ЗМІСТ
РОЗДІЛ 4. П'ЯТИРІЧНИЙ ПЛАН ЗАХОДІВ ..................................................................... 4
4.1. ОПИС ЗАПЛАНОВАНИХ ЗАХОДІВ ........................................................................................... 4Розділ 1. Збереження та відтворення природних комплексів та об’єктів............................ 4Стратегічне завдання 1.1. Відновлення природних ландшафтів та збереження оселищ ....... 4Стратегічне завдання 1.2. Збереження видів рослин та рослинних угруповань. ................... 7Стратегічне завдання 1.3. Збереження рідкісних видів комах та місць їх мешкання. ........... 9Стратегічне завдання 1.4. Збереження рідкісних представників іхтіофауни та сприяння
відновленню умов розмноження та зимівлі аборигенних видів риб. ..................................... 9Стратегічне завдання 1.5. Розвиток заходів із збереження птахів та покращення умов їхмешкання. ................................................................................................................................ 12Стратегічне завдання 1.6. Заходи зі збереження ссавців, покращення умов їх мешкання. . 19
Розділ 2. Охорона та захист природних комплексів та об’єктів Заповідника ................... 37Стратегічне завдання 2.1. Посилення режиму охорони території. ....................................... 39Стратегічне завдання 2.2. Заходи з попередження порушень природоохоронного
законодавства та інформаційне забезпечення діяльності служби державної охорони. ....... 42Стратегічне завдання 2.3. Забезпечення протипожежного впорядкування території. ......... 43Розділ 3. Проведення наукових досліджень і спостережень за станом природного
середовища,здійснення фонового екологічного моніторингу................................................ 79Стратегічне завдання 3.1. Розвиток наукових досліджень в рамках підготовки Літопису
природи. .................................................................................................................................. 78Стратегічне завдання 3.2. Розробка та реалізація програми охорони видів та природних
комплексів Заповідника з метою адаптації до зміни клімату. .............................................. 79Стратегічне завдання 3.3. Реалізація заходів, спрямованих на підвищення міжнародного
статусу території Заповідника. .............................................................................................. 81Стратегічне завдання 3.4. Оцінка стану інвазійних видів та їх впливу на природні
комплекси Заповідника. .......................................................................................................... 82Стратегічне завдання 3.5. Популяризація наукових досліджень Заповідника. .................... 83Стратегічне завдання 3.6. Організація системи моніторингу в межах Заповідника. ........... 84Розділ 4. Розвиток екологічної освітньо-виховної роботи ................................................... 87Стратегічне завдання 4.1. Формування та розвиток системи еколого-просвітницької
діяльності ................................................................................................................................ 87Стратегічне завдання 4.2. Розвиток еколого-просвітницької інфраструктури. .................... 89Розділ 5. Розвиток рекреаційної діяльності Заповідника. .................................................... 91Стратегічне завдання 5.1. Розвиток туристичної інфраструктури в межах Заповідника .... 91Стратегічне завдання 5.2. Розвиток рекламно-видавничої та інформаційної діяльності
Заповідника ............................................................................................................................. 97Розділ 6. Забезпечення підтримки та підвищення бар’єрної функції Заповідника .............. 99Стратегічне завдання 6.1. Підвищення рівня взаємодії між різними підрозділами
Заповідника та установами зони відчуження ........................................................................ 99Розділ 7. Адміністративно-організаційна діяльність........................................................... 99
4.2. П’ЯТИРІЧНИЙ ПЛАН ЗАХОДІВ У ТАБЛИЧНІЙ ФОРМІ ............................................................ 100
РОЗДІЛ 5. ЗАСОБИ ТА РЕСУРСИ .................................................................................. 123
5.1. СИСТЕМА УПРАВЛІННЯ ..................................................................................................... 123
5.2. ОРГАНІЗАЦІЙНА СТРУКТУРА ТА ШТАТ............................................................................... 124
5.3. ОБЛАДНАННЯ ТА ІНФРАСТРУКТУРА (ПЛАН ПРИДБАННЯ ОСНОВНИХ ЗАСОБІВ ТА БУДІВНИЦТВА
НОВИХ І РЕМОНТУ ІСНУЮЧИХ ОБ'ЄКТІВ) .................................................................................. 142

2
5.3.1. Наявна матеріальна база та інфраструктура Заповідника. ................................... 142
5.3.2. Адміністративно-господарські роботи з покращення умов праці та розвитку
інфраструктури Заповідника. .............................................................................................. 142
5.3.2.1. Будівництво та поточний ремонт будівель Заповідника. ....................................... 142
5.3.2.2. Покращення матеріально-технічного забезпечення адміністративногосподарського сектору Заповідника. .................................................................................. 145
5.3.2.3. Покращення матеріально-технічного забезпечення СДО Заповідника ................. 147
5.3.2.5. Покращення матеріально-технічного стану наукового відділу Заповідника. ........ 150
5.3.2.6. Покращення матеріально-технічного стану відділу інформаційно-просвітницької
роботи Заповідника ............................................................................................................... 152
5.4. МОНІТОРИНГ, ОЦІНКА І ЗВІТНІСТЬ ..................................................................................... 153
5.4.1. План моніторингу виконання Проєкту організації території ................................. 153
5.4.2. Звітування, оцінка ефективності впровадження Проєкту організації території тайого адаптація ...................................................................................................................... 153
ДОДАТКИ ............................................................................................................................ 155
ДОДАТОК 1. КОПІЯ УКАЗУ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ ВІД 26.04.2016 № 174 «ПРО СТВОРЕННЯ
ЧОРНОБИЛЬКОГО РАДІАЦІЙНО-ЕКОЛОГІЧНОГО БІОСФЕРНОГО ЗАПОВІДНИКА» ......................... 155
ДОДАТОК 2. КОПІЯ ПОЛОЖЕННЯ ПРО ЧОРНОБИЛЬКИЙ РАДІАЦІЙНО-ЕКОЛОГІЧНИЙ БІОСФЕРНИЙ
ЗАПОВІДНИК, ЗАТВЕРДЖЕНЕ НАКАЗОМ МІНІСТЕРСТВА ЕКОЛОГІЇ ТА ПРИРОДНИХ РЕСУРСІВ
УКРАЇНИ ВІД 03.02.2017 № 43 (У РЕДАКЦІЇ НАКАЗУ МІНІСТЕРСТВА ЕНЕРГЕТИКИ ТА ЗАХИСТУ
ДОВКІЛЛЯ УКРАЇНИ ВІД 11.11.2019 № 383) ............................................................................. 156
ДОДАТОК 3. КОПІЇ ДОКУМЕНТІВ, ЩО ПОСВІДЧУЮТЬ ПРАВО НА ЗЕМЕЛЬНУ ДІЛЯНКУ
ЗАПОВІДНИКА ......................................................................................................................... 175
ДОДАТОК 4. КАРТИ ЗАПОВІДНИКА .......................................................................................... 176
ДОДАТОК 5. ПЛАН ОХОРОНИ ТЕРИТОРІЇ ЗАПОВІДНИКА............................................................ 177
ДОДАТОК 6. КАРТОГРАФІЧНІ МАТЕРІАЛИ У ФОРМАТІ ГЕОІНФОРМАЦІЙНИХ СИСТЕМ ................ 178
ДОДАТОК 7. ОБҐРУНТУВАННЯ ПРИРОДОКОРИСТУВАННЯ В МЕЖАХ ЗАПОВІДНИКА ТАОБҐРУНТУВАННЯ ДОПУСТИМОГО РЕКРЕАЦІЙНОГО, ЕКОЛОГО-ОСВІТНЬОГО, НАУКОВОГО
НАВАНТАЖЕННЯ НА ЙОГО ПРИРОДНІ КОМПЛЕКСИ ................................................................... 179
ДОДАТОК 8. СПИСКИ ВИДІВ, РОСЛИННИХ УГРУПОВАНЬ ТОЩО ................................................ 184
Список видів судинних рослин Заповідника .......................................................................... 184
Список видів комах Заповідника........................................................................................... 220
Список видів риб акваторій Заповідника ............................................................................. 242
Список видів земноводних та плазунів Заповідника ............................................................ 243
Список видів птахів Заповідника ......................................................................................... 243
Список видів ссавців Заповідника ......................................................................................... 249
ДОДАТОК 9. БАЗА ДАНИХ ТЕРИТОРІЇ СМАРАГДОВОЇ МЕРЕЖІ ЄВРОПИ UA0000046«CHORNOBYLSKYI BIOSPHERE RESERVE» ................................................................................ 252
ДОДАТОК 10. ЛІТЕРАТУРА ТА ПОСИЛАННЯ .............................................................................. 266

ДОДАТОК 11. ІНШІ ДОКУМЕНТИ .......................................................................................................................... 280

3РОЗДІЛ 4. П'ЯТИРІЧНИЙ ПЛАН ЗАХОДІВ
4.1. ОПИС ЗАПЛАНОВАНИХ ЗАХОДІВ
Розділ 1. Збереження та відтворення природних комплексів та об’єктів
Стратегічне завдання 1.1. Відновлення природних ландшафтів та збереження оселищ
Захід 1. Виведення із експлуатації верхньої частини Прип’ятської осушувальномеліоративної системи
Опис заходу. Більшу частину водозбірної площі верхньої частини меліоративних
систем лівобережної заплави річки займають колишні осушувальні системи «Усівська» і«Прип'ятська». Споруди облаштовані водопідйомними щитами і мають призначення
регулювати стік Прип’ятської меліоративної системи у р. Прип’ять. Протягом більшої
частини року водо-регулюючі щити споруди є відкритими і дають можливість надлишкам
акумульованої води меліоративної системи стікати в р. Прип’ять. В умовах високої
водності на р. Прип’ять перекриття водовипуску не дозволяє воді із річки перетікати умеліоративну систему. На даний час більшість розподільчих каналів заросли прибережноводною та водною рослинністю. На багатьох каналах очистка русел не проводилася
протягом десяти років і більше. Русла деяких каналів роками не наповнювалися водою ізаросли деревами. У 2019 році магістральні канали МК-6 і МК-7 були лише частково
наповненими перед шлюзами-регуляторами.
Осушувальні системи слід вивести із експлуатації. Для цього доцільно закрити
щити всіх основних водорегулюючих споруд або після демонтажу водорегулюючих
механізмів встановити на їх місці ґрунтові перемички. Це призведе до зменшення водного
стоку з даної території у р. Прип’ять через споруду № 7.
Очікувані результати: повернення водного режиму території до типових дляПолісся болотистих ділянок перезволожених ґрунтів.
Головні виконавці: проєктні організації.
Захід 2. Виведення із експлуатації меліоративних систем у басейні річки Уж (друга черга)Опис заходу: вивести із експлуатації другу чергу меліоративних систем у басейні
річки Уж.
Очікувані результати: поступове підтоплення і заболочування раніше осушених
територій на площі близько 43 км2 (до 20% від площі водозбору).
Головні виконавці: проєктні організації.
Захід 3. Виведення з експлуатації меліоративних систем в басейні р. Сахан
Опис заходу. Припинення гідротехнічного регулювання шляхом закриття
регулюючих щитів із подальшим демонтажем гідротехнічного обладнання тавстановленням ґрунтових перемичок.
Очікувані результати: затримання стоку і підтоплення територій вище за течією.
Відновлення водно-болотних угідь сприятиме підвищенню рівня ґрунтових вод,відповідно формуванню гідрофільних біотопів з природними рослинними угрупованнямий інших типів оселищ, які матимуть вищий рівень протипожежної безпеки та вищий
рівень післяпожежного відновлення.
Головні виконавці: проєктні організації.

