MK’65

Konferencia a magyar–kínai diplomáciai kapcsolatfelvétel
65. évfordulójáraELTE Konfuciusz IntézetIdőpont:

2014. október 9. (csütörtök) 9:00–14:00

Helyszín:
rem

ELTE Konfuciusz Intézet, 1088 Budapest, Múzeum krt. 4/F mfsz. Kodály te-Hatvanöt éve, 1949 októberének elején vette fel egymással a diplomáciai kapcsolatot Magyarország és az ekkor megalakult Kínai Népköztársaság. Hazánk az elsők között ismerte el új államot. Azóta a két ország között hol lazább, hol szorosabb, de folyamatos a kapcsolat, s az utóbbiévekben a kínai–magyar viszony új virágkorát éli. Ünnepi konferenciánkon ennek a viszonynak
a múltjáról, jelenéről, jövőbeli kilátásairól lesz szó.

PROGRAMKÖSZÖNTŐK
9:00–9:10

Dr. Hamar Imre (igazgató, ELTE Konfuciusz Intézet) köszöntője

9:10 – 9:20

Dr. Dezső Tamás (dékán, ELTE BTK) köszöntője

I. 65 ÉV – A MAGYAR–KÍNAI KAPCSOLATOK TÖRTÉNETE
9:20–9:45 A két ország nemzetközi környezetének, helyzetének hatása a magyar-kínai
kapcsolatok fejlődésére az elmúlt 65 év során (Kusai Sándor diplomata, volt
pekingi nagykövet)A magyar–kínai kapcsolatok 65 éves fejlődésére nagy hatással volt a nemzetközi közeg. Az első 40 évben az együttműködés fellendülését (1949–1965), drasztikus viszszaesését (1966–1979), majd fokozatos újraépülését (1980–1990) alapvetően befolyásolta a nemzetközi környezet, főként a kínai–szovjet viszony alakulása. 1990 ótaa külső környezet többtényezős hatást gyakorol az együttműködésre. A kapcsolatrendszer transzformációjának idején (1990–2007) Magyarország euro-atlanti integrációja, illetve Kína globális szerepbe kerülése volt meghatározó. Az együttműködés kiteljesedésének mai szakaszában (2008-tól napjainkig) a mélyreható globális
gazdasági és politikai átrendeződés, az Európai Unió és Kína stratégiai partnersége
és a kelet-közép-európai országok és Kína regionális együttműködése fejti ki a legnagyobb külső hatást. Jelenleg a nemzetközi közeg túlnyomórészt kedvező a magyar-kínai együttműködés fejlődéséhez.

9:45–10:10 Magyarként az 1950-es évek Kínájában (Dr. Józsa Sándor sinológus, az
ELTE BTK Kínai Tanszékének nyugalmazott docense)
Az előadó az első ösztöndíjas-aspiráns generáció tagjaként 1950-ben jutott el Kínába. Szemtanúja volt az új Kína első éveit jellemző hatalmas változásoknak, első kézből szerezhetett információkat a magyarok számára addig szinte teljesen ismeretlenországról, s idővel nemcsak elismert kutatójává, de aktív alakítójává is vált a magyar–kínai kapcsolatoknak. Előadásában visszaemlékszik a kiküldetés körülményeire, a mai Kínával és Pekinggel össze sem hasonlítható akkori országra, a szegény,földszintes fővárosra és a legújabb kori magyar–kínai kapcsolatok kezdeteire.
10:10–10:35 A katonadiplomácia mint a magyar–kínai kapcsolatok elmúlt 65 événekszerves része (Dr. Rácz Lajos nyugalmazott ezredes, egyetemi docens, volt
pekingi katonai attasé)
Az előadás a katonadiplomácia – és annak kapcsán más „szakdiplomáciák” – történelmi szerepével és mai jelentőségével foglalkozik, részben az előadó saját élményei,tapasztalatai, részben szintén saját kutatási eredményei alapján. A katonadiplomácia a magyar–kínai viszony nélkülözhetetlen része, és ezért helye van a kétoldalú
diplomáciai kapcsolatok felvételének évfordulóját méltató megemlékezések között.
Összességében – 1950-ig visszatekintve – el lehet mondani, hogy ezek a kapcsolatok
hosszú múltra tekintenek vissza, és hagyományosan jónak mondhatók. Magyarországot földrajzi helyzete, történelmi öröksége, tudásintenzív gazdasága, a fegyvereserők átalakításában szerzett tapasztalatai ma is vonzó partnerré teszik Kína számára, a katonadiplomácia területén is.
10:35-10:50 Szünet

II. KELETI NYITÁS – AKTUALITÁSOK A KÍNAI–MAGYAR KAPCSOLATOKBAN
10:50–11:15 Kínai befektetések Magyarországon, regionális kitekintéssel (Dr.
Szunomár Ágnes közgazdász, a MTA KRTK Világgazdasági Intézet tudományos munkatársa)Kína az ezredforduló óta egyre jelentősebb szerepet tölt be tőkeexportőrként, tavalya kínai vállalatok már 90,2 milliárd dollárnyi tőkét fektettek be külföldön, és a növekedés idén is sem állt meg. Ami a területi eloszlást illeti, a kínai tőke elsődlegesenÁzsiát, Afrikát és Latin-Amerikát célozza. A fejlett világ országaiban, például Európában kisebb mértékben ugyan, de eddig is jelen voltak a kínai vállalatok, azonban aválságot követően jelentős növekedés következett itt is: a fejlett világnak a tőkeéhsége, Kínának pedig ennek folytán a lehetőségei és a bátorsága nőtt meg. Az előadás afenti folyamatok rövid bemutatását követően Kína kelet-közép-európai befektetéseit
elemzi, áttekintést nyújtva a régiónkba – azon belül is elsősorban hazánkba – érkezőkínai befektetésekről a válság előtt és után.

