Ken Schwaber & Jeff Sutherland

ScrumguidenDen definitiva guiden till Scrum: Spelets regler

November 2020

Syftet med Scrumguiden
Vi utvecklade Scrum tidigt på 1990‐talet. Den första versionen av Scrumguiden skrevs 2010 för att hjälpa
människor över hela världen att förstå Scrum. Guiden har sedan dess utvecklats i mindre, funktionella
uppdateringar. Tillsammans står vi bakom den.
Scrumguiden innehåller definitionen av Scrum. Varje delelement av ramverket tjänar ett specifikt syfte
som är grundläggande nödvändigt i det övergripande värdet och resultaten som skapas vid användning
av Scrum. Ändringar i dess kärna eller idéer, utelämnandet eller avvikelse från Scrums regler leder till att
problem döljs och begränsar nyttan med Scrum samt riskerar potentiellt att göra det meningslöst.
Vi följer den ökande användningen av Scrum i en ständigt växande komplex värld. Vi känner ödmjukhet
inför att Scrum appliceras inom många olika domäner med stor inneboende komplexitet, bortom
mjukvaruutveckling där Scrum har sina rötter. Allt eftersom Scrums användande sprids, utför utvecklare,
forskare, analytiker, vetenskapsmän och andra specialister arbetet. Vi använder uttrycket “utvecklare” i
Scrum, inte för att exkludera, utan för att förenkla. Har du nytta av Scrum, betrakta dig som inkluderad.
Mönster, processer och insikter som upptäcks under användandet av Scrum och som passar in i det
Scrumramverk som beskrivs i det här dokumentet kan användas, tillämpas och utvecklas. Definitionen
av dessa upptäckter ligger utanför syftet för Scrumguiden eftersom de är kontextkänsliga och kan skilja
sig kraftigt åt mellan användningsområden. Användningen av sådana tekniker inom Scrumramverket
beskrivs annanstans.

Ken Schwaber & Jeff Sutherland November 2020

© 2020 Ken Schwaber and Jeff Sutherland
This publication is offered for license under the Attribution Share‐Alike license of Creative Commons,accessible at http://creativecommons.org/licenses/by‐sa/4.0/legalcode and also described in summary
form at http://creativecommons.org/licenses/by‐sa/4.0/. By utilizing this Scrum Guide, you
acknowledge and agree that you have read and agree to be bound by the terms of the Attribution
Share‐Alike license of Creative Commons.
1

Syftet med Scrumguiden ...............................................................................................................................................1
Definitionen av Scrum ................................................................................................................................................... 3
Teorin i Scrum ................................................................................................................................................................ 3
Transparens ............................................................................................................................................................... 3
Granskning ................................................................................................................................................................ 4
Anpassning ................................................................................................................................................................ 4
Värderingar i Scrum ....................................................................................................................................................... 4
Scrumteamet ................................................................................................................................................................. 4
Utvecklare ................................................................................................................................................................. 5
Produktägaren ........................................................................................................................................................... 5
Scrum Master ............................................................................................................................................................ 6
Scrumaktiviteter ............................................................................................................................................................ 7
Sprinten ..................................................................................................................................................................... 7
Sprintplanering .......................................................................................................................................................... 8
Dagligt Scrummöte .................................................................................................................................................... 9
Sprintgranskning ....................................................................................................................................................... 9
Sprintretrospektiv ..................................................................................................................................................... 9
Scrumartefakter...........................................................................................................................................................10
Produktbacklogg......................................................................................................................................................10
Sprintbacklogg .........................................................................................................................................................11
Inkrementet ............................................................................................................................................................11
Slutnotering ................................................................................................................................................................. 13
Tack.............................................................................................................................................................................. 13
Personer .................................................................................................................................................................. 13
Historia .................................................................................................................................................................... 13Översättning ............................................................................................................................................................13Ändringar mellan 2017 och 2020 års Scrumguider ..................................................................................................... 13
Ett mindre normativt språk .....................................................................................................................................13
Ett Team, fokuserade på En produkt....................................................................................................................... 14
Införandet av Produktmål .......................................................................................................................................14
En hemvist för Sprintmålet, Definitionen av Klar, och Produktmålet ..................................................................... 14
Självledande istället för Självorganiserande ........................................................................................................... 14
Sprintplaneringens tre frågor ..................................................................................................................................14
En förenkling av språket för en bredare publik ....................................................................................................... 14