4Захід 4. Відновлення болотних біоценозів в межах осушувальної системи «Хабне»Опис заходу. Осушувані землі раніше використовували для організації пасовищ
великої рогатої худоби, а також у якості сільгоспугідь (переважно, для вирощування
картоплі). На даний час, розгалуження осушувальних каналів втратило своє початкове
значення. Поверхня масиву низинна і слабопроточна, що сприяє застою поверхневих вод іпризводить до надмірного зволоження земель, рівні ґрунтових вод є дуже високими, а наокремих ділянках спостерігається природне заболочування.
Роботи планується виконуватися в два етапи. На першому етапі буде розроблено
проектно-кошторисну документацію на роботи з відновлення болотних біоценозів вмежах осушувальної системи «Хабне». На другому передбачається реалізація заходів
розроблених в проекті відновлення.
Очікувані результати: підняття рівня ґрунтових вод і відновлення природного
стану водно-болотного угіддя.
Головні виконавці: проєктні організації.
Захід 5. Відновлення болотних біоценозів в межах осушувальної системи «Грезля»Опис заходу. Осушувальна система «Грезля» створена у перезволоженій зонізаплавно-болотного типу місцевості. Заплава малої річки Грезля характеризується
замкненими блюдцеподібними западинами і заболоченими ділянками. Піщані алювіальні
відклади заплави річки перекриті малопотужними відкладами торфу від 0,2-0,5 м. до 1,52,0 м. Слід закрити щити регулятори для підйому рівня ґрунтових вод до природного
рівня і припинити регулювання рівня води.
Роботи планується виконуватися в два етапи. На першому етапі буде розроблено
проектно-кошторисну документацію на роботи з відновлення болотних біоценозів вмежах осушувальної системи «Грезля». На другому передбачається реалізація заходів
розроблених в проекті відновлення.
Очікувані результати: відновлення болотних ландшафтів заплавного типур. Грезля.
Головні виконавці: проєктні організації.
Захід 6. Відновлення болотних екосистем у межах осушувальних систем «Шкнева»,«Рагівка», «Кошева-Лобіж», «Бобер», «Уж-2» на загальній площі близько 35 км 2Опис заходу. Всі названі осушувальні системи даного району були збудовані доаварії на ЧАЕС, більшість дренажних каналів заросли прибережно-водною та водною
рослинністю і втратили пропускну здатність. Практично всі гідротехнічні водопропускні
споруди потребують ремонту, але фактично не обслуговуються. Канали і гідротехнічні
споруди повністю втратили своє призначення. Слід демонтувати та почасти замінити
елементи осушувальних систем.
Роботи планується виконуватися в два етапи. На першому етапі буде розроблено
проектно-кошторисну документацію на роботи з відновлення болотних біоценозів вмежах осушувальних систем «Шкнева», «Рагівка», «Кошева-Лобіж», «Бобер», «Уж-2». Надругому передбачається реалізація заходів розроблених в проекті відновлення.
Очікувані результати: відновлення природного гідрологічного режиму тавідновлення болотних і водних екосистем на загальній площі близько 35 км2.
Головні виконавці: підрядні організації.

5Захід 7. Відновлення лучних екосистем в межах меліоративних систем «Уж-1» та «Галло»Опис заходу. Ґрунтові води в північно-західній частині осушеного масиву
залягають на глибині лише 20-50 см, а в період літніх дощів досягають поверхні. Томутериторія потребує постійного дренування шляхом відкриття коробчастих шлюзів
регуляторів в періоди підвищеної водності. Протягом посушливих періодів року щитиприкривають для зволоження торф’яників з метою недопущення пожеж.
Роботи планується виконуватися в два етапи. На першому етапі буде розроблено
проектно-кошторисну документацію на роботи з відновлення болотних біоценозів вмежах осушувальних систем «Уж-1» та «Галло». На другому передбачається реалізація
заходів розроблених в проекті відновлення.
Очікувані результати: відновлення лучних екосистем, зволоження торф’яників тапопередження торфових пожеж.
Головні виконавці: підрядні організації.
Захід 8. Відновлення болотистих луків в межах меліоративних систем «Тараси» та«Глево» на площі 10,3 км2Опис заходу. Вказані меліоративні системи збудовані до аварії на ЧАЕС, більшість
каналів заросли прибережно-водною та водною рослинністю і втратили своюфункціональність. Практично всі гідротехнічні водопропускні споруди потребують
ремонту, але фактично не обслуговуються. Канали і гідротехнічні споруди повністю
втратили своє призначення.
Роботи планується виконуватися в два етапи. На першому етапі буде розроблено
проектно-кошторисну документацію на роботи з відновлення болотних біоценозів вмежах осушувальних систем «Тараси» та «Глево». На другому передбачається реалізація
заходів розроблених в проекті відновлення.
Очікувані результати: відновлення лучних екосистем на площі 10,3 км 2.
Головні виконавці: підрядні організації.
Захід 9. Відновлення корінних мішаних (хвойно-широколистих) лісів
Опис заходу. Територія Заповідника лежить в області Київського Полісся зонимішаних (хвойно-широколистих) лісів. Ці ліси є більш різноманітні за рослинним ітваринним світом, значно стійкіші до пожеж, більш естетично привабливі. Натомість,антропогенна діяльність спричинила масове поширення тут культури сосни звичайної, якає нестійкою до хвороб та пожеж, менш різноманітною за рослинним і тваринним світом.
Тому слід спрямовувати діяльність лісогосподарських підприємств на висадку мішаних
культур сосни звичайної, дуба звичайного, клену гостролистого, грабу звичайного, берези
повислої, вільхи клейкої.
Роботи планується виконуватися в два етапи. На першому етапі буде розроблено
проектно-кошторисну документацію на роботи з відновлення корінних мішаних (хвойношироколистих) лісів. На другому передбачається реалізація заходів розроблених в проекті
відновлення.
Очікувані результати: відновлення подібних до корінних мішаних (дубовососнових, дубово-грабових, дубово-кленових) лісових ландшафтів.
Головні виконавці: спеціалізовані лісогосподарські підприємства.

6Захід 10. Відновлення корінних лучних ландшафтів
Опис заходу. Господарська діяльність у зоні ЧАЕС призвела до створення мережі
обводнювально-осушувальних систем з метою ведення інтенсивного сільського
господарства. Однак у зв’язку з аварією на ЧАЕС усі вони або припинили своєфункціонування, або перебувають у стані занепаду. Наявність дренажних каналів таводорегулюючих споруд в них сприяє пониженню рівня ґрунтових вод і повноцінні лучні
екосистеми не формуються навіть у заплавах існуючих річок. У зв’язку з цим необхіднона місці існуючих водорегулюючих споруд встановити ґрунтові перемички дляунеможливлення стоку дренажних вод. Поступово рівень ґрунтових вод почне
підніматися, а справжні і болотисті луки – будуть відновлюватися. Разом з нимивідновиться і їх біорізноманіття.
Роботи планується виконуватися в два етапи. На першому етапі буде розроблено
проектно-кошторисну документацію на роботи з відновлення корінних лучних
ландшафтів. На другому передбачається реалізація заходів розроблених в проекті
відновлення.
Очікувані результати: відновлення ділянок лучних ландшафтів на місці
осушувальних систем в заплавах річок та відновлення біорізноманіття.
Головні виконавці: підрядні організації.
Захід 11. Відновлення корінних болотних ландшафтів
Опис заходу. Господарська діяльність призвела до створення мережі в пониженнях
рельєфу осушувальних систем з метою ведення інтенсивного сільського господарства.
Однак у зв’язку з аварією на ЧАЕС усі вони або припинили своє функціонування, абоперебувають у стані занепаду. Наявність дренажних каналів та водорегулюючих споруд вних сприяє пониженню рівня ґрунтових вод і повноцінні болотні екосистеми неформуються. У зв’язку з цим необхідно на місці існуючих водорегулюючих споруд
встановити ґрунтові перемички для унеможливлення стоку дренажних вод. Поступово
рівень ґрунтових вод почне підніматися, а справжні болота – відновлюватися. Разом зними відновиться і біорізноманіття.
Роботи планується виконуватися в два етапи. На першому етапі буде розроблено
проектно-кошторисну документацію на роботи з відновлення корінних болотних
ландшафтів. На другому передбачається реалізація заходів розроблених в проекті
відновлення.
Очікувані результати: відновлення ділянок болотних ландшафтів на місці
осушувальних систем в пониженнях рельєфу та відновлення біорізноманіття.
Головні виконавці: підрядні організації.
Стратегічне завдання 1.2. Збереження видів рослин та рослинних угруповань
Загалом на території Заповідника проведена детальна інвентаризація судинних
рослин, проте значна кількість груп рослинного світу потребують подальших досліджень іце є актуальним у майбутньому. Проводяться дослідження популяцій окремих рідкісних
видів рослин та рослинних угруповань з Зеленої книги України. В Заповіднику
приділяється особлива увага дослідженню оселищ Резолюції №4 Бернської конвенції.
Останніми роками досить проблематичним є вплив кліматичних змін на стан популяцій
раритетних та погранично-ареальних видів. Тому актуальним на майбутнє є продовження
досліджень впливу кліматичних змін на екосистеми Заповідника, зокрема на рідкісні тапогранично-ареальні види.
У подальшому роботи з дослідження фіторізноманіття слід спрямувати наступним
чином:

