Előadások a 90 éves Csongor Barnabástiszteletére, a Kelet‐ázsiai / Távol‐keleti
Intézet 90 éves fennállásának alkalmából

2013. november 27. 9:00–17:20
Mária Terézia­terem (ELTE BTK 1088 Budapest, Múzeum krt.4., Gólyavár)________________________

10:00–10:20
JÓZSA SÁNDOR
(ELTE BTK Kínai Tanszék)
A magyar diplomácia lehetőségei a kínai nyitás fogadásában az 1970-es években
Az előadás személyes visszaemlékezés alapján Magyarország és Kína 1970-es évekbeli
diplomáciai kapcsolatának egy szeletét mutatja be.

12:00–10:40
KALMÁR ÉVAMű és fordítás. Műfordítás kínaiból.
A prózafordítás nyelvi és stiláris problémái. Szakfordítás – szépirodalmi szöveg fordítása. A
teljes mű: novella, regény. Stílusrétegek. Klasszikus nyelven, beszélt nyelven írott művek és
mai regények, elbeszélések: különböznek-e a fordításban? A kínai klasszikus regények
magyarul; Si Naj-an: Vízparti történet, Vu Cseng-en: Nyugati utazás avagy a Majomkirály
története – Csongor Barnabás fordításában (példák a fordításból.) Miben különbözik a modern
regény a klasszikusoktól – a fordítás szempontjából. A regény alaphangja. Az eredeti
regények teljes szövege – a klasszikus regény szerkezete. Versbetétek. Nevek, reáliák. Nyelvi
buktatók. A kínai kultúra ismerete és a műfordítás.

1

10:40–11:00
SALÁT GERGELY(ELTE BTK Kínai Tanszék, PPKE Kínai Tanszék)
Emberölés a Korai Han-kori jogban
Mint minden jogrendszerben, az emberölés különböző esetei az ősi Kína törvényei szerint is alegsúlyosabb bűncselekmények közé tartoztak. Nem volt ez másként a Korai Han-koribüntetőjogban sem, ahol az emberölésnek többféle változatát különböztették meg az elkövető
tudattartalma, a tettes és az áldozat közötti hierarchikus viszony, illetve a tettes státusa alapján.
Az áthagyományozott és az újonnan felfedezett források lehetővé teszik, hogy rekonstruáljuk
az emberölés eseteire vonatkozó Han-kori törvényeket, és elhelyezzük az emberölést a
korabeli jogrendszeren belül. Az előadás során elsősorban a zhangjiashani kéziratok alapján
felvázoljuk, hogy milyen aleseteit különítették el az emberölésnek, milyen büntetésre
számíthatott a tettes, és milyen tényezők befolyásolták a bűncselekmény megítélését.