2

Definitionen av Scrum
Scrum är ett lättviktigt ramverk som hjälper människor, team och organisationer att generera värde
genom anpassade lösningar för komplexa problem.
I korthet, Scrum kräver en Scrum Master för att främja en miljö där:
1.
2.
3.
4.

En Produktägare ordnar arbetet för ett komplext problem i en Produktbacklogg
Scrumteamet omvandlar ett urval av arbetet till ett inkrement av värde under en sprint
Scrumteamet och dess intressenter granskar resultatet och anpassar sig inför nästa sprint
Repetera

Scrum är enkelt. Prova det som det är och avgör om filosofin, teorin och strukturen hjälper till för att nå̊mål och skapa värde. Scrumramverket är avsiktligt inte komplett, utan definierar endast de delar som
krävs för att implementera Scrumteorin. Scrum bygger på̊ den kollektiva intelligensen hos människorna
som använder det. Snarare än att ge människor detaljerade instruktioner, guidar reglerna i Scrum deras
relationer och interaktioner.
Olika processer, tekniker och metoder kan användas inom ramverket. Scrum kan inkludera befintliga
praktiker eller ersätta dem. Scrum synliggör effektiviteten av nuvarande ledarskap, miljö och arbetssätt,så att förbättringar kan göras.

Teorin i Scrum
Scrum grundar sig på empirisk processtyrning och tankegodset i lean. Empirismen beskriver hur kunskap
kommer av erfarenhet och av beslutsfattande som baseras på det som är känt. Lean reducerar slöseri
och fokuserar på det väsentliga.
Scrum använder ett iterativt, inkrementellt sätt för att optimera förutsägbarheten och hantera riskerna.
Scrum tar människor i anspråk som kollektivt besitter samtliga erforderliga kunskaper och expertis för
att utföra arbetet och dela eller tillägna sig nödvändiga kunskaper efter behov.
Scrum kombinerar fyra formella tillfällen för granskning och anpassning, vilka tillsammans utgör
Sprintaktiviteten (Sprinten). Dessa händelser fungerar, för de vilar på Scrums empiriska pelare;transparens, granskning och anpassning.

Transparens
Den framväxande processen och arbetet måste vara synliga för de som arbetar och för dem som tar delav resultaten. Med Scrum baseras viktiga beslut på det uppfattade tillståndet av de tre formellaartefakterna. Artefakter med låg transparens kan leda till beslut som minskar värde och ökar risk.

3

Transparens möjliggör granskning. Granskning utan transparens är missledande och meningslöst.

Granskning
Scrums artefakter och framstegen mot de överenskomna målen måste regelbundet noga granskas för
att upptäcka potentiellt oönskade avvikelser eller problem. För att underlätta granskning, tillhandahåller
Scrum fem aktiviteter som utförs med regelbunden frekvens.
Granskning möjliggör anpassning. Granskning utan anpassning är meningslös. Aktiviteterna i Scrum är
utformade för att uppmana till förändring.

Anpassning
Om någon aspekt av en process avviker utanför tillåtna gränser eller om den resulterande produkten
inte kan godkännas, måste den tillämpade processen eller det producerade materialet anpassas. Denna
anpassning måste utföras skyndsamt för att minimera fortsatta avvikelser.
Anpassning blir svårare när de inblandade människorna inte har befogenheter eller är självledande. Ett
Scrumteam förväntas anpassa sig när ny kunskap uppkommer vid en granskning.