71.
Поповнення наукового гербарію всіх видів фітобіоти та грибів, а також
створення належних умов його зберігання.
2.
Картування локалітетів рідкісних видів флори, фауни та фітоценозів задопомогою GPS.
3.
Створення топографічної карти Заповідника у масштабі 1:25000 увекторному форматі з використанням GPS-технологій. Необхідно використати принципи
багатошарової картографії: дати окремими шарами рельєф, річки, ґрунти, типи лісу тощо.
4.
Отримання від лісовпорядників лісовпорядної бази даних, зв’язаної з GPS.
5.
Спеціальної уваги потребують погранично-ареальні та лучно-болотні видиЗаповідника, які дуже вразливі до кліматичних змін. Для цього необхідно планувати
окрему НДР та впроваджувати її.
Окремі заходи щодо охорони та менеджменту фіторізноманіття Заповідника
наводяться нижче.
Захід 12. Вивчення стану природних популяцій рідкісних видів рослин
Опис заходу. При збереженні рідкісних видів рослин заповідний режим може матирізний напрям. Важливість заповідної функції залишається незаперечною і безсумнівноюу збереженні таких рідкісних видів як Lilium martagon L., Utricularia intermedia,
Lycopodium annotinum L., види роду Diphasiastrum з родини Lycopodiaceae. Придотриманні заповідного режиму стан популяцій перерахованих видів залишиться
стабільним. Вони мають прогресивну динаміку розвитку і займають стійке положення вприродних екосистемах.
З іншого боку, при заповідному режимі окремі види рослин, переважно лучноболотні (Salix lapponum, Salix myrtilloides, Dactylorhiza fuchsii та Dactylorhiza incarnatа,Drosera intermedia, Lycopodiella inundata), не можуть підтримувати нормальний життєвий
стан. В результаті інтенсивних демутаційних процесів, які відбуватимуться на заповідній
території, змінюватимуться екологічні умови оселищ, що негативно вплине на рідкісні
види.
Реліктові види верб Salix lapponum, Salix myrtilloides приурочені переважно дообводнених ділянок боліт, які необхідно буде щорічно прокошувати. Останніми роками
болота у регіоні пересихають, нагромаджується велика кількість сухої трави, що погіршує
стан популяцій цих видів, які дуже вразливі до зміни екологічних умов.
Для збереження популяцій рідкісних видів з родини Зозулинцевих (Orchidaceae)необхідно здійснювати сінокосіння на болотах та луках в локалітетах видів, вирубування
малоцінних чагарників, моніторинг за станом популяцій, контрольовані ранньовесняні
пали в локалітетах поширення видів тощо.
В умовах змін клімату на території Заповідника потребують подальшого, більш
глибокого стаціонарного вивчення популяції рідкісних видів рослин, переважно лучноболотних для розробки заходів щодо їх охорони.
Очікувані результати:наявність інформації про стан популяцій рідкісних видів флори Заповідника;наявність даних для розробки заходів з відтворення чисельності популяцій
рідкісних видів рослин Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ, СДО.
Захід 13. Вивчення стану популяцій погранично-ареальних видів рослин
Опис заходу. На території Заповідника необхідно здійснювати моніторинг
погранично-ареальних видів рослин (зимолюбка зонтична, мучниця звичайна, види родугрушанка та ін.), популяції яких страждають від змін клімату та інших факторів впливу.
Очікувані результати:8наявність інформації про стан популяцій погранично-ареальних видів флори
Заповідника;наявність даних для розробки заходів з відтворення чисельності популяцій видів
погранично-ареальних рослин Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ.
Стратегічне завдання 1.3. Збереження рідкісних видів комах та місць їх мешкання
Захід 14. Запобігання хімічному та радіаційному забрудненню водойм
Опис заходу. Заходом передбачається: а) щомісячні, впродовж всього року, відбори
проб води, проведення їх аналізу; б) візуальне спостереження і запобігання скиду в прісні
водойми шкідливих речовин (в першу чергу, з сільгоспугідь).
Очікувані результати: підтримання нормального стану прісних водойм, щосприятиме нормальному розвитку личинок видів бабок, які потребують охорони, в томучислі, дідка жовтоногого (Gomphus flavipes (Charpentier, 1825)), бабки болотної
(Leucorrhinia pectoralis Charpentier, 1825), дозорця-імператора (Anax imperator Leach,1815) та ін. Личинок бабок доцільно використовувати як біоіндикатори хімічного тарадіаційного стану водойм, контролюючи таким чином якість виконаних заходів зохорони.
Головні виконавці: залучені на умовах співробітництва фахівці місцевих хімічнихта радіаційних лабораторій, інспектори ПНДВ.
Захід 15. Запобігання незаконній заготівлі буяхи
Опис заходу. Захід передбачає заборону збору буяхи та контроль її виконання умісцях значного скупчення та розмноження імаго жовтюха торф’яного (Colias palaeno(Linnaeus, 1761)), гусінь якого живиться та розвивається на цій рослині.
Очікуваний результат: заборона збору буяхи дозволить запобігти знищенню
кормової бази для гусені жовтюха торф’яного, що повинно позитивно позначитися найого чисельності та дозволить стабілізувати популяцію цього рідкісного метелика натериторії Заповідника.
Головні виконавці: інспектори ПНДВ.
Захід 16. Механічний захист мурашників шляхом встановлення дерев’яних огорож
Опис заходу. Передбачає виготовлення та встановлення в лісі дерев’яних огорож
навколо знайдених мурашників рідкісних видів мурашок.
Очікуваний результат: встановлення дерев’яних огорож захистить мурашники відмеханічних пошкоджень людиною, автотранспортом, дикими або свійськими тваринами.
Це дозволить покращити стан популяцій рідкісних видів мурашок, таких як мурашка
лісова руда (Formica rufa Linnaeus, 1761), мурашка лісова мала (F. polyctena (Forster,1850)) та мурашка лісова уральська (F. uralensis (Ruzsky, 1895)).
Головні виконавці: інспектори ПНДВ.
Захід 17. Придбання та встановлення солодких підкормок для рідкісних видів комах
Опис заходу. Передбачає встановлення солодких підкормок (розчин у воді меду,цукру, збродженого варення, сухофруктів тощо). Заходом передбачається придбання
солодких підкормок.
Очікувані результати: можливість компенсувати на імагінальній стадії (особливо вперіод розмноження, коли комахи потребують багато енергії) недостатню кормову базу

9(дерева з витікаючим деревним соком) для цілого ряду рідкісних видів комах: пасмовця
тополевого (Limenitis populi (Linnaeus, 1758)), мінливця великого (Apatura iris (Linnaeus,
1758)), сонцевика жалібниці (Nymphalis antiopa (Linnaeus, 1758)), стрічкарок (Catocalaspp.), жука-оленя (Lucanus cervus (Linnaeus, 1758)) тощо.
Виконавці: інспектори ПНДВ.
Захід 18. Придбання та встановлення штучних гніздівель (вуликів Фабра) дляперетинчастокрилих комах
Опис заходу. Передбачає встановлення штучних гніздівель (вуликів Фабра) дляперетинчастокрилих комах, які представляють собою звʼязані пучки різноманітних
трубочок, порожнистих стебел рослин, дерев’яних полін, колод тощо. Вони монтуютьсяпід спеціальним дахом та розставляються у місцях скупчення перетинчастокрилих комах.
Очікувані результати: встановлення штучних гніздівель дасть можливість
компенсувати недостатню кількість місць, що підходять для побудови гнізд (старі мертві
дерева, дерев’яні будівлі, телеграфні стовпи) для рідкісних поодиноких бджіл, наприклад,бджоли-тесляра звичайної (Xylocopa valga (Gerstaecker, 1872)).
Головні виконавці: інспектори ПНДВ.
Стратегічне завдання 1.4. Збереження рідкісних представників іхтіофауни та сприяння
відновленню умов розмноження та зимівлі аборигенних видів рибЗахід 19. Інвентаризація нерестовищ та зимувальних ям в акваторіях Заповідника
Опис заходу.
1. Провести ряд досліджень на глибоких ділянках р. Прип’ять з виділенням
типових біотопів для життя та розмноження рідкісних видів риб;2. Визначити місцезнаходження зимувальних ям;
3. Дослідити гідрологічний та температурний режим, перенесення осаду,можливості замулення цих ділянок, а також специфічний вплив:на наявність видів та популяцій риб вгору та вниз за течією від перешкоди;на використання водних оселищ;на поведінку риб вгору та вниз за течією;4. Заборонити перебування за будь-яких потреб на моторних човнах в нерестових
акваторіях Заповідника;5. Чітко визначити можливі місця ведення любительського рибальства;6. Передбачити додаткові пом’якшувальні заходи, такі як відновлення оселищ абостворення додаткового нового оселища (наприклад, штучного нерестовища);7. Розробити подальші заходи із пом'якшення загальних екологічних наслідків,наприклад, зміни клімату.
Очікувані результати:збільшення чисельності видів риб в акваторіях Заповідника;розширення ареалу існування рідкісних видів риб.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 20. Придбання та встановлення штучних нерестовищ для покращення умоврозмноження рибОпис заходу. Залежно від особливостей умов розмноження та розвитку, найбільш
масові види риб можна віднести до наступних 6 груп, а саме: фітофіли, літофіли,пелагофіли, остракофіли, ідиферентні та такі, що відкладають ікру у гнізда та охороняютьїї (табл. 4.1). Найбільш цінними є представники фітофільної та літофільної груп.

10Групи риб за характером нерестового субстрату
Екологічна
група

Вид_укр

Фітофіли

Короп звичайнийЛящ звичайний
Плітка звичайна
Окунь звичайний
Краснопірка звичайна
Плоскирка європейська
Щука звичайнаСом європейський
Верховодка звичайна
Карась сріблястий

Літофіли

Білизна європейська
Рибець звичайний
Головень європейський
Підуст звичайний
Щипавка звичайна
Стерлядь прісноводна

Пелагофіли

Чехоня звичайна
Тюлька чорноморсько-азовська

Остракофіли
Ідиферентні

Відкладають
ікру в гнізда таохороняють їїГірчак європейський
Окунь звичайний
Рибець звичайний
Плітка звичайна
Карась сріблястий
Судак звичайний
Бичок-мезогобіус жабоголовийСом європейський
Бичок пісочник
Триголкова колючка звичайна

Таблиця 4.1

Вид_лат
Cyprinus carpio Linnaeus, 1758
Abramis brama (Linnaeus, 1758)
Rutilus rutilus (Linnaeus, 1758)
Perca fluviatilis Linnaeus, 1758
Scardinius erythrophthalmus (Linnaeus,
1758)
Blicca bjoerkna (Linnaeus, 1758)
Esox lucius Linnaeus, 1758
Silurus glanis Linnaeus, 1758
Alburnus alburnus (Linnaeus, 1758)
Carassius gibelio (Bloch, 1782)
Aspius aspius (Linnaeus, 1758)
Vimba vimba (Linnaeus, 1758)
Squalius cephalus (Linnaeus, 1758)
Chondrostoma nasus (Linnaeus, 1758)
Cobitis taenia Linnaeus, 1758
Acipenser ruthenus Linnaeus, 1758
Pelecus cultratus (Linnaeus, 1758)
Clupeonella cultriventris(Nordmann,1840)
Rhodeus amarus (Bloch, 1782)
Perca fluviatilis Linnaeus, 1758
Vimba vimba (Linnaeus, 1758)
Rutilus rutilus (Linnaeus, 1758)
Carassius gibelio (Bloch, 1782)
Sander lucioperca (Linnaeus, 1758)
Mesogobius batrachocephalus (Pallas,
1814)
Silurus glanis Linnaeus, 1758
Neogobius fluviatilis (Pallas, 1814)
Gasterosteus aculeatus Linnaeus, 1758

Ідиферентна група представлена видами, що пристосувалися відкладати ікру як нарослинності, так і на камінні та інших предметах у зв’язку з погіршенням екологічних
умов.
Тому, відповідно для кожної групи ми пропонуємо використовувати наступні видиштучних нерестовищ:1.
Фітофільні види риб. У пониззі р. Прип’ять та Київському водосховищі
рівень води у весняний період нестабільний, а іноді бувають випадки спрацювання під часнересту риб, що негативно впливає як на перебіг нересту, так і життєдіяльність водних
біоресурсів загалом. При такому режимі не створюються необхідні умови для відтворення
іхтіофауни лише на природних нерестовищах, тому постає питання поповнення їх нестачіза рахунок штучних. Для риб-фітофілів можна використовувати поплавкові нерестовища зрізним субстратом (рис. 4.1).
Матеріалом для таких нерестовищ можуть бути рослинні матеріали – гілки ялини,сосни, старої соломи, хмизу, кореневища макрофітів та ін. Однак вони недовговічні й11потребуватимуть заміни на наступний нерестовий сезон. Тому доцільним є використання
більш довговічних штучних нерестовищ з синтетичних матеріалів – старе капронове
волокно та сітки (для транспортування овочів).