11:00–11:20
KÓSA GÁBOR
(ELTE BTK Kínai Tanszék)
A Tai-hegy királya (Taishan wang 泰山王)Az apokrif buddhista „Tíz Király szútra” (Shiwang jing 十王經), illetve a szútra alapján
készült, Dunhuangból és Ningbo környékéről ismert Tíz Király képtípus a lélek halál utáni
sorsát mutatja be, amint végighalad a túlvilág tíz királyának udvarán. A bíróként megjelenő
tíz király elnevezései különböző forrásokból származnak, közülük a hetedik ‘Tai-hegy
királya’ (Taishan wang 泰 山 王 ) egyértelműen ókori, pre-buddhista forrásokra vezethető
vissza. Az előadás a Tai-hegy királya alakjával kapcsolatos ókori és középkori kínai
elképzeléseket vizsgálja.
11:20–11:40
CSIBRA ZSUZSANNA(PPKE Kínai Tanszék)
A kert mint menedék Bai Juyi kései verseiben
A Tang-kori költészet 9. századi nagy alkotójának kései verseiben a tájhoz és a természethez
kapcsolódó gondolatok, a tájleíró líra a költő sajátos társadalmi és élethelyzetéhez idomulva
teljesedtek ki. Bai Juyi, a befolyásos közéleti személyiség, magas rangú állami hivatalnok ahivatali ranglétrán előre jutva idős korában szembesült az örök írástudói dilemmával,visszavonulni, vagy mindhalálig szolgálni az udvart. Buddhista elkötelezettsége és
konfuciánus hivatástudata arra ösztönözte, hogy a legvégsőkig kitartson a köz szolgálatában.
Már suzhou-i kormányzósága alatt megfogalmazódhatott benne a visszavonulás gondolata,
ekkor vásárolta meg a luoyangi birtokot, amely aztán „középutas” visszavonultságának(zhong yin 中隐) színtere lett. Az itt töltött évek, a saját birtok nyugalmának és biztonságának
2élvezete érlelte meg azokat a költeményeket, amelyekben megfogalmazta vágyát a nyugodt
elmélkedésre, ugyanakkor nem szakadt el teljesen a civilizáció, a városi kultúra adta
lehetőségektől.
Verseiben a tájversekre jellemző természet-dicsőítés mellett a saját kert intimitásának
leírása jut kifejezésre, annak az írástudói magatartásnak a legfőbb megnyilvánulásaként, mely
az elért hírnevet nem „szükséges rossz”-ként hagyja maga mögött, hanem új értelemmel tölti
meg az ember-természet, birtok-birtokos viszonyát. A kert mint elkerített szelete a határtalan
természetnek az élettér szimbólumaként jelenik meg a luoyangi házról írt verseiben, melyből
az is érthetővé válik, miért választhatta a költő ezt az életformát és helyszínt élete utolsó
korszakának helyszínéül. Az előadás a kert hagyományos és buddhista értelmezését igyekszikösszevetni Bai Juyi Fan chun chi 範春池 és Ziti xiaoyuan 自題小園 című verseivel.
11:40–12:00
GULYÁS ANETT(PPKE Kínai Tanszék)
A nyelvtanulási stratégiák szerepe a kínai nyelv tanulásában
Ma egyre népszerűbb és divatosabb kínai nyelvet tanulni. A kínai nyelv tanulásának
eredményessége összefüggésben van a nyelvtanulási stratégiák kiválasztásával és
használatával. A magyar nyelvtanulók kínai nyelvtanulási stratégiaválasztását különböző
tényezők – a nyelvtanuló neme, életkora, nyelvtudása, a nyelvtanulásban eltöltött idő, acélnyelvi környezet, a nyelvvizsga – befolyásolják, amelyek közvetetten hatással vannak akínai nyelv sikeres és hatékony elsajátítására.
12:00–12:20
NAGY MARIANN(ELTE BTK Kínai Tanszék)
Az értékrend kérdése a mai Kínában
A hagyományos kínai gondolkodás értékeit elsősorban a konfucianizmus határozta meg. A
különböző történeti korokban különböző mértékben érvényesültek egyéb gondolati irányzatok
hatásai is, de az alapvető értékrendben legfeljebb finomabb hangsúly eltolódások voltak
megfigyelhetőek, az alapértékek többségében szilárdan tartották pozícióikat. A huszadik
század politikai és ideológiai változásai azonban markánsan átformálták a hagyományos
értékekhez való viszonyt. Az előadásomban azt vizsgálom, hogy mely értékek maradtak fenna hagyományos szemléletből és milyen új értékek jelentek meg a mai társadalomban?