Värderingar i Scrum
Framgångsrikt utövande av Scrum ökar med efterlevande av fem värden:
Engagemang, fokus, öppenhet, respekt, och mod
Scrumteamet åtar sig att uppnå dess mål och att stödja varandra. Dess primära fokus ligger på arbetet isprinten och att uppnå bästa möjliga utfall mot målet. Scrumteamet och dess intressenter är öppna med
arbetet och dess utmaningar. Scrumteamets medlemmar respekterar varandra som kunniga, oberoende
människor, har tillit och respekteras som sådan av sina kollegor. Scrumteamets medlemmar har modet
att göra det rätta, samt räds inte svåra problemställningar.
Dessa värden ger Scrumteamet en riktning för dess arbete, handlingar och beteende. Besluten som
fattas, steg som tas, och på det sätt Scrum används skall förstärka dessa värden, inte förminska eller
underminera dem. Scrumteamets medlemmar lär sig och använder sig av dessa värden närhelst dearbetar med Scrums aktiviteter och artefakter. När dessa värden efterlevs av Scrumteamet och demänniskor de arbetar med, byggs förtroende i enlighet med Scrums empiriska pelare bestående av
transparens, granskning och anpassning.

Scrumteamet
Den fundamentala enheten i Scrum är ett litet team, ett Scrumteam. Scrumteamet består av en Scrum
Master, en Produktägare och Utvecklare. Inom ett Scrumteam finns det inga undergrupperingar eller4inneboende hierarkier. Det är en sammanhållen enhet av yrkesmänniskor fokuserade på ett gemensamt
mål: Produktmålet.
Scrumteam är tvärfunktionella, vilket betyder att de har all kunskap som behövs för att skapa värde ivarje sprint. De är dessutom självledande, med mandat att inom gruppen fatta beslut om vem som gör
vad, när och på vilket sätt.
Scrumteamet är litet nog för att vara lättrörligt, men stort nog för att utföra betydande arbete inom en
Sprint. Typiskt 10 personer eller färre. Generellt har vi sett att mindre team har bättre intern
kommunikation och är mera produktiva. Om Scrumteamen blir för stora, bör de övervägas att
omorganiseras i fler sammanhängande team, samtliga fokuserade på samma produkt. Därför skall dedela samma Produktmål, Produktbacklogg och Produktägare.
Scrumteamet är ansvarigt för alla produktrelaterade aktiviteter; från samarbetet med intressenter,
verifikation, underhåll och handhavande till experiment, forskning och utveckling samt annat arbete
som kan vara nödvändigt. De är strukturerade och har organisationens förtroende att leda sitt eget
arbete. Att arbeta i sprintar i ett uthålligt tempo förbättrar Scrumteamets fokus och följdriktighet.
Hela Scrumteamet är ansvarigt att skapa ett värdefullt, användbart inkrement varje sprint. Scrum
definierar tre specifika ansvar i Scrumteamet: Utvecklare, Produktägare och Scrum Master.

Utvecklare
Utvecklare är medlemmarna i Scrumteamet som engagerat medverkar till att skapa ett användbart
inkrement i varje sprint.
De specifika kompetenserna Utvecklarna kräver är ofta brett och varierar med arbetets art. Dock är
Utvecklarna alltid ansvariga för:Framtagande av en Sprintplan, Sprintens Backlogg
Säkerställa kvaliteten, genom att hålla fast vid en Definition av Klar
Anpassa planen varje dag mot Sprintmålet, samt
Ansvarshållande inom gruppens medlemmar som yrkespersoner

Produktägaren
Produktägaren ansvarar för att maximera värdet av produkten som resultatet av utvecklingsteamets
arbete. Hur detta går till kan variera mycket mellan organisationer, Scrumteam och individer.
Produktägaren är även ansvarig för en effektiv hantering av Produktbackloggen, vilket inkluderar:Ta fram och tydligt kommunicera Produktmålet
Skapa och tydligt kommunicera Produktbackloggens ingående poster

5




Rangordna posterna i Produktbackloggen, samt
Tillse att Produktbackloggen är transparent, synliggjord och förstådd

Produktägaren kan själv utföra arbetet ovan eller delegera till andra, men Produktägaren bär det fulla
ansvaret.
För att Produktägaren ska lyckas måste hela organisationen respektera deras beslut. Dessa beslut ärsynliggjorda i innehållet och i vilken ordning de står i Produktbackloggen, samt vid genomgången av
ganskningsbara inkrement vid Sprintgranskningen.
Produktägaren är en person, inte en kommitté. Produktägaren kan representera flertalet intressentersbehov i Produktbackloggen. De som vill ändra i Produktbackloggen behöver övertyga Produktägaren att
göra det.