Рис. 4.1. Одноярусні поплавкові штучні нерестові гнізда з використанням капронових
сіткових матеріалів (А) та природних матеріалів (Б)Такі нерестовища представлені металевим або нитковим тросом для закріплення зпоплавком, що виготовляється з пінопласту або порожніх ПЕТ-пляшок (каністр). Наверхів’ях поплавків можна встановлювати сигнальні знаки, які попереджають пророзташування штучних нерестовищ на ділянці водойми. Нерестовища встановлюються наглибині 1-2 м довгою лінією в місцях масового нересту риб.
Також для щуки, ляща та плітки на мілководних ділянках водойм використовують
рамні нерестовища (рис. 4.2).

Рис. 4.2. Схема рамного штучного нерестовищаДо дерев’яної рами прикріплюється нерестовий субстрат на відстані 50-100 см, щовиготовляють з природних матеріалів на довгих повідках з дроту та капронової мотузки,та розташовується в кілька ярусів. Декілька рам з гніздами зв’язуються разом у довжину, арама закріпляється на якорях або палях.
2.
Літофільні види риб. Для нересту рибця та осетрових видів риб вКиївському водосховищі та на р. Прип’ять слід застосовувати гальково-гравійні
нерестовища. Вони представляють собою насипи товщиною до 20-30 см з гальки або12округленого щебеню різних фракцій. Нерестовища відсипаються в руслових іприбережних ділянках річок, які можуть затоплюватися паводковими водами.
Необхідну площу нерестовища (Si) можна розрахувати:Si = (N / Z) x S
де N – кількість самиць, які нерестяться, екз.; Z – кратність використання
нерестовища; S – площа, необхідна для нересту однієї самиці (Алимов, 2012).
Такий вид штучного нерестовища розраховано на нерест рибця, але також
передбачається, що воно буде освоюватися іншими літофілами, наприклад, стерляддю.
Важливими умовами для вдалого перебігу нересту є форма, матеріал та розмір
нерестового субстрату, а також стабільні умови на нерестовищах:незначна зміна глибини над нерестовищем;швидкість потоків і характер течії види;стабільне положення нерестового субстрату;хімічна нейтральність субстрату;незначна рухливість компонентів штучного нерестовища.
Нерестові поля (панелі) можна виготовляти із різною формою штучного субстратута взаємним розміщенням окремих елементів нерестового субстрату. За необхідності
можливим є встановлення багатошарових панелей з різними функціями кожного шару:верхнього – для стимулювання нересту плідників риб, наступних – для інкубації ікри іпершого етапу життя личинок.
Очікувані результати:2. Збільшення чисельності аборигенних видів риб – судака, ляща, сазана, щуки,лина.
2. Збереження типової іхтіофауни регіону.
3. Збільшення цінних видів та утворення потужного іхтіокомплексу, що запобігає
вселенню чужорідних видів, через звільнення трофічних ланцюгів.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Стратегічне завдання 1.5. Розвиток заходів із збереження птахів та покращення умов їхмешкання
Захід 21. Організація діяльності реабілітаційного центру для птахів шляхом йогооблаштування 12 вольєрами
Опис заходу. Діяльність центру розрахована на утримання і перетримання видів
птахів фауни України. В центрі будуть утримуватися скалічені птахи, конфісковані птахи
митною службою, молоді особини, підібрані людьми. Птахи, яких можна повернути доприроднього середовища, будуть підгодовуватися в спеціальних великих вольєрах, де,наприклад, хижаки зможуть навчитися полювати на живу здобич, а чорний лелека ловитив водоймі рибу. Розраховано на 10 вольєрів для перетримання птахів. Розміри 7х7 м,висотою 3 м. Також 2 великі вольєри для утримання птахів перед випуском в природу.
Розміри 12х12 м і висотою 6 м. Стінки вольєра затягуються металевою сіткою, верхня
частина капроновою сіткою, що зменшить травматизм у птахів. Птахи, здатні повернутисядо природнього середовища, будуть випускатися в місцях, максимально наближених доприродного середовища їх існування на території Заповідника. В рамках заходу
передбачається будівництво некапітальних вольєрів без проектно-кошторисної
документації.
Очікувані результати: покращення умов реабілітації птахів.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 22. Облаштування дуплянок, штучних гнізд і плотів

13Опис заходу. На території Заповідника є ефективним приваблювання кількох
рідкісних видів птахів, занесених до ЧКУ. Сиворакша (Coracias garrulus) – птах, якийгніздується в великих дуплах і нішах дерев на відкритій місцевості і галявинах. Досередини ХХ століття був звичайним гніздовим птахом Українського Полісся. Вженаприкінці століття їх чисельність різко скоротилась і птахи майже зникли в лісовій зоні.
Останнім часом сиворакша майже не зустрічається на території Заповідника. В 2010 роцігніздова популяція була оцінена в 10 пар, зараз можливе гніздування 1-3 пари. Дляпокращення умов гніздування є ефективним розвішування 10 штучних боксів в тихмісцях, де птахів реєстрували раніше.
Конструкція за розміром: дно 18-20 см (В), висота 30 см (С), льоток 10 см (А) (рис.
4.3). Деревину потрібно обробити антисептичним просочувальним складом для захисту
конструкції.

Рис. 4.3. Гніздовий ящик длясиворакши

Другий вид – гоголь (Bucephala clangula). Ця качка також гніздується в великих
дуплах і нішах дерев. Ще в середині ХХ століття цей птах гніздувався в долині Прип’яті і,можливо, її притоках. Наразі гоголь зустрічається на території Заповідника лише під часміграцій і зимівлі. Доцільно було би розміщення 10 гніздових боксів в долині р. Прип’ять іїї затоках (рис. 4.4). Деревину потрібно обробити антисептичним просочувальним складомдля захисту конструкції.

14

Рис. 4.4. Штучна гніздівля для гоголяДля покращення умов гніздування сови бородатої на території Заповідника
необхідно створити мережу штучних гніздівель навколо боліт – основних кормових угідь
птахів цього виду. Штучні гніздівлі являють собою платформу розміром 60х50 см,зроблену з дощок та пофарбовану у сірий колір (рис. 4.5). Розвішувати штучні гніздівлі
треба на відстані 500 м одна від одної на віддалі 50-100 м від краю болота. Дерева длявстановлення штучної гніздівлі повинні бути стиглими з розлогими кронами. Штучна
платформа розміщується в кроні дерева так, щоб у полуденні години вона була у затінку, атакож, щоб пташенята, які залишають гнізда ще не вміючи літати, могли переміщатись погілкам і не потрапити на землю.

15

Рис. 4.5. Гніздова платформа для сови бородатої, а – вид з переду, б – вид з бокуДля птахів водно-болотного комплексу з успіхом застосовуються різні варіанти
штучних острівців і плотів (рис.4.6). На закріплених плавучих платформах гніздяться
крячки, чайки, качки і деякі види куликів. Такі заходи ефективні на водоймах, де відсутні
острівці та водяна рослинність, а також по берегах присутні хижі тварини (норка,єнотовидний собака, лисиця, тощо). Острівці робляться з металевого чи дерев’яного
каркасу і закріплюються в дно водойми на невеликій глибині. Ще робляться з плавучих
матеріалів – пінопласт, пластикові пляшки тощо. Плавучі острівки закріплюються дротомчи мотузками до «якорів» чи кущів. Кошти які заплановані будуть витрачені на матеріалидля спорудження штучних гнізд.
Очікувані результати: покращення умов гніздування, заселення нових територійта збільшення чисельності видів птахів.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 23. Викошування перелогів, лук, вирубування молодої порості кущів і дерев, якідопоможуть зберігати та відновлювати чисельність хижих птахів
Опис заходу. Всі види хижих птахів знаходяться під охороною і більшість з нихзанесені до ЧКУ. Тому є дуже важливим приваблювати на охоронні території, в першу
чергу, Соколоподібних (Falconiformes). Оскільки луки, відкриті території, долина річкиУж піддані активним процесам сукцесії, це дуже перешкоджає вдалому полюванню хижих
птахів. Було б ефективним проводити косіння трави і молодої порості кущів та дерев наокремих ділянках. Такі заходи дозволять приваблювати та покращити ефективність
полювання хижих птахів, що збільшить їх чисельність та підвищить відсоток вдалого
вигодування пташенят. Також такі ділянки луків відігріватимуть значну роль якпротипожежні заходи.
Очікувані результати: покращення умов харчування для хижих птахів.
Збільшення чисельності хижих птахів.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.