11:15–11:40 A kínai-magyar gazdasági kapcsolatok sikertörténete: a távközlés (Bánhidi
Ferenc közgazdász, a Nemzeti Hírközlési Hatóság volt alelnöke, az EurópaiUnió szakértője)A kínai távközlési ipar zászlóshajójának két berendezésgyártó, a Huawei és a ZTE
tekinthető. Ez a két cég alig néhány évvel a magyar piacra lépése után több száz millió dollár értékű szerződéseket kötött az itteni szolgáltatókkal, az ezredforduló utánpedig – mint befektetők – európai szállítási, logisztikai és hálózatirányítási központokat is létrehoztak Magyarországon. Mind a kínai, mind a magyar kormány jelentősszerepet játszott ezekben az eredményekben. A magyar kormány stratégiai partnerségi megállapodással segítette a Huaweit új munkahelyek létesítésében, a kínai
kormány hitelgaranciával támogatta az eladásokat. Az előadásban bemutatjuk akapcsolatépítés főbb mérföldköveit, külön kiemelve azokat a kormányzati lépéseket,
amelyeket megalapozták ezt az eredményes együttműködést.
11:40–12:05 Tradíció és modernizáció Kínában (Juhász Ottó nyugalmazott diplomata,volt pekingi nagykövet)A kínai újkorban a modernizáció és a hagyomány között ellentmondás feszült. A XIX.
században még nem, csak a XX. században merült föl adaptációs igény, de megjelentaz önfeladás is. A konfuciuszi hagyománnyal a baloldal nem tudott mit kezdeni. Azutóbbi 15–20 évben fordulat történt: a hagyomány stratégiai funkciókat kapott.
Mindez Magyarországnak legalább két szempontból érdekes: baráti, kooperatív
partnerségben vagyunk Kínával; illetve az Új Selyemút kínai koncepciója minket isérint.
12:05-12:20 Szünet

III. KULTÚRÁK HÍDJÁN – A MAGYAR–KÍNAI KULTURÁLIS KAPCSOLATOK
12:20–12:45 A Konfuciusz Intézetek a magyar–kínai kapcsolatokban (Dr. Hamar Imresinológus, az ELTE Konfuciusz Intézet és az ELTE BTK Távol-keleti Intézetigazgatója)
Kína a 2000-es évek közepétől hatalmas erőfeszítéseket tesz nemzetközi oktatási éskulturális jelenlétének fokozására, s ennek egyik eszköze a Konfuciusz Intézetek világméretű hálózatának kiépítése. Magyarország legnagyobb egyetemén, az ELTE-nviszonylag korán, 2006-ban létrejött a Konfuciusz Intézet, amely azóta több területen regionális központtá, a magyar–kínai kulturális és oktatási kapcsolatok fontos
szereplőjévé vált. Az előadás azt mutatja be, hogy milyen folyamat vezetett az ELTE
Konfuciusz Intézet és a másik két magyarországi intézet megalapításához, mik jellemzik ezek működését, s hogy milyen lehetőségeket jelentenek hazánk számára akínai kulturális kapcsolatok.

12:45–13:10 A magyar költészet műfordításai Kínában: Petőfi kínaiul (Dr. Csibra Zsuzsanna sinológus, a PPKE BTK Kínai Tanszékének egyetemi adjunktusa)
A kínai nép és kultúra ismerkedése a magyar irodalommal a nyugati orientáció jegyében indult meg a századfordulót követő években. A világirodalom jelentőségét akulturális reformokat sürgető, ekkor már mozgalomba tömörülő értelmiségiek ismerték fel először, irodalomformáló tevékenységük elsősorban a prózai művek kínaira fordításában jutott kifejezésre. A magyar kultúra iránti érdeklődés is prózai művek kiadásával kezdődött, és valószínűleg a Kossuth személyének és történelmi szerepének járó elismerés irányította a figyelmet Petőfi költészetére. A Petőfi életrajzátösszefoglaló és néhány versének interpretációját közreadó kötet 1908-ban Lu Xun(eredeti nevén: Zhou Shuren) és fivére, Zhou Zuoren közös munkájaként látott napvilágot.
13:10–13:35 A magyarországi kínai nyelvoktatás hatvanöt éve (Dr. Kozjek-Gulyás Anettsinológus, a PPKE BTK Kínai Tanszékének egyetemi adjunktusa)
2006-tól Magyarországon is folyamatosan bővül azoknak az intézményeknek a száma, ahol kínai nyelvet lehet tanulni. A kínai nyelvoktatás intézményi hátterének bővülése, a hallgatói létszám emelkedése új irányokat és távlatokat jelöl ki a jövő kínai
nyelvoktatásának. A nyelvi képzés szakmai színvonalának, minőségének megőrzésekülönösen fontos a jövő szakemberképzése, valamint Magyarország és Kína oktatási
kapcsolatainak fejlődése szempontjából.
13:35–13:45 Zárszó (Dr. Hamar Imre)

A konferencia nyitott, a részvétel ingyenes. Minden érdeklődőt szeretettel várunk!
További információk:
www.konfuciuszintezet.hu