Scrum MasterScrum Mastern är ansvarig för etableringen av Scrum så som det är definierat i Scrumguiden. Detta görs
genom att hjälpa samtliga att förstå både Scrums teori och det praktiska utövandet, inom såväl
Scrumteamet som organisationen.
Scrum Mastern är ansvarig för Scrumteamets effektivitet. Detta sker genom att möjliggöra för
Scrumteamet att inom ramverket för Scrum förbättra sitt arbetssätt.
Scrum Mastern är en naturlig ledare som tjänar Scrumteamet och den större organisationen.
Scrum Mastern betjänar Scrumteamet på flera sätt, t ex genom att:Coachar Scrumteamets medlemmar i självledarskap och tvärfunktionalitet
Hjälper Scrumteamet fokusera på att skapa inkrement med högt värde och som uppfyller
Definitionen av Klar
Tar bort hinder som är i vägen för Scrumteamets arbete, samt att
Säkerställer att alla Scrumaktiviteter utförs, är positivt bidragande, produktiva och hålls inom
fastställd tidsram

Scrum Mastern betjänar Produktägaren på flera sätt, t ex genom att:Hjälper till att hitta tekniker för en effektiv definition av Produktmålet och hantering av
Produktbackloggen
Hjälper Scrumteamet förstå behovet av tydliga och klara poster i Produktbackloggen
Hjälper till att fastställa empiristisk produktplanering i en komplex miljö, samt
Faciliterar intressenternas samarbete på begäran eller vid behov
6

Scrum Mastern tjänar organisationen på flera sätt, t ex genom att:

Leder, utbildar och coachar organisationen att anta Scrums arbetssätt
Planerar och assisterar införandet av Scrum i organisationen

Hjälper medarbetare och intressenter att förstå och agera på ett empirisk sätt för komplext
arbete, samt
Tar bort hinder mellan intressenter och Scrumteam

Scrumaktiviteter
Sprinten är en behållare för samtliga aktiviteter. Varje aktivitet i Scrum är ett formellt tillfälle att granska
och anpassa Scrumartefakter. Dessa aktiviteter är specifikt utformade för nödvändig transparens. Brister
man i genomförandet av föreskrivna aktiviteter, förlorar man tillfällen att granska och anpassa.
Aktiviteterna används inom Scrum för att skapa regelbundenhet och minimera övriga möten. För att
bästa resultat och för att minska komplexiteten är aktiviteterna på samma tid och plats.

Sprinten
Hjärtat i Scrum är en Sprint, där idéer omsätts till värde.
Sprinten är en tidsbegränsad aktivitet satt till en månad eller mindre för att skapa regelbundenhet. En ny
sprint startar direkt efter att föregående sprint avslutats.
Allt arbete som krävs för att uppnå Produktmålet, inklusive Sprintplanering, dagliga Scrummöten,Sprintgranskning och Sprintretrospektiv, är aktiviteter som ryms inom en Sprint.
Under Sprinten:Görs inga förändringar som äventyrar Sprintmålet
Sänks inte kvalitetsmål
Förfinas Backloggen vid behov, och
Kan omfattningen av arbetet förtydligas och omförhandlas med Produktägaren allt eftersom ny
kunskap erhålls

En sprint möjliggör förutsägbarhet genom att granskning och anpassning av framstegen möjliggörs minst
varje kalendermånad. Om en Sprint har en längre tidshorisont kan Produktmålet bli inaktuellt,
komplexiteten stiga och risker öka. Kortare Sprinter kan användas för att skapa fler inlärningscykler och
begränsa risker i kostnad och möda. Varje Sprint kan ses som ett kortare projekt.