16

Рис. 4.6. Зовнішній вигляд конструкцій для штучних гнізд та островів для водоплавних
птахів
Захід 24. Придбання кормів та підгодівля великих хижих птахів в зимовий період натериторії Заповідника
Опис заходу. Більшість видів хижих птахів знаходяться під загрозою винищенняна більшій частині свого ареалу, стан їх популяцій оцінюється як такий, що викликає
тривогу в багатьох регіонах України, а для деяких видів (беркут, підорлик великий,17могильник, балабан) – і в глобальному масштабі. Хижі птахи – дуже уразливі
представники орнітофауни. Через свою обережність і високі вимоги до умов існування, цякатегорія птахів, в першу чергу, відчуває на собі негативні результати діяльності людини.
Знищення старих ділянок лісу, де птахи гніздяться, призводить до того, що пернаті
хижаки залишають ці території. Трансформація природних біоценозів, мисливських
біотопів надалі впливає на зменшення кормової бази, що призводить до зникнення цихптахів. Важливу роль відіграють агротехнічні заходи, коли в сільському господарстві
використовують отрутохімікати, що призводить до отруєння і загибелі птахів. Хочаостаннім часом скоротилась кількість випадків незаконного добування хижих птахів
мисливцями, в деяких районах подібні факти спостерігаються регулярно. Зазвичай,відстрілюються великі за розмірами види, такі як скопа, підорлики великий і малий,змієїд, орлан-білохвіст і беркут.
Існує ще одна велика проблема, і не тільки для хижих птахів – ураження
електричним струмом на стовпах ліній електромереж. Використовуючи стовпи длявідпочинку і як зручні місця спостереження за здобиччю, птахи іноді замикають
електромережу, від чого гинуть. Крім того, потенційно існує проблема отруєння беркута іорлана-білохвіста свинцем, оскільки ці птахи часто харчуються підранками чи трупами
відстріляних, але не підібраних мисливцями тварин. Створення людиною техногенних
умов в навколишньому середовищі постійно загрожує більшості видів птахів, особливо
рідкісним, до яких належить більшість хижих птахів.
У багатьох країнах Європи (Німеччина, Польща, Угорщина, Велика Британія,держави Скандинавії та інші) в зимові періоди систематично проводяться підгодівлі
великих хижих птахів. Для цього використовуються туші домашніх і диких тварин (свині,велика і дрібна рогата худоба, нутрощі тварин і птахів з боєнь).
Подібні заходи проводяться з метою забезпечення сприятливої зимівлі птахів вскладний період року. Такі підживлення дуже важливі для ослаблених і молодих птахів,які переживають свою першу зиму і не є поки хорошими мисливцями. Кормові
майданчики, розташовані на охоронюваних територіях, концентрують хижих птахів, що,тим самим, забезпечує їх охорону. Дефіцит кормової бази змушує птахів в пошуках їжідолати великі відстані. Іноді хижі птахи залітають на території, які не є типовими дляекології виду. В подібних ситуаціях хижаки часто відчувають на собі негативні діїантропогенного характеру. Як правило, це незаконний відстріл птахів, загибель хижаківвід дії електричного струму на лініях електричних передач (ЛЕП), отруєння птахів напротравлених мисливських привадах, потрапляння їх в капкани та петлі мисливців.
Щоб уникнути загибелі птахів від різних вище викладених чинників, іорганізовуються кормові майданчики. В умовах Українського Полісся такі заходи будуть
важливими для благополучних зимівель двох рідкісних видів птахів – орлана-білохвоста іберкута. Останній вид хижака більш рідкісний. Ці птахи відносяться до категорії
глобально вразливих видів і на проживанні свого ареалу охороняються законом.
Періодично такі кормові майданчики відвідують і інші види хижих птахів – канюк
звичайний, зимняк, яструб великий.
Проводячи щорічно заходи щодо підгодівлі великих хижих птахів, можна
простежувати динаміку чисельності пернатих хижаків на майданчиках, що послужить
важливим науковим матеріалом. Надалі можливий вилов птахів гарматними сітками імічення їх кольоровими і металевими мітками, трансмітерами.
Для проведення фотоанімалістичних заходів побудувати замасковане укриття абоспеціалізований дерев'яний будиночок з усіма облаштованими комунікаціями. Це також
приверне увагу фотографів і спостерігачів за птахами, які можуть фінансово забезпечити
своє захоплення.
Для природоохоронних заходів буде також важливим висвітлення в ЗМІ пропроведення та результати даного заходу.

18Очікувані результати: придбаний корм та підгодовані великих хижих птахів взимовий період для покращення умов харчування. Збільшення чисельності хижих птахів.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 25. Організація робіт з моніторингу хижих птахів і сов на території Заповідника
Опис заходу. Періодичне проведення обліків чисельності і розповсюдження
рідкісних і уразливих видів птахів на визначених територіях має колосальне значення длязбереження їх майбутнього. Щоб справжніми дослідженнями і природоохоронними діями
прогнозувати майбутнє існування видів на території Заповідника, необхідно проводити
систематичний моніторинг групи цих птахів. Це позитивно впливатиме на проєктні
розробки охорони і дослідження тих видів хижих птахів, стан яких в межах Заповідника ійого околиць викликає особливе занепокоєння. Для підтримки і покращення гніздових
популяцій рідкісних видів хижих птахів необхідно посилити контроль охорони цих птахіві їх гнізд, зберігати їх мисливські та гніздові біотопи.
Для проведення моніторингу міграції хижих та інших груп птахів треба виявити натериторії Заповідника ділянки, де проходять міграційні шляхи, і птахи в цей часконцентруються (долина річок Прип’ять, Уж). Як будуть знайдені такі території,систематично проводити дослідження в сезони міграцій – весна-осінь.
Для моніторингу гніздової популяції хижих птахів і видів, занесених до Червоної
книги України, систематично проводити спостереження на відкритих ділянках. Для цього
обирають стаціонарні точки на відстані 2,5-3 км між ними. Під час полювання, шлюбних
польотів, будування гнізд та годування пташенят птахи дуже помітні, що покращує
проведення їх обліків. Такі точки можуть бути в долині річки Уж та інших великих
відкритих територіях.
Для проведення моніторингу гніздової популяції Совоподібних (Strigiformes),необхідно проводити нічні обліки птахів. Для цього обираються стиглі ділянки лісу, десови знаходять для себе гарні умови для гніздування. Для обліків пугача обираються
відкриті і напіввідкриті ділянки. Обліки проводяться на маршрутах, голоси різних видівсов демонструються через динамік. У гніздовий період це провокує птахів на гніздових
ділянках, вони активно відповідають, що покращує умови обліків.
Очікувані результати: cучасні дані щодо стану птахів, можливість оперативного
управління популяціями.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Стратегічне завдання 1.6. Заходи з охорони ссавців, покращення умов їх мешканняУ Проєкті організації території Заповідника передбачено реалізацію спеціальних
природоохоронних заходів щодо збереження та відтворення різноманіття тваринного світуу природних середовищах існування.
Виконання конкретних завдань у сфері збереження та менеджменту популяцій
ссавців передбачає втілення низки практичних заходів, спрямованих на вирішення
поставлених завдань:Інвентаризація раритетної компоненти фауни на територіях, що межують ізЗаповідником, і можуть мати визначальну цінність як відтворювальні ділянки, міграційні
коридори, в тому числі транскордонні, місця зимівлі, буферні зони індивідуальних
ділянок тощо.
Облік та з’ясування стану популяцій видів ссавців, зокрема таких, що мають
високий природоохоронний статус.
Розробка системи та реалізація моніторингу за станом популяцій видів ссавців,зокрема таких, що мають високий природоохоронний статус.
Впровадження сучасного досвіду проведення зоологічних досліджень.

19Розробка програм з реінтродукції та реабілітації видів диких тварин.
Оптимізація окремих характеристик середовища перебування диких тварин –біотехнічні заходи та зниження ризиків для тварин в антропогенно трансформованих
локаціях.
Впровадження екопросвітницької складової та розвиток можливостей екотуризму.
Захід 26. Комплекс заходів щодо створення вільноживучого угруповання зубра
європейського (Bison bonasus Linnaeus)Опис заходу. Подібний захід включає в себе наступні етапи:наукове обґрунтування, що базується на генетичних характеристиках тварин,синхронізації з програмою відновлення зубра в білоруській частині зони відчуження,оцінці ризиків для створення осередку виду в зоні відчуження, зокрема безпечності
середовища, рівня конфлікту з людиною, можливостей вільного переміщення особин міждвома осередками сусідніх держав;оцінка придатних біотопів для організації вольєрного комплексу та дляможливостей випуску тварин, вибір біотехнічних заходів;біотехнічні заходи;створення вольєрного комплексу для перетримки тварин, адаптації, здійснення
ветеринарних та ідентифікаційних заходів;навчання персоналу, що буде працювати з тваринами в сфері утримання внапіввільних умовах, транспортуванні та випуску, обліку та охорони вільного
угруповання;створення інструкцій та планів дій на випадок надзвичайних ситуацій, пов’язаних зутриманням особин зубра в напіввільних умовах;оцінка ризиків перебування вільноживучого угруповання на території зонивідчуження;просвітницька робота з персоналом ЧЗВ та місцевим населенням територій, щомежують, а також розробка екопросвітницьких програм для відвідувачів Заповідника.
План дій для наукового обґрунтування програми:Отримання рекомендацій від куратора Європейської племінної книги щодогенетичних характеристик та статево-вікового складу групи, місця, звідки доцільно
транспортувати тварин. Для популяцій з високим рівнем інбридингу критично важливий
моніторинг генетичного різноманіття. Тож важливою складовою програми є підписання
договорів про співробітництво з відповідними лабораторіями та науково-дослідними
інституціями в Україні та поза її межами. Серед можливих: Українська лабораторія якостіі безпеки продукції АПК, Інститут зоології ім. І.І. Шмальгаузена НАНУ, Національний
університет біоресурсів та природокористування, Київський зоологічний паркзагальнодержавного значення, Mammal Research Insitute Polish Academy of science,Науково-практичний центр НАН Білорусі з біоресурсів.
Аналіз наявних біоценотичних зв’язків, складу видів копитних в фауні Заповідниката прогнозування перспектив співіснування, конкуренції тощо.
Опис можливих ризиків середовища: дороги, що перетинають територію,можливості встановлення попереджувальних знаків, по можливості – убезпечення
середовища від таких травмуючих об’єктів, як колючий дріт, відкриті колодязі, двері назакинутих будівлях, що можуть закритись, коли тварина всередині тощо. Інвентаризація
таких небезпек дасть можливість створити план з ліквідації таких факторів.
Створення плану дій на перспективу: оцінка чисельності угруповання в динаміці,можливих шляхів розселення тварин, оцінка ємності угідь та план обміну особинами дляпідтримання необхідного рівня генетичного різноманіття.

20Оцінка придатних біотопів для організації вольєрного комплексу та дляможливостей випуску тварин, вибір біотехнічних заходів
Сосняки, які є домінуючою монокультурою в ЧЗВ, характеризуються значною
біомасою, проте лише незначний відсоток видів цих комплексів є кормовими рослинамидля зубра. Упродовж весняно-літнього періоду найліпші кормові умови для зубра мають
узлісся та лісові галявини з домінуванням бобових та злаків. Якість бонітету угідь длязубра в зимовий період визначається наявністю відкритих ландшафтів з розрідженим
підліском. Зимові стації зубра визначаються не еколого-лісівничими показниками
території, а, насамперед, розташуванням місць підгодівлі та захисними властивостями
угідь.
Необхідно оцінити загальний запас деревно-гілкових кормів та розуміти кормову
продуктивність угідь. Подібні дослідження є складовою підґрунтя програми.
Використовуючи індекс придатності середовища, необхідно провести аналіз території дотого, як здійснювати випуск та облаштовувати інфраструктуру – підгодівельні
майданчики, додаткові складські приміщення, туристичні маршрути тощо.
Після випуску проводиться перевірка шляхом польових спостережень. Перевіркою
ефективності цієї дії стане ідентифікація місць, де зубри перебувають, проявляють
активність. Це слід робити після випуску тварин і після певного періоду часу (зазвичай,близько одного року), коли тварини можуть ознайомитися з місцевістю і вибрати
комфортні ділянки.
Біотехнічні заходи
Взимку необхідна підгодівля тварин. Залежно від чисельності групи
встановлюється кількість годівниць та підгодівельних майданчиків для викладання кормівв місцях постійного перебування тварин та таких, що зручні для обслуговування.
Підгодівельні майданчики краще встановлювати на відкритих ділянках, під лісом зпротилежного боку від дороги. Годування не повинно бути централізованим, воноповинно відбуватись одночасно в кількох відповідних місцях, щонайменше в кількох
сотнях метрів одне від одного. Аби полегшити диференціацію групи, краще ставити намайданчику кілька годівниць/місць викладання сіна водночас. Одиночні тварини тамаленькі групи можуть відвідувати годівниці і всередині лісового масиву.
Місце для годування треба обладнати укриттям від вітру. Солонці встановлюютьна висоту 0,5 м, щоб тварини змогли дістатися до них незалежно від кількості снігу.
Найкраще їх ставити на стовпчиках або обрізаних пнях, щоб тварини могли вживати сіль,а також жувати дерево, насичене сіллю. Тут можна використовувати стандартні кубикидля великої рогатої худоби або блоки кам’яної солі.
На відміну від комбікормів, цукрового буряку тощо, сіно краще викладати не вгодівниці, а на грунт в тюках. Аби тварини мали вільний доступ з різних боків і неконфліктували.
Годування повинно відбуватися в період з грудня по березень, але інтенсивне
годування починається тільки коли товщина снігового покриву сягає понад 70-50 см.
Зручним варіантом є облаштування на місцях підгодівлі додаткових складських
приміщень для кормів.
Схема біотехнічних споруд зображена на рис 4.7-4.9.
Наявність луків з різнотрав'ям – важлива підтримка тварин. Можливий варіант
лізингу луків у власності: підписання угод з власниками про виділення частки зсінокосіння для підгодівлі зубрів, що виходять до луків – викладання і залишення скирт накраю сінокосів після збирання. Цей європейський поширений варіант підійде наперспективу, якщо тварини почнуть розселятись за межі зони безумовного відселення.
Такий захід водночас покращує сприйняття виду населенням.