––– 12:30–13:30 EBÉDSZÜNET ––––

3

13:30–13:50
PAPP MELINDA(ELTE BTK Japán Tanszék)
Buddhista templomok és sintó szentélyek
a szakrális és szekuláris tér határán a mai Japánban
A mai Japán vallási intézményei, ezek közül is különösen a jelentősebb sintó szentélyek és
buddhista templomok, a hagyományos tevékenységeken kívül aktív üzleti tevékenységet isfolytatnak. Némely területen belül így a szogáltatásokra szakosodott cégekkel állnak
közvetlen versenyben a "kliensekért". Elválasztható-e, és ha igen, hol válik el a szekuláris ésa szakrális szféra a vallási intézményeknél? Mennyiben befolyásolja ez a fajta tevékenység az
intézmények és az általuk képviselt vallási eszmék megítélését a társadalomban? Ezekre és
hasonló kérdésekre keresem a választ az előadásomban.
13:50–14:10
YAMAJI MASANORI(ELTE BTK Japán Tanszék)„武 bu” és „文 bun”
– a filológiai kutatás fontosságáról Japán jobb megismeréséhez –Sokan úgy gondolják, hogy ha a mai japán nyelvet valamilyen szinten elsajátítják és ajapánokkal társalogni tudnak, akkor már Japánt ismerik. De ez még messze van Japán
megismerésétől, azaz csak a Japán megismeréséhez vezető út leges legelején van az illető.
Erre valaki azt mondhatja, hogy én már tudok olvasni is, így már a japánok gondolatait isérteni tudom a szövegek olvasásán keresztül.
Vajon így van-e? Tényleg megértjük-e a japánok gondolatvilágát, az értékrendjét, ami
meghatározta és meghatározza a japánok életét és Japán fejlődését? Például a japánok
számára ma is nagyon fontos alapértéket jelentő „Bun bu rjódó 文武両道, az írás tudás 文(szellemi képesség) és a harci (fizikai) képesség 武 két útján való együttes jártasság” mitjelent a japánok számára vagy miért fontos a japánoknak? E kérdés megfejtése és megértésenélkül nem érthető például az, hogy miért játszik nagy szerepet a mai japán iskolai oktatásban
a budó 武 道 (műfajként kendó és dzsúdó) oktatása. Vagy a külföldiek számára a csak
sportversenynek tűnő kendó versenyen is miért nagyon fontos szempont az értékelésnél apontos technikai képességen túl az emberi viselkedés is?
Mindezek megértéséhez a források alapos filológiai tanulmányozásán alapuló japánművelődéstörténeti ismeretek még a született japánok számára is nélkülözhetetlenek, és még
inkább azok a külföldi tanulók számára.
Mondanom sem kell, hogy ebben mutatkozik meg az egyetemi japán szakos képzés
sajátossága, különösen a Kutatóegyetem japán szakos képzése és egy nyelviskolai japán óra
közötti különbség.
14:10–14:30
4

BIRTALAN Ágnes
(ELTE BTK Belső-Ázsiai Tanszék)
Cagaan Öwgön, Shou Xing és San Shin
A Fehér Öreg mitológiájának kelet-ázsiai kontextusáhozElőadásomat a tanulmánykötetbe készült cikk egy részletének szentelem. A mongol
népvallási pantheon kiemelten fontos alakjának, a Fehér Öreg (mong. Čaγan Ebügen, halha
Cagaan Öwgön) tiszteletének ismertetem a kelet-ázsiai kontextusát, amely rávilágít az
istenség ikonográfiájának és szöveghagyományának egyes elemire. Valamennyi mongol
népcsoport hiedelemvilágában és vallási nézeteiben meghatározó szerepet játszik a FehérÖreg, a természeti jelenségek, a termékenység és az élet ura, a vadállatok gazdája. Ehhez
kapcsolódtak az olyan vonások, melyek a kelet-ázsiai vallási és filozófiai nézetekből
származnak; felruházták a taoista mesterek attribútumaival (viselet, tárgyi világ). De például a
cam-rituálékban ő a clown, viselkedése pedig a koanokból ismert buddhista szerzeteseket,
tanítókat idézheti, mely szintén befogadhatóvá, sőt kedveltté vált a mongol kulturális közeg
számára. A Fehér Öreg kelet-ázsiai párhuzamai között különleges helyet foglal el a koreai
hegyisten, akinek alakja meglehetősen közel áll a mongol képzetekhez (az egyik legfontosabb
közös motívum a tigris szerepe a két istenség mitológiájában és ábrázolásában).
14:30–14:50
TÓTH ERZSÉBET(ELTE BTK Belső-Ázsiai Tanszék)Śāntideva alkotásainak szerepe Tsong-kha-pa lam-rim (‘fokozatos út’) műveiben
Tsong-kha-pa (1357–1419), a dge-lugs-pa rend alapítója a lam-rim (‘fokozatos út’, ‘az útállomásai’) elméletet kifejtő műveiben gyakran idézi a 8. századi dél-indiai mester, Śāntideva
alkotásait, a Bevezetés a bódhiszattva életmódba (szkt. Bodhisattvacaryāvatāra, tib. Byangchub-sems-dpa’i spyod-pa-la ’jug-pa) című versgyűjteményt és az Összegyűjtött tanítások(szkt. Śikṣāsamuccaya, tib. Bslab-pa kun-las btus-pa) című művet. Célom annak elemzése és
bemutatása, hogy Tsong-kha-pa tanítómesterek és tanítványaik számára egyaránt gyakorlatiútmutatóul szolgáló műveiben gondolatmenetének mely pontjain támaszkodik Śāntideva
tanításaira.
14:50–15:10
CSOMA MÓZES
(ELTE BTK Koreai Tanszék)
Koreai hadiárvák és vendégdiákok az 1950-es években Magyarországon
A 20. század elején japán gyarmati uralom alá került Koreai-félszigetet 1945-ben aszövetséges nagyhatalmak két megszállási övezetre osztották: a félszigetet kettévágó 38.
szélességi foktól északra lévő területet szovjet csapatok foglalták el, attól délre pedig amerikai
katonák szálltak partra. Senki nem gondolta volna, hogy az ideiglenesnek szánt megoldás
51948-ban két rivális koreai állam kikiáltásához vezet, amelyek között 1950-ben három évigtartó pusztító testvérharc veszi kezdetét.
Észak- Korea (KNDK) a szocialista tömb legkeletibb bástyájaként rengeteg segítséget
kapott a kelet-európai országoktól: hazánk a sokat emlegetett Rákosi Mátyás Kórház
kiszállítása és működtetése mellett 1951-től több száz koreai diák fogadását és oktatását
biztosította. A legfiatalabbak a Szabadság-hegyen felállított Kim Ir Szen Iskolában, majd aHűvösvölgyben megnyitott Pak Den Áj Gyermekotthonban kezdték meg magyar nyelvi
tanulmányaikat. Ők később magyar általános iskolába, technikumba, vagy gimnáziumba
kerültek. A KNDK kormányának kérésére folyamatosan érkeztek hazánkba huszonéves
fiatalok is, akik ösztöndíjasként egyetemi vagy főiskolai képzésre kerültek. Túlnyomó
többségüket a Műszaki Egyetem fogadta, de voltak orvosi és agrártanulmányokat folytató
fiatalok is.
Az 1950-es években csaknem ezer koreai fiatal tartózkodott Magyarországon. Először
fordult elő, hogy egy ekkora létszámú kelet-ázsiai közösség került Magyarországra, majdéveken keresztül itt tartózkodott. A magyar lakosság nagy része ekkor találkozhatott először atávol-keleti kultúrkörből érkezőkkel.