7

Det finns flertalet sätt för att prognostisera framstegen; som burn‐downs, burn‐ups, eller kumulativa
flödesdiagram. Dessa har visat sig vara användbara, men kan inte ersätta betydelsen av empirism. I
komplexa miljöer är det inte känt vad som kommer att hända. Endast det som hänt kan användas förframåtblickande beslutsfattande.
En Sprint skall avbrytas endast om Sprintmålet blir inaktuellt. Endast Produktägaren har befogenhet att
avbryta Sprinten.

Sprintplanering
Sprintplaneringen påbörjar Sprinten genom att fastställa arbetet som skall utföras i Sprinten. Den
resulterande planen skapas av gemensamt av hela Scrumteamet.
Produktägaren försäkrar sig om att deltagarna är förberedda på att diskutera de viktigaste posterna i
Produktbackloggen och hur de förhåller sig till Produktmålet. Scrumteamet kan även bjuda in andra att
deltaga i Sprintplaneringen för att ge råd.
Sprintplaneringen behandlar följande frågor:Fråga ett: Varför är denna Sprint värdefull?
Produktägaren föreslår hur produkten kan få en ökning i värde och användbarhet i sprinten. Hela
Scrumteamet samverkar för att definiera ett Sprintmål som förklarar på vilket sätt Sprinten värdefull för
intressenterna. Sprintmålet måste vara klart när Sprintplaneringen är avslutad.

Fråga två: Vad kan bli Klart under denna Sprint?
I samtal med Produktägaren, väljer Utvecklarna poster från Produktbackloggen som skall inkluderas idenna Sprint. Scrumteamet kan under processens gång förfina dessa poster, vilket ökar både förståelse
och tilltron till planen. Att välja hur mycket som kan bli Klart under en sprint må vara en utmaning. Men,desto mera erfarna Utvecklarna blir, medvetna om tidigare prestationer och vad Definitionen av Klar
betyder för dem, desto tryggare blir de i sin prognos för Sprinten.

Fråga tre: Hur ska det utvalda arbetet bli Klart?
För varje post i Produktbackloggen, planerar Utvecklarna det nödvändiga arbetet som krävs för att nå
Inkrementet som uppfyller Definitionen på Klar. Ofta görs detta genom att dela upp Produktbackloggens
poster i mindre delar som klaras av på en arbetsdag eller mindre. Hur detta görs är helt upp till
Utvecklarna själva att bestämma. Ingen annan än Utvecklarna styr eller avgör hur Produktbackloggens
poster omvandlas till värdefulla Inkrement.
Sprintmålet, de för Sprinten valda posterna från Produktbackloggen, samt planen för hur dessa skall
levereras, kallas gemensamt Sprintbackloggen.

8

Sprintplaneringen är tidsbegränsad till maximalt åtta timmar för en månadslång Sprint. För kortare
Sprintar är aktiviteten vanligtvis kortare.

Dagligt Scrummöte
Syftet med det dagliga Scrummötet är att granska framstegen mot Sprintmålet och att anpassa
Sprintbackloggen vid behov, samt att justera arbetsplaneringen.
Det dagliga Scrummötet är en 15 minuter lång aktivitet för Utvecklarna i Scrumteamet. För att reducera
komplexiteten, hålls det på samma tid och plats varje arbetsdag under hela Sprinten. Om Produktägareneller Scrum Mastern aktivt arbetar på posterna från Sprintbackloggen, deltar de som Utvecklare.
Utvecklarna kan välja vilken struktur och tillvägagångssätt de än vill för det dagliga Scrummötet, så länge
som mötet fokuserar på framsteg mot Sprintmålet och att en utförbar plan upprättas för arbetsdagen.
Detta skapar fokus och stärker självledningen.
Dagliga Scrummöten förbättrar kommunikationen, identifierar hinder, främjar snabbare beslut, och som
en konsekvens eliminerar behovet av andra möten.
Det dagliga Scrummötet är inte det enda tillfället då Utvecklarna tillåts justera sin planering. De möts
ofta löpande under dagen för att diskutera saker i detalj eller för att planera om Sprintens återstående
arbete.