21Створення вольєрного комплексу для перетримки тварин, адаптації, здійснення
ветеринарних та ідентифікаційних заходів
Місце розташування вольєрів може плануватись безпосередньо там, де будуть
випускати тварин, або розташовуватись за критерієм зручності обслуговування.
Вольєр для адаптації поголів’я має бути достатнім за площею. Сімейна група,зазвичай, від 6 до 8 особин. Наявна площа на одну особу повинна бути не менше 1,5 га йвключати ліси і пасовище прийнятної якості.
Вольєр планується створити біля с. Запілля (350 м на захід від головної вулиці) намісці колишнього літнього вигулу для скота (рис. 4.10-4.11). Площа вольєру – від 4 га.
Призначення – тимчасове утримання 8 зубрів протягом 3-4 місяців.
Координати вольєра – 51.254067° 30.111183°.
Адаптаційні вольєри повинні мати в складі конструкцій: сектор для отелення,перегінні секції з рукавом для заведення в транспортні бокси, вакцинації, зважування навбудованих вагах, тренінгу тощо, можливістю відокремити тварину для лікування абоприпинення конфлікту, ворота для вантажного транспорту і можливість під’їзду (краще
наскрізно).
Ландшафт вольєру оптимально підбирати за якістю пасовища, різними типами
грунтів, наявністю грязьових ванн, відсутністю токсичної рослинності.
Господарські підсобні приміщення:для зберігання сіна;для зберігання овочів, комбікормів та інших видів корму;для зберігання інвентарю.
Додаткові складські приміщення для кормів зручно встановити на кількох
підгодівельних майданчиках.
Важливо забезпечити належне ветеринарне забезпечення та обслуговування,можливість ветеринарним фахівцям працювати з тваринами з забезпеченням умов згідно зчинним законодавством: належним чином обладнанні приміщення, правильна експозиція
секторів та рукава, стіл для спорядження, брезентові покриття, ноші, ваги тощо.

Рис. 4.7. Схематичне зображення годівниці (Wanda Olech, Kajetan Perzanowski. Best practicemanual for protection of European bison, 2018).

22Рис. 4.8. Ескіз годівниці у двох проєкціях

23

Рис. 4.9. Фотозображення годівниці для зубрів

Рис. 4.10. Карта-схема Заповідника з позначенням місця розташування запроєктованого
вольєра

24

Рис. 4.11. Орто-фотоплан місця розташування запроєктованого вольєра у межах
Заповідника
Навчання персоналу, який буде працювати з тваринами в сфері: утримання внапіввільних умовах, транспортуванні та випуску, обліку та охороні вільного
угруповання
Персонал має пройти інструктажі та стажування аби знати:-правила поводження з небезпечними тваринами та догляду за ними;-основні факти з біології виду;-правила внутрішнього трудового розпорядку;-правила і норми охорони праці, виробничої санітарії та протипожежного захисту.
Вміти отримувати корми, знати технологію підготовки, годування та зберігання.
Вміти вести документацію (журнал спостережень, біокарти тощо). Притримуватись
вказівок ветеринара щодо лікування. Проводити щоденний огляд та вчасно
попереджувати про проблеми поведінкові чи фізіологічні. Слідкувати за станом
конструкцій, воріт, замків, інвентарю і вчасно здійснювати дрібний ремонт. Брати участьу відлові, завантаженні, розвантаженні, випуску. Брати участь в моніторингу вільних
тварин, вміти застосовувати методи обліку. Розвозити корми по підгодівельних
майданчиках. Знати правила поводження з вільними тваринами під час обслуговування
майданчиків чи обліків.
Склад персоналу за мінімальними потребами: зоотехнік, доглядачі за тваринами(не менше двох на зміну), водій, обліковці (з числа інших штатних співробітників).
Ветеринарного фахівця можна запрошувати за необхідністю та згідно з Планом
протиепідемічних заходів адміністративного району.
Створення інструкцій та планів дій на випадок надзвичайних ситуацій
(згідно з Законом України «Про охорону праці»)Плани дій мають бути розроблені окремо на такі варіанти ситуацій, як стихійні
лиха, втечу тварини, евакуацію персоналу, травмування чи загибель тварин через
конфлікти між особинами або конструкції, травмування чи загибель людей під час25виконання робіт з обслуговування вольєрного комплексу, поширення інфекційних хвороб
тощо. Періодично мають проводитись навчання та тренінги. Додатково – навчання зпротипожежної безпеки та наданню першої медичної допомоги.
Оцінка ризиків перебування вільноживучого угруповання на території Заповідника
Мають бути проаналізовані та опрацьовані рекомендації і інструкції на таківипадки:-заходи тварин на території підприємств зони відчуження;-виходи тварин за межі зони відселення до населених пунктів та на дороги
місцевого і регіонального значення;-нанесення збитків підприємствам зони відчуження та населенню територій, щомежують;-перебування зубрів на туристичних маршрутах та організація безпечних формспостереження.
Необхідно провести аналіз небезпек та усунути, за можливості, у співпраці звідповідною організацією ДСНС такі антропогенні загрози в закинутих населених пунктахяк колючий дріт, відкриті колодязі, двері закинутих будівель, що можуть закритись, колитварина зайде всередину.
Просвітницька робота з персоналом Заповідника та місцевим населенням територій,що межують, а також розробка екопросвітницьких програм для відвідувачів
Заповідника
Програми з вселення видів, нових для територій, а особливо великих небезпечних
ссавців, обов’язково мають відбуватись паралельно з підготовкою людей, що перебуваютьна цій території. Заходи, що можуть покращити сприйняття та убезпечити тварин і людей:Інформування про програму, мету, біологію та охоронний статус виду, правила
поведінки в природі при зустрічі з твариною.
Проведення лекцій для персоналу підприємств, туристичних компаній та жителів
територій, що межують.
Роз’яснення відповідальності за спричинення травм, стресу тваринам,браконьєрство.
Попередження збитків підприємствам і господарствам, конфліктам з відвідувачами
через запропоновані превентивні заходи – електричні та стаціонарні огорожі,відлякування, дорожні знаки, планування маршрутів тощо.
Розробка програм залучення персоналу та населення в програму вселення шляхом
угод про лізинг луків, збір первинної інформації про зустрічі тварин тощо.
Розробка маршрутів для спостережень за зубрами в зимовий період для туристів.
Очікувані результати. Створення осередку вільноживучих зубрів на території
Заповідника. Це збагатить фауну, створить додаткову резервну популяцію загрожуваному
виду та підвищить туристичний потенціал території.
Головні виконавці: адміністрація, науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 27. Комплекс заходів з охорони та менеджменту угруповання коня Пржевальського
Equus ferus ssp. PrzewalskiiОпис заходу. Захід передбачає здійснення комплексного дослідження знаступними завданнями:1.
Облік коней Пржевальського.
2.
Визначення частки молодняку.
3.
Вивчення біотопного розподілу.
4.
Аналіз загроз щодо збереження угруповання з урахуванням останніх
тенденцій розселення та змін у менеджменті зони відчуження.

26
5.
Створення сітки підгодівельних майданчиків з солонцями для обліку
фотопастками з метою з’ясування статево-вікової структури груп та фотоідентифікації
окремих особин. Перспективним методом обліку є також зйомка з повітря та телеметрія
окремих особин з огляду на характер місцевості та перебування коней в перелогах, деважко прокладати маршрути.
6.
Визначення генетичних характеристик, зважаючи на гібридне походження
угруповання.
7.
Створення рекомендацій щодо запобіганню конфлікту «місцеве населенняконі Пржевальського», що знизить ймовірність випадків браконьєрства щодочервонокнижного виду.
Біотехнічні заходи:Необхідно провести аналіз небезпек та усунути, за можливості, такі антропогенні
загрози в закинутих населених пунктах як колючий дріт, відкриті колодязі, двері
закинутих будівель, що можуть закритись, коли тварина зайде всередину (у співпраці звідповідальною за такі роботи організацією ДСНС).
Збільшити кількість майданчиків з солонцями на наступних ділянках
репродуктивних груп.
Наразі групи коней (репродуктивні, холостяцькі, нові парцели) найчастіше
перебувають в районах наступних відселених пунктів та локацій: с. Черевач, с. Бенівка,с. Паришів, с. Іллінці, м. Чорнобиль, с. Копачі, с. Лелів, с. Стечанка, с. Корогод, с.
Товстий ліс, с. Буряківка, с. Запольє, с. Новосілки, с. Замошня, с. Рудня Іллінецька, с.
Роз’їзже, Рудий ліс, с. Старі Шепеличі (рис. 4.12).

Рис. 4.12. Місця перебування коней Пржевальського на території зони відчуження ЧАЕС:Умовні позначення: зелені кружечки – групи тварин; червоні – поодинокі особини.

27Просвітницька робота з персоналом ЧЗВ та місцевим населенням територій, щомежують, а також розробка екопросвітницьких програм для відвідувачів
Заповідника
Спостереження за кіньми Пржевальського можливе в локації с. Черевач. Це ділянка
однієї з найбільших репродуктивних груп коней в зоні відчуження. Коні живляться наполях біля дороги. До того ж, недалеко КПП та пункт протипожежних спостережень, щоускладнює браконьєрство на локації, куди планується приваблювати тварин. Можливий
варіант викладання на локації сіна та овочів, встановлення солонців, особливо в зимовий
період.
Для обладнання туристичної атракції доцільно побудувати облаштовану вежу дляспостережень з висоти 3-4 м (рис. 4.13).

Рис. 4.13. Вежа для спостереження за фауною Заповідника
Розробка правил поводження для персоналу та туристів при зустрічі з кіньми вприроді має виглядати, як поліграфічний матеріал для поширення, відповідні стенди натериторії, а також лекції на підприємствах зони відчуження ЧАЕС (рис. 4.14).