––– 15:10–15:30 KÁVÉSZÜNET ––––
15:30–15:50
SZABÓ BALÁZS
(ELTE BTK Japán Tanszék)
Katonai stratégia (heihō) oktatása a kora-újkori Japánban
A hadászatként, általános értelemben katonai tudományként is értelmezhető stratégia (heihō
兵 法 ) oktatása a korabeli japán társadalom elitjeként megfogalmazott szamuráj-osztály
oktatásának egyik jellemző „tantárgya” volt, amely önálló tudományként a háborús időszak
végeztével, a Tokugawa-rendszer békés körülményei között jelent meg. Ez a tudomány, bár acsapatok harcmezőn történő irányításának ismereteit kívánta közvetíteni, igen hamar elméleti
tudománnyá „nemesedett”, szakított a gyakorlati megközelítéssel.
A hadi tudományok első kora-újkori összefoglalását Hinatsu Shigetaka végezte el
Honchō budei shōden című, 1716-ban kiadott művében, amelynek tíz kötetéből az elsőfoglalkozik a stratégia tudományának történetével, fő ágaival. Hinatsu könyve megírásához
kiterjedt kutatómunkát, a számára hozzáférhető források elemzését végezte el, így a mű ajapán harcművészet-kutatás előfutárának is tekinthető. Előadásomban a Bugei shōden
stratégia-kötetén keresztül mutatom be a korabeli stratégiatudomány állapotát, főjellegzetességeit, jelentős alakjait.
15:50–16:10
6