Sprintgranskning
Syftet med en Sprintgranskning är att granska Sprintens utfall och att besluta om kommande
anpassningar. Scrumteamet presenterar arbetsresultaten för intressenterna och framstegen mot
Produktmålet diskuteras.
Under denna aktivitet går Scrumteamet och intressenterna igenom vad som utförts i Sprinten och vilka
yttre omständigheters som ändrats. Baserat på detta samarbetar deltagarna om hur arbetet skall
fortskrida. Produktbackloggen kan också ändras för att bemöta nya möjligheter. Sprintgranskningen är
ett samarbetsmöte och Scrumteamet bör undvika att begränsa mötet så att det endast blir enpresentation.
Sprintgranskningen är den näst sista aktiviteten i Sprinten och är tidsbegränsad till maximalt fyra timmar
för en månadslång Sprint. För kortare Sprintar är aktiviteten vanligtvis kortare.

Sprintretrospektiv
Syftet med Sprintretrospektiven är att planera tillvägagångsätt för ökad kvalitet och effektivitet.

9Scrumteamet granskar senaste Sprinten med avseende på medarbetare, samverkan, processer, verktyg,
och Definitionen av Klar. Granskade element varierar beroende på arbetets domän. Antaganden som
ledde fel belyses och orsaken utreds. Scrumteamet diskuterar vad som gick bra under Sprinten, vilka
problem man stötte på, och hur dessa löstes (eller inte löstes).
Scrumteamet identifierar de mest betydelsefulla förändringarna för att öka sin effektivitet. De mest
värdefulla förbättringarna skall adresseras utan dröjsmål. Dessa kan till och med läggas till i
Sprintbackloggen för kommande Sprint.
Sprintretrospektiven avslutar Sprinten. Den är tidsbegränsad till maximalt tre timmar för en månadslång
Sprint. För kortare Sprintar är den vanligtvis kortare.

Scrumartefakter
Artefakterna i Scrum representerar arbete eller värde. De är utformade för att maximera transparens av
betydelsefull information. På så sätt har alla som granskar dem samma förståelsegrund för artefakten.
Varje artefakt innehåller ett åtagande att säkerställa att den tillhandahåller information som förbättrar
transparens och fokus mot vilka framsteg kan mätas:

För Produktbackloggen, är det Produktmålet
För Sprintbackloggen, är det Sprintmålet
För Inkrementet, är det Definitionen av Klar

Dessa åtaganden är uppsatta för att förstärka empirism och Scrums värderingar för Scrumteamet ochdess intressenter.

Produktbacklogg
Produktbackloggen är en framväxande, rangordnad lista, över vad som behövs för att förbättra
produkten. Det är den enda källan till arbetsuppgifter Scrumteamet skall utföra.
Produktbackloggens poster som inom en sprint kan uppnå Klar, bedöms vara redo att väljas i en
Sprintplanering. Den graden av transparens kan vanligtvis nås efter förfining och genomarbetning.
Förfining av Produktbackloggen är en process där man bryter ned och definierar posterna i mindre mera
precisa poster. Detta är en fortlöpande aktivitet för att öka detaljeringsgraden, som beskrivning, ordningoch storlek. Posternas attribut beror på arbetets domän.
Utvecklarna som skall utföra arbetet är ansvariga för bedömningen av dess omfattning. Produktägarna
kan påverka Utvecklarna genom att hjälpa till och välja avvägningar.

10Åtagande: Produktmål
Produktmålet beskriver ett framtida tillstånd för produkten som kan tjäna som ett mål för Scrumteamet
att planera sitt arbete och sin verksamhet mot. Produktmålet finns i Produktbackloggen. Återstoden i
Produktbackloggen finns till för att definiera “vad” som kommer uppfylla Produktmålet.
En produkt är ett verktyg för att leverera värde. Den har en tydlig avgränsning, kända intressenter,väldefinierade användare eller kunder. En produkt kan vara en tjänst, en fysisk produkt, eller något mer
abstrakt.
Produktmålet är den långsiktiga målsättningen för Scrumteamet. De måste fullfölja (eller överge) ett
delmål innan de tar sig an nästa.