28

Рис. 4.14. Приклад еколого-просвітницького стенду про коней Пржевальського
Очікуваний результат: збереження виду, як крупних копитних, що стримують
ріст рослинності на заростаючих полях, підвищення туристичного потенціалу території
шляхом облаштування пунктів спостереження.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 28. Комплекс заходів щодо охорони та збереження рисі Lynx lynx LinnaeusОпис заходу. В рамках заходу передбачається комплексне дослідження
просторової структури популяції, особливостей екології та створення фотобанку дляіндивідуальної ідентифікації особин. Зокрема:1.
Періодичне опитування та анкетування персоналу, населення межуючої
території та туристів щодо інформації про зустрічі рисі.
2.
Встановлення фотопасток за принципом створення матриці зрівновіддаленими ядрами. Створюють первинну сітку на основі даних, які отримували впопередні роки/місяці: зустріч слідів, візуальні спостереження, вже отримані фотографії.
Оптимально, щоб це була квартальна сітка 1×1 (км) або 2,5×2,5 (км) та, якщо дозволяє
характер мети дослідження, плюс додатково біотопи, що можуть бути привабливими длявиду (край болотного масиву, старий ліс), а також майданчики, які приваблюють хижаків
загалом – годівниці для копитних, солонці, перехрестя, місце біля свіжої туші. Доцільно
також при плануванні сітки пасток використовувати дані з поширення вовка, аджебіотопічні преференції часто збігаються (рис. 4.15).

29

Рис. 4.15. Карта місць знахідок вовка та рисі на території зони відчуження ЧАЕС.
Умовні позначення: червоні точки – вовк, зелені – рись.
Встановлення фотопасток і вибір безпосередньо точок на локаціях маєґрунтуватись на характері пересувань тварини. Ці заходи підвищують шанси:-вибору просторових орієнтирів, що каналізують маршрути пересування тварини,наприклад, дамба, вузький перехід між каменями чи чагарником, місток через водойму,піщаний грейдер, перехрестя тощо;-захищеності стації, локації поблизу кормових майданчиків, решток здобичі, атакож маркувальні стації рисі.
Кріпити фотопастку можна до дерева, конструкції мостів/будівель тощо. Камуфляж
можна забезпечити: встановленням пастки в окремі елементи ландшафту – у пні, колоді,дуплі, частині штучної конструкції; маскування мохом, марлею (взимку), гілками тощо;комбінуванням двох прийомів (рис 4.16).

Рис. 4.16. Приклади розміщення фотопасток на ділянках

30Важливим є позиціонування пастки у просторі.
1.
Чим ближче буде знаходитись та з чим більшою швидкістю об’єкт будерухатись відносно фотопастки, тим більша ймовірність отримати фотознімки фону аболише частини тварини. Наприклад, якщо фотопастку прикріпити зверху над стежкою
об’єктивом донизу, поле захоплення датчиками буде дуже вузьке і, в більшості випадків,тварина буде активізувати датчики, проходити, але не потрапляти на зображення. Таксамо з позиціонуванням знизу вверх.
2.
Коли фотопастки кріплять таким чином, щоб отримати зображення малюнка
тіла з обох боків, важливо розташувати їх не чітко одна навпроти одної, а зі зміщенням,щоб уникнути переекспонування при одночасному спрацьовуванні.
Обробка інформації, отриманої з фотопасток, потребує придбання відповідного
програмного забезпечення та навчання, щоб успішно працювати (TRAPPER, Camelot,
Wild.ID, Aardwolf тощо).
Облік фотопастками найефективніший з жовтня по квітень.
Здійснення обліків в зимовий період. За умов наявності снігу проводити зимовий
маршрутний облік. Для чого закласти сітку маршрутів. Маршрути закладають згідно знаступними принципами:Якнайбільш рівномірно.
Якнайбільш прямолінійно.
Не прокладати їх вздовж лінійних орієнтирів (або прокладати лише короткі
відрізки) – вздовж річки, урвища, межі лісу тощо. Намагатись перетинати такі ділянки
перпендикулярно.
Перспективною є GSM- та GPS-телеметрія. Щоб запланувати подібні програми,необхідно на підготовчому етапі підписати угоди з установами та спеціалістами, щомають відповідний досвід (рис. 4.17).

Рис. 4.17. Приклад фото з фотопастки для поширення та поліграфії

31Просвітницька робота з персоналом Заповідника та підприємствами ЧЗВ тамісцевим населенням територій, що межують, а також розробка екопросвітницьких
програм для відвідувачів Заповідника
Рись є надзвичайно складним видом для організації спостережень. Доцільніше
розробити поліграфічні матеріали просвітницького характеру: правила поводження призустрічі в дикій природі та поширення матеріалів про охоронний статус, загрози таособливості біології.
Одним з варіантів для екотуризму є стежкування за риссю по снігу та залучення
волонтерів, студентів та школярів до «громадської науки» – обробки первинної
інформації, зокрема фотографій з фотопасток. Подібна практика покращує сприйняття
великого хижака у населення.
Очікуваний результат:Збереження угруповання, підвищення чисельності, попередження випадків
браконьєрства.
Фотобанк зображень для ідентифікації особин та просвітницьких цілей. Колекція
біологічних зразків для перспективних досліджень.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 29. Налагодження системи обліку та управління популяціями великих ссавців
Заповідника
Опис заходу. Реалізація заходу передбачає:1. Створення колекції біологічних зразків. Необхідно налагодити систему
збору та формування колекції біологічних зразків – тканин, хутра, екскрементів, сечі, кровіта інших деривативів. Це дасть можливість Заповіднику орієнтуватись в перспективі серед
різних пропозицій спільних досліджень на базі вже зібраного матеріалу.
Зберігати зразки можна для майбутніх досліджень наступного характеру: аналізДНК та РНК; гельмінтовокопроскопія; гістологічні, гістохімічні дослідження;дослідження морфології, морфометрії.
Для довгострокового зберігання потрібно передбачити наступні умови:наявність 96%-ного розчину етанолу;морозильна камера (-20°C);буфер TES «Easy blood» та «RNAlater»;гістологічні фіксатори: рідина Карнуа, суміш Буена, нейтральний формалін тощо;стерильний фільтрувальний папір;холодильна установка (+4°C), місце без доступу світла (+18...20°C).
Для утилізації трупів та біологічного матеріалу необхідні угоди про співпрацю зспеціалізованими установами.
Для можливостей розтину трупів тварин для отримання зразків та проведення
морфометричних та гельмінтологічних досліджень необхідна організація спеціального
приміщення з стоком, мийкою, умовами для дезінфекції та прибирання, вентиляцією
відповідних вимог, а також – інструменти, стіл, витратні матеріали.
Розтин потрібно проводити в спецодязі, в комплект якого входять: халат,полотняна шапочка чи косинка, окуляри, респіратор, клейончатий або прогумований
фартух, клейончаті нарукавники, гумові рукавички та чоботи.
2. Створення бази зображень. Для визначення видового складу, біотопних
преференцій, ідентифікації особин треба організувати коректне ведення бази зображень.
Обробка фото та відео інформації, отриманої з фотоапаратів, дронів та фотопасток
потребує придбання відповідного програмного забезпечення та навчання, щоб успішно
працювати (TRAPPER, Camelot, Wild.ID, Aardwolf тощо).

32Бази первинних даних є базисом для широкого спектру аналізу. Сучасне програмне
забезпечення дозволяє також будувати просторові моделі та аналізувати величезну
кількість інформації з ГПС-приладу, яку обліковці вносять під час обліків. QGIS,
MapView Professional Software та багато інших програм підходять для роботи.
3. Проведення обліків.
Здійснення обліків в зимовий період.
За умов наявності снігу проводити зимовий маршрутний облік. Для чого закласти
сітку маршрутів. Маршрути закладають згідно з наступними принципами:Якнайбільш рівномірно.
Якнайбільш прямолінійно.
Не прокладати їх вздовж лінійних орієнтирів (або прокладати лише короткі
відрізки) – вздовж річки, урвища, межі лісу тощо. Намагатись перетинати такі ділянки
перпендикулярно.
Перспективною є GSM- та GPS-телеметрія. Щоб запланувати подібні програми,необхідно на підготовчому етапі підписати угоди з установами та спеціалістами, щомають відповідний досвід.
Облік фотопастками.
Встановлення фотопасток за принципом створення матриці з рівновіддаленими
ядрами. Створюють первинну сітку на основі даних, які отримували в попередні
роки/місяці: зустріч слідів, візуальні спостереження, вже отримані фотографії.
Оптимально, щоб це була квартальна сітка 1×1 (км) або 2,5×2,5 (км).
Очікуваний результат:Колекція зразків, відповідно інвентаризована та така, що зберігається згідно звимогами до подібних банків/колекцій.
Фотобанк зображень та відео з фотопасток, дронів, фотоапаратів.
Матеріали дадуть можливість робити висновки щодо багатьох напрямів
досліджень, а також брати участь у спільних дослідженнях з науковими установами
різноманітного спрямування.
Обліки різними методами дадуть реальні дані з чисельності, статево-вікового
складу, просторової структури, екології.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 30. Біотехнічні заходи з покращення умов мешкання ссавців в екстремальних
умовах
Опис заходу. Інвентаризація ризиків середовища надасть можливість:Обрання місць переходів тварин через асфальтові дороги для встановлення
попереджувальних знаків;створення переліку антропогенних пасток та травмуючих елементів у закинутих
селах, біля техніки та в інших антропогенно трансформованих локаціях (колючий дріт,відкриті колодязі, двері на закинутих будівлях, що можуть закритись, коли тварина
всередині, провали в підлогах, корозія металевих конструкцій);характеристика можливостей переходів через огорожу ЧЗВ та транскордонну
огорожу. Самі переходи, що їх зазвичай створюють тварини, ламаючи частину
конструкції, можуть бути небезпечними. Важливо також планувати облаштування
переходів спеціально для тварин, що мігрують чи розселяються;створення плану поширення пероральних приманок з вакциною від сказу на основі
даних зимових обліків хижих тварин.
Інвентаризація таких небезпек дасть можливість створити план з ліквідації таких
факторів. Сам план реалізуватись на території з радіаційною небезпекою має лише вкоординації з ДСНС, Держпродспоживслужбою та іншими відповідними організаціями.

33Очікуваний результат: cтворення плану дій щодо покращення умов існування
диких тварин з огляду на інфраструктуру та режим території. Оптимізація середовища
існування ссавців території Заповідника. Попередження загибелі тварин в антропогенних
пастках. Попередження конфліктів людина-тварина, зокрема дорожніх аварій, поширення
сказу через напади, небажані зустрічі з персоналом підприємств на територіях
підприємств.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 31. Заходи щодо охорони та збереження рукокрилих
Опис заходу. Захід передбачає:1.
Інвентаризацію складу фауни рукокрилих за допомогою акустичного
моніторингу та обстеження сховищ – природних та антропогенного походження.
2.
Інвентаризацію старовікових дуплистих дерев та розробка заходів їхзбереження (координація з лісовим менеджментом).
3.
Інвентаризацію сховищ антропогенного походження та розробка
рекомендацій щодо охорони.
4.
За необхідності – виготовлення та встановлення штучних укриттів длякажанів (рис. 4.18).

