
Haslam et al. (Astronomy and Astrophysics Supplement Series, 47, 1, 1982), skalad efter frekvens till -2,6-effekten.
Denna karta har en vinkelupplösning på cirka 1 grad, och naturligtvis har de flesta amatör EME-antenner mycket
bredare strålbredder än så. Din antenn kommer därför att jämna ut de heta fläckarna avsevärt, och de observerade
extremerna av himmelstemperaturen kommer att vara mindre. Om du inte förstår dina sidlober och markreflektioner
extremt väl, är det osannolikt att mer exakta himmelstemperaturer skulle vara till någon större praktisk nytta.

11719. Hjälpprogram
WSJT-X-paketen innehåller programmet rigctl-wsjtx[.exe] , som kan användas för att skicka CAT-sekvenser till en riggfrån kommandoraden, eller från en batchfil eller ett skalskript; och programmet rigctld-wsjtx[.exe] , vilket gör det möjligt för
andra kompatibla program att dela en CAT-anslutning till en rigg. Dessa programversioner innehåller de senaste
drivrutinerna för Hamlib-rig – samma som används av WSJT-X .
De ytterligare hjälpprogrammen jt4code , jt9code , och jt65code låter dig utforska konverteringen av meddelanden på
användarnivå till kanalsymboler eller "tonnummer" och tillbaka igen. Dessa program kan vara användbara för någon
som designar en beacon-generator, för att förstå den tillåtna strukturen för överförda meddelanden och för att studera
beteendet hos felkontrollkoderna.
Kanalsymbolvärden för JT4 går från 0 till 3. Det totala antalet symboler i ett överfört meddelande är 206. Att köra
jt4code , ange programnamnet följt av ett JT4-meddelande inom citattecken. I Windows kommandot och

Programutdata kan se ut så här:

Kanalsymbolvärden för JT9 går från 0 till 8, där 0 representerar synkroniseringstonen. Det totala antalet symboler i ettöverfört meddelande är 85. Ange programnamnet följt av ett JT9-meddelande inom citattecken:

118

För motsvarande programmet jt65code visas endast de informationsbärande kanalsymbolerna och symbolvärdena
sträcker sig från 0 till 63. Synkroniseringssymboler ligger två tonintervall under dataton 0 och de sekventiellaplaceringarna av synkroniseringssymboler beskrivs i avsnittet JT65-protokoll i denna guide.
Ett exempel med jt65code visas nedan. Programmet visar det packade meddelandet på 72 bitar, här visas som 12
sexbitars symbolvärden, följt av kanalsymbolerna:

För en illustration av kraften i den starka felkontrollkodningen i JT9 och JT65, försök att titta på kanalsymbolerna efter att
ha ändrat ett enda tecken i meddelandet. Du kan till exempel ändra lokatorrutan från FN42 till FN43 i JT65meddelandet:

Du kommer att upptäcka att varje möjligt JT65-meddelande skiljer sig från alla andra möjliga JT65-meddelanden i minst
52 av de 63 informationsbärande kanalsymbolerna.
Körning av något av dessa verktygsprogram med "-t" som enda kommandoradsargument ger exempel på alla
meddelandetyper som stöds. Om du till exempel använder jt65code -t :C:\WSJTX\bin> jt65code -t

119

MSK144 använder en binär kanalkod, så överförda symboler har värdet 0 eller 1. Jämna numrerade symboler (index
som börjar på 0) sänds på I-kanalen (i fas), udda numrerade symboler på Q-kanalen (kvadratur). En typisk körning av
programmet msk144code visas nedan.

120

20. Support
20.1. Hjälp med installationen
Den bästa källan till hjälp med att ställa in din station eller konfigurera WSJT-X är WSJTX Group(https://groups.io/g/WSJTX) på e-postadressen wsjtx@groups.io. Chansen är stor att någon med liknande intressen ochutrustning redan har löst ditt problem och gärna hjälper till. För att skicka meddelanden här måste du gå med i gruppen(https://sourceforge.net/p/wsjt/mailman/wsjt-devel/). Notera att språket i dessa grupper är primärt engelska.

20.2. Felrapporter
Ett av dina ansvarsområden som WSJT-X-användare är att hjälpa de frivilliga programmerarna att göra programmetbättre. Buggar kan rapporteras till WSJTX-forumet på Groups.io Post Message eller WSJT Developers list (wsjtdevel@lists.sourceforge.net). Återigen måste du gå med i gruppen (https://groups.io/g/WSJTX) eller abonnera på listan(https://sourceforge.net/p/wsjt/mailman/wsjt-devel/). Notera att språket i dessa grupper är primärt engelska

För att vara användbara bör felrapporter innehålla åtminstone följande information:• Programversion• Operativsystem• Kortfattad beskrivning av problemet• Exakt sekvens av steg som krävs för att återskapa problemet

20.3. Önskemål om funktioner
Förslag från användare resulterar ofta i nya programfunktioner. Goda idéer är alltid välkomna: om det finns en funktion
som du skulle vilja se i WSJT-X, skriv ut den så detaljerat som verkar användbar och skicka den till oss på en av epostadresserna som anges några rader ovan. Var noga med att förklara varför du tycker att funktionen är önskvärd och
vilken typ av andra användare som kan tycka att den är det.