Sprintbacklogg
Sprintbackloggen består av Sprintmålet (varför), Produktbackloggens sprintposter (vad), såväl som en
utförbar plan för att leverera Inkrementet (hur).
Sprintbackloggen är en plan av och för Utvecklarna. Det är en väl synlig, realtidsbild av arbetet
Utvecklarna planerar att utföra under Sprinten för att uppnå Sprintmålet. Följaktligen är Sprintloggen
kontinuerligt uppdaterad under Sprinten allteftersom ny kunskap framkommer. Den skall vara tillräckligt
detaljerad så att Utvecklarna kan granska sina framsteg i det dagliga Scrummötet.

Åtagande: Sprintmålet
Sprintmålet är det enda målet för Sprinten. Även om Sprintmålet är ett åtagande av Utvecklarna, tillåter
det flexibilitet i hur det exakta arbetet utförs för att uppnå målet. Sprintmålet skapar ävensammanhållning och målfokusering., vilket uppmuntrar Scrumteamet att samarbeta, snarare än att
arbeta i separata initiativ.
Sprintmålet skapas under Sprintplaneringen och läggs sedan till Sprintbackloggen. Varefter Utvecklarnajobbar i Sprinten, har de Sprintmålet i åtanke. Om arbetet blir annat än det förväntade, samarbetar och
förhandlar de med Produktägaren om Sprintbackloggens omfattning utan att Sprintmålet påverkas.

Inkrementet
Ett Inkrement är ett tydligt steg mot Produktmålet. Varje Inkrement är ett tillägg till samtliga tidigare
Inkrement och grundligt verifierat, vilket säkerställer att alla Inkrement fungerar tillsammans. För att
tillföra värde, måste Inkrementet vara användbart.
Flera Inkrement kan skapas inom en Sprint. Summan av alla Inkrement presenteras på
Sprintgranskningen och stödjer därmed empirism. Trots detta, kan ett Inkrement presenteras till11

intressenterna före en Sprints slut. Sprintgranskningen skall aldrig betraktas likt en projektgrind där
värde levereras.
Arbete kan aldrig anses vara en del av ett Inkrement om det inte uppfyller Definitionen av Klar.

Åtagande: Definitionen av Klar
Definitionen av Klar är en formell beskrivning av tillståndet Inkrementet måste uppfylla med avseendepå produktens kvalitetskrav.
När en post i Produktbackloggen uppfyller kraven på Klar blir det ett Inkrement.
Definitionen av Klar skapar transparens genom att skapa delad förståelse för vilket arbete som slutförts
som en del i Inkrementet. Om en Produktbackloggspost inte uppfyller kraven på Klar, kan det inte
levereras eller ens presenteras på Sprintgranskningen. Istället återförs posten till Produktbackloggen för
framtida överväganden.
Om Definitionen av Klar för ett Inkrement är del av en organisatorisk standard, är det ett minimumkrav
att alla Scrumteam följer detta. Om det inte är en av organisationen bestämd standard, måste
Scrumteamet själva skapa en egen Definition av Klar för produkten.
Det krävs av Utvecklarna att de rättar sig efter Definitionen av Klar. Om det förekommer flera
Scrumteam som arbetar på samma produkt, måste de ömsesidigt definiera och följa en gemensam
Definition av Klar.

12

Slutnotering
Scrum är gratis och erbjuds i denna guide. Scrum, som det är beskrivet i detta dokument är orubbligt,
och även om det är möjligt att bara införa delar av Scrum så är resultatet då inte Scrum. Scrum existerar
bara i sin helhet och fungerar bra som behållare för andra tekniker, metoder och tillvägagångssätt.