BALOGH MÁTYÁS
(ELTE BTK Belső-Ázsiai Tanszék)
Határvidék Kína közepén: fejlesztési törekvések Qinghai tartományban.
Kínában az 1980-as években, a Deng Xiaoping által elindított reform és nyitás politikájának
eredményeképpen, fellendült az ország és azon belül is leginkább a keleti, tengerparti régiók
gazdasági élete. Voltak azonban Kínának olyan, nyugati, nagy kiterjedésű részei, melyek agazdasági fellendülés jótékony hatásaiból, nem vagy sokkal kisebb mértékben részesültek,
mint a tengerpart nagy gazdasági központjaihoz közel eső területek. A kínai kormány 1999
szeptemberében meghirdette a Nagy Nyugati Fejlesztési Stratégiát, ami az ország elmaradottnyugati területeinek a fejlett, keleti régióhoz való felzárkóztatását tűzte ki célul. A tervek
szerint a fejlesztések gyökeresen megváltoztatják majd Nyugat-Kína arculatát. A program az
ország területének több mint 70%-át érinti, s ez a hatalmas terület több éghajlati, gazdasági és
kulturális szempontból is eltérő tájegységet foglal magába. Ezek között különleges helyet
foglal el a kínai északnyugat keleti fele, a Kelet-Turkesztán, Tibet, a Mongol puszták és Kína
központi területei által közrefogott, jórészt Qinghai tartományhoz tartozó terület. A Nagy
Nyugati Fejlesztési Stratégia azonban nem az első olyan kínai próbálkozás, ami ennek arégiónak a fejlesztésére és integrálására vállalkozik. Már a Han-kortól kezdődően voltak
többé-kevésbé sikeres kísérletek, a mai Qinghai egy részének kolonizálására, és csak ahuszadik században két grandiózus fejlesztési projekt is zajlott a tartományban. Az eddigi
fejlesztések során bár jelentős változások történtek tratományban, Qinghai továbbra is egy
határvidéke kínának, s kétséges, hogy ezen az éppen folyamatban lévő fejlesztési projektek
változtatni tudnak majd.

16:10–16:30
PÉTER ALEXA(ELTE BTK Belső-Ázsiai Tanszék)
A karma működése: tettek és következményeik
A buddhizmus egyik alapvető fogalma a karma, a testi megnyilvánulások, a szavak és agondolatok „tetteiből” eredő következmények. Mivel mindent az ok-okozat törvénye irányít,
ezért ezek a tettek – legyenek akár jók, akár rosszak – meghatározzák minden lény jelenlegiés következő életeit. A karma működése az egyszerű ember számára is könnyedén átlátható az
olyan példabeszédek és tanulságos történetek segítségével, mint A bölcs és a balga címűpéldázatgyűjtemény, amelynek születéstörténetei közérthető formában mutatják be az okok és
okozatok összefüggéseit.
Az előadás célja, hogy ezeken a születéstörténeteken keresztül bemutassa a karma
típusait és szemléltesse, hogy az üdvös vagy kevésbé üdvös tettek milyen mértékben
befolyásolják egy-egy ember további sorsát.
16:30–16:50
7

MECSI BEATRIX(ELTE BTK Koreai Tanszék)
Bódhidharma.
A csan buddhizmus legendás alapítójának ábrázolásai és népszerűsítése Kelet-Ázsiában
A csan buddhiszmus legendás alapítója a hagyomány szerint Indiából érkezett, de legelső
ábrázolásai tipikusan Kínához köthetők. Alakja gyakran megjelenik Kelet-Ázsia számos
országának vizuális és populáris kultúrájában egyaránt. Előadásomban a mintaképek
használatát és Bódhidharma népszerűsítésének formáit és okait vizsgálom, elsősorban japán
és koreai példákon keresztül.

16:50––17:10
UMEMURA YUKO(ELTE BTK Japán Tanszék)
Tornai Gyula, a japán miniszterelnök portréjának festője
Tornai Gyula festő (1861–1928) a „japán divat”, azaz a japanizmus egyik képviselője,hosszabb japán tartózkodása alkalmával számos festményt készitett. A Japánban folytatottkutatásunk során ráakadtunk e kissé elfelejtett festőnek a korabeli japán miniszterelnökről
festett portréjára, amely a magyar művészeti körökben még ismeretlen. Most első alkalommal
mutatjuk be a képet és a képkészítés körülményeit, mint a magyar-japán kapcsolatok
történetének egyik fontos mozzanatát.

17:10–17:20
HAMAR IMRE(ELTE BTK Kínai Tanszék)
Zárszó

8