121

21. Bekräftelser
WSJT-projektet startades av K1JT 2001. Sedan 2005 har det varit ett Open Source-projekt, och det har inkluderat
programmen WSJT, MAP65, WSPR, WSJT-X och WSPR-X. G4WJS (sedan 2013), K9AN (sedan 2015), IV3NWV(sedan 2016), KG4IYS (sedan 2021) och DG2YCB (sedan 2021) har gjort stora bidrag till WSJT-X. Tillsammans med
K1JT utgör de nu kärnan i utvecklingsteamet. G4WJS och W9MDB har gjort stora bidrag till hamlib-biblioteket, som
WSJT-X är beroende av för riggkontroll.
All kod i WSJT-projektet är licensierad under GNU Public License (GPL). ). Många användare av dessa program, alltförmånga för att nämnas här individuellt, har bidragit med förslag och råd som i hög grad har hjälpt utvecklingen av WSJT
och dess systerprogram. För WSJT-X i synnerhet erkänner vi bidrag från AC6SL, AE4JY, DF2ET, DJ0OT, G3WDG,
G4KLA, IW3RAB, K3WYC, KA1GT, KA6MAL, KA9Q, KB1ZMX, KD6EKQ, KI7MT, KK1D, ND0B, PY2SDR, VE1SKY,
VK3ACF, VK4BDJ, VK7MO, W3DJS, W3SZ, W4TI, W4TV och W9MDB. Var och en av dessa amatörer har hjälpt till att
föra programmets design, kod, testning och/eller dokumentation till dess nuvarande tillstånd.
De flesta av färgpaletterna för WSJT-X-vattenfallet kopierades från det utmärkta, väldokumenterade programmet fldigi
med öppen källkod, av W1HKJ och vänner.
Vi använder utvecklingsverktyg och bibliotek från många källor. Vi vill särskilt framhålla vikten av GNU Compiler
Collection från Free Software Foundation, kompilatorn "clang" från LLVM vid University of Illinois och Qt Project from
Digia PLC. Andra viktiga resurser inkluderar FFTW-biblioteket av Matteo Frigo och Steven G. Johnson; SLALIB,
Positional Astronomy Library av P. T. Wallace; och en planetarisk efemeri med hög precision och tillhörande
programvara från NASA’s Jet Propulsion Laboratory.
Den svenska översättningen av användamanualen från engelska gjordes av SM7VRZ, Anders Rhodin.

12222. Licens
WSJT-X är fri programvara: du får vidaredistribuera och/eller modifiera den enligt villkoren i GNU General Public License
som publicerats av Free Software Foundation, antingen version 3 av licensen, eller (efter eget val) någon senare
version.
WSJT-X distribueras i hopp om att det ska vara användbart, men UTAN NÅGON GARANTI; utan ens denunderförstådda garantin om SÄLJBARHET eller LÄMPLIGHET FÖR ETT VISST ÄNDAMÅL. Se GNU General Public
License för mer information.
Du bör ha fått en kopia av GNU General Public License tillsammans med denna dokumentation. Om inte, se GNU
General Public License (https://www.gnu.org/licenses/gpl-3.0.txt).
Utveckling WSJT-X är ett samarbetsprojekt som många författare har bidragit till. Om du använder vår källkod ber vi dig
att meddela oss om det. Om du hittar buggar eller gör förbättringar i koden ber vi dig rapportera dem till oss i god tid.
Om inget annat anges är alla algoritmer, protokolldesigner, källkod och stödfiler som ingår i WSJT-X-paketet den
immateriella egendomen som tillhör programmets författare. Författarna hävdar upphovsrätt till detta material, oavsettom ett sådant upphovsrättsmeddelande visas i varje enskild fil eller inte. Andra som använder vårt arbete på ett rättvist
sätt enligt villkoren i GNU General Public License måste visa följande upphovsrättsmeddelande på en framträdandeplats:
The algorithms, source code, look-and-feel of WSJT-X and related programs, and protocol specifications for themodes FSK441, FST4, FST4W, FT4, FT8, JT4, JT6M, JT9, JT44, JT65, JTMS, Q65, QRA64, ISCAT, andMSK144 are Copyright © 2001–2021 by one or more of the following authors: Joseph Taylor, K1JT; Bill
Somerville, G4WJS; Steven Franke, K9AN; Nico Palermo, IV3NWV; Greg Beam, KI7MT; Michael Black, W9MDB;
Edson Pereira, PY2SDR; Philip Karn, KA9Q; and other members of the WSJT Development Group.

123