Tack
PersonerAv de tusentals personer som bidragit till Scrum vill vi skilja ut de som varit särskilt behjälpliga i början:
Jeff Sutherland arbetade med Jeff McKenna och John Scuminotales, samt Ken Schwaber arbetade med
Mike Smiths och Chris Marti, och alla arbetade tillsammans. Många andra bidrog under de följande årenoch utan deras hjälp skulle inte Scrum vara så förfinat som det är idag.

Historia
Ken Schwaber och Jeff Sutherland presenterade tillsammans Scrum för första gången vid OOPSLA‐
konferensen 1995. Presentationen dokumenterade de lärdomar som Ken och Jeff gjort under tidigare år
och gjorde den första formella definitionen av Scrum publik.
Scrumguiden dokumenterar Scrum såsom det utvecklats och underhållits i över trettio år av Jeff
Sutherland och Ken Schwaber. Andra källor tillhandahåller mönster, processer och insikter som
kompletterar Scrumramverket. Dessa kan öka produktivitet, värde, kreativitet och tillfredsställelse med
resultatet.
Hela Scrums historia är beskriven annanstans. För att hedra de ställen där det först användes och
utvecklades nämner vi Individual, Inc., Fidelity Investments, och IDX (numera GE Medical).

Översättning
Denna guide har översatts från den engelska originalversionen tillhandahållen av Ken Schwaber och Jeff
Sutherland. Guiden är översatt av Sebastian Buks och Carl‐Fredrik Hartung.

Ändringar mellan 2017 och 2020 års Scrumguider
Ett mindre normativt språk
Med åren blev Scrumguiden allt mer normativt. Med 2020 års version ämnar Scrum att återgå till ett
minimalt tillräckligt ramverk genom att ta bort eller mjuka upp det föreskrivande tongångarna. Detta
görs genom att t ex ta bort frågor i dagliga Scrummöten, mjuka upp språket runt produktbackloggens
attribut, sprintbackloggen poster samt avkortande av stycket kring avbrytningen av sprintar, med mera.
13

Ett Team, fokuserade på En produktMålet var att ta bort idén med separata team inom teamet som ledde till “representanter” eller en “vioch dem”‐mentalitet mellan Produktägaren och Utvecklingsteamet. Där är det nu endast ett Scrumteam
fokuserat på samma mål, med tre separata ansvarsområden: Produktägaren, Scrum Mastern, och
Utvecklarna.

Införandet av Produktmål
2020 års Scrumguide inför konceptet Produktmål, för att fokusera Scrumteamet på ett större värdefullt
mål. Varje sprint skall ta produkten närmre ett övergripande Produktmål.

En hemvist för Sprintmålet, Definitionen av Klar, och Produktmålet
Tidigare Scrumguider beskrev Sprintmål och Definitionen av Klar utan att ge dem en verklig identitet. De
var inte riktigt artefakter, utan var löst relaterade till artefakter. Med introduktionen av Produktmål ger
2020 års version mera klarhet i detta. Vart och ett av de tre artefakterna har nu åtaganden i dem. För
Produktbackloggen är det Produktmålet, Sprintbackloggen har Sprintmålet, och Inkrementet har
Definitionen av Klar (nu inte inom citattecken). De finns till för transparens och fokus på framstegen av
varje artefakt.

Självledande istället för Självorganiserande
Tidigare Scrumguider hänvisade utvecklingsteamet som självorganiserande, där de själva kan välja vem
som gör vilket arbete. Med ett större fokus på Scrumteamet tydliggör 2020 års version ett självlett
Scrumteam som väljer vem, vad och hur arbetet görs.

Sprintplaneringens tre frågor
Utöver Sprintplaneringens frågor “Vad” och “Hur”, belyser 2020 års Scrumguide ett tredje ämne,“Varför”, som refererar till Sprintmålet.

En förenkling av språket för en bredare publik
2020 års Scrumguide lägger tonvikten på borttagandet av överflödiga och komplexa uttryck; så väl som
avlägsnandet av kvarvarande slutsatser som relaterar till IT (t ex testning, system, design, krav, etc.).
Scrumguiden är nu kortare än 13 sidor (på originalspråket).

14