Рис. 4.18. Схема виготовлення штучних укриттів для кажанів
(https://friendsofastleypark.com/about-foap/foap-projects/bat-boxes-in-the-park/)5.
Налагодження співпраці з Центром реабілітації рукокрилих Київського
зоологічного парку загальнодержавного значення для тимчасової перетримки тареабілітації особин, що потребують допомоги, з подальшим поверненням на територію
Заповідника.
6.
Практичні заходи з покращення умов існування.
7.
Збереження старих дуплистих дерев.

34
8.
З’єднання ізольованих елементів ландшафту. Підтримка лінійних елементів
«екокоридорів» – прогалин, галявин, рядів дерев.
9.
Збереження зарослих мілин і берегів для покращення якості мисливських
ділянок рукокрилих.
Очікуваний результат: збереження угруповань рукокрилих на території
Заповідника. Створення плану дій щодо охорони на реальних даних з обліку тварин таінвентаризації укриттів.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.
Захід 32. Комплекс заходів з реабілітації та реінтродукції аборигенних видів тварин
Опис заходу.
Створення вольєрного комплексу для ссавців та птахів з метою надання
допомоги аборигенним видам з подальшим поверненням в природу. А також з метою
адаптації рідкісних видів перед випуском у співпраці з Київським зоологічним парком
загальнодержавного значення.
Комплекс планується створити у с. Куповате. Вольєри для перетримки будуть
створені на базі колишнього фермерського господарства та в поймі.
Основні елементи комплексу: вольєри з видоспецифічними вимогами, місця длязберігання інвентарю (рис. 4.19-4.20).
Тварини, що утримуватимуться в вольєрах комплексу, можуть бути двох категорій
– місцевих видів з території Заповідника, що потребують допомоги, лікування,перетримки та повернення в природу; рідкісних видів Полісся, що надходять із Київського
зоопарку в рамках Договору про співпрацю, проходять адаптацію перед випуском тавипускаються в природу під керівництвом спеціалістів Заповідника та Київського
зоопарку для підтримки популяцій і з метою розвитку програм реінтродукції задля
збереження біорізноманіття.
Навчання персоналу.
Персонал має пройти інструктажі та стажування, щоб знати:правила поводження з небезпечними тваринами та догляду за ними;основні факти біології виду;правила внутрішнього трудового розпорядку;правила і норми охорони праці, виробничої санітарії та протипожежного захисту.
Вміти отримувати корми, знати технологію підготовки, годування та зберігання.
Вміти вести документацію (журнал спостережень, біокарти тощо). Притримуватись
вказівок ветеринара щодо лікування. Проводити щоденний огляд та вчасно
попереджувати про проблеми поведінкові чи фізіологічні. Слідкувати за станом
конструкцій, воріт, замків, інвентарю і вчасно здійснювати дрібний ремонт. Брати участьу відлові, завантаженні, розвантаженні, випуску. Брати участь в моніторингу вільних
тварин, вміти застосовувати методи обліку.
Моніторинг ефективності: мічення, спостереження, збір даних щодорозмноження, загибелі, розселення, міграцій.
Просвітницька діяльність: відвідування комплексу в рамках екотуризму, участь вмоніторингових заходах.
Очікувані результати: збереження популяцій місцевих видів, у тому числі
рідкісних. Розвиток співпраці та обмін досвідом у сфері реінтродукції та реабілітації.
Головні виконавці: науковий відділ, працівники ПНДВ.

35

Рис. 4.19. Ортофотоплан ділянки Заповідника,запланованої під спорудження комплексу вольєрів

Рис. 4.20. Карта-схема Заповідника з позначенням місця розташування
запроєктованого вольєра

36Таблиця 4.2
Календарний план реалізації заходів з поліпшення стану збереження популяцій
великих ссавців
№

Захід

Термін
реалізації

Примітки

1 Оцінка
чисельностіта Грудень- Встановлення
сітки
фото
територіального
розподілу березень пасток
занаявності
представників наступних родин: кожного фінансування
року
Suidae, Cervidae, Equidae, Felidae,
Canidae за методами: ЗМО, фотопастки тощо3 Розрахунок необхідної кількості та Груденьоптимального
розташування лютий
солонців та годівниць для ратичних 2021-2022на території Заповідника, на основі
отриманих
результатів
івиготовлення
6 Встановлення
виготовлених Жовтеньсолонців та годівниць на місцях, що листопад
найчастіше
відвідуються
представниками Suidae, Cervidae,
Equidae, відібраних на основі даних
обліків та спостережень
7 Заповнення солонців сіллю та грудень- По мірі використання
викладання кормів (за необхідності) березеньдля ратичних тварин.
2021-2030
8 Планування проєкту та побудова 2021-2025 За наявності фінансування
вольєру
дляадаптації
зубраєвропейського.
9 Випуск
зубраєвропейського, 2022-2030 За наявності фінансування
організація
підгодівлі
тамоніторингу
10 Створення колекції зразків та 2021-2030 За наявності фінансування
фотобанку
11 Облаштування
вежі
для 2021-2022 За наявності фінансування
спостережень
закіньми
Пржевальського
12 Підготовка
просвітницької 2021-2025 За наявності фінансування
поліграфії та її поширення
13 Планування та побудова вольєрів 2021-2030 За наявності фінансуваннядля реабілітації та реінтродукції
місцевих
видів.
Моніторинг щорічно
ефективності
14 Інвентаризація можливих ризиків 2021-2024 За наявності фінансування тасередовища та заходи з убезпечення
спільно з ДСНСсередовища
15 Розробка туристичних маршрутів 2021-2030
для спостереження за ратичними таучасті в обліках в рамках розвитку
екотуризму. Розробка екскурсій для37відвідування вольєрів зубрів тачастини
місцевих
видів,
щопроходять
реабілітацію,абизабезпечити безпеку тварин і людей імінімізувати стрес
16 Створення
плану-схеми 2021-2022 Заспівпраці
розповсюдження
пероральних
Держпродслужбою
приманок з вакциною від сказу наоснові даних зимових обліків хижих
тварин.
17 Обстеження
територіїдля січеньвизначення придатних біотопів та серпень
пошуку укриттів рукокрилих
2021
18 Картування старих дерев та інших листопадвидів укриттів
квітень
2021-2022
19 Збереження
важливихдля щорічно
рукокрилих елементів ландшафту

зРозділ 2. Охорона та захист природних комплексів та об’єктів Заповідника
Заповідник знаходиться на території, що зазнала радіоактивного забруднення
внаслідок Чорнобильської катастрофи. На цих територіях виникло стійке забруднення
навколишнього середовища радіоактивними речовинами понад доаварійний рівень, що зурахуванням природно-кліматичної та комплексної екологічної характеристики
конкретних територій може призвести до опромінення населення понад 1,0 мЗв (0,1 бер)за рік, і яке потребує вжиття заходів щодо радіаційного захисту населення та інших
спеціальних втручань, спрямованих на необхідність обмеження додаткового опромінення
населення, зумовленого Чорнобильською катастрофою, та забезпечення його нормальної
господарської діяльності.
Згідно із Законом України «Про правовий режим території, що зазнала
радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи», у зонах відчуженнята безумовного (обов'язкового) відселення забезпечується суворий природоохоронний
режим, охорона територій, природних, історичних та етнокультурних пам'яток відповіднодо чинного законодавства. Охорону громадського порядку на територіях зон відчуженнята безумовного (обов'язкового) відселення, контрольно-пропускний режим при в'їзді тавиїзді з таких зон забезпечують уповноважені підрозділи органу Національної поліції, апожежну і техногенну безпеку – центральний орган виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства пропожежну і техногенну безпеку.
Одночасно, згідно із Законом України «Про природно-заповідний фонд України»та постановою Кабінету Міністрів України «Про службу державної охорони природнозаповідного фонду України» від 14.07.2000 № 1127, в межах Заповідника охорона
території покладається на службу його охорони, що входить до складу служби державної
охорони природно-заповідного фонду України.
Служба держохорони Заповідника відповідно до покладених на неї завдань:-здійснює охорону диких тварин і місць їх перебування у межах Заповідника;-забезпечує порядок використання природних ресурсів;-забезпечує додержання вимог щодо відвідування територій та об'єктів природнозаповідного фонду;-попереджує пошкодження лісових насаджень унаслідок незаконних рубок;38-здійснює заходи щодо запобігання виникненню, поширенню пожеж, інших
надзвичайних ситуацій та їх ліквідації;-інформує відповідні державні органи про надзвичайні ситуації;-забезпечує реалізацію заходів з профілактики та захисту природних комплексів відшкідників і хвороб у межах територій та об'єктів природно-заповідного фонду;-підтримує у належному стані межові та охоронні знаки, інформаційні аншлаги,квартальні та ділянкові стовпи, а також протипожежні споруди;-забезпечує додержання режиму територій, у тому числі додержання вимог
Проекту організації території;-забезпечує проведення роз'яснювальної роботи щодо необхідності збереження
особливо цінних природних комплексів та об'єктів.
Працівники служби держохорони мають право:-вимагати від громадян і службових осіб пояснення у зв'язку з порушенням нимирежиму територій та об'єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон;-перевіряти у громадян і службових осіб посвідчення на право перебування,використання природних ресурсів та провадження іншої діяльності в межах Заповідника;-доставляти порушників природоохоронного законодавства у територіальні органи
внутрішніх справ чи до виконавчого комітету селищної, сільської ради з метою з'ясування
особи;-складати протоколи про порушення адміністративного законодавства в галузі
охорони довкілля і використання природних ресурсів, надсилати їх відповідним органамдля притягнення винних до відповідальності;-вилучати у порушників предмети і знаряддя незаконного використання природних
ресурсів, транспортні засоби, незаконно добуту продукцію, відповідні документи;-проводити особистий огляд осіб, речей, транспортних засобів та перевірку знарядьі продукції, одержаної в результаті природокористування;-безперешкодно обстежувати стан природних комплексів та об'єктів, щорозташовуються в Заповідника;-одержувати в установленому законодавством порядку безоплатно від відповідних
державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ таорганізацій інформацію, документи і матеріали, що стосуються питань збереження тавикористання територій та об'єктів природно-заповідного фонду;-безперешкодно відвідувати і перевіряти підприємства, установи, організації, судната інші транспортні засоби у межах Заповідника стосовно додержання вимог
природоохоронного законодавства;-давати обов'язкові для виконання приписи з метою усунення порушень, виявлениху межах Заповідника;-подавати клопотання про припинення, зупинення чи обмеження будь-якоїдіяльності, що провадиться з порушенням вимог природоохоронного законодавства абозабороняється згідно з режимом охорони територій Заповідника;-носити під час виконання службових обов'язків форму встановленого зразка,табельну зброю та спеціальні засоби (гумові кийки, наручники і балончики з препаратами
сльозоточивої та подразливої дії) відповідно до законодавства;-направляти
вустановленому
порядку
матеріали
пропорушення
природоохоронного законодавства до відповідних органів для вирішення питання щодопритягнення винних до кримінальної відповідальності.
Для ефективної системи охорони території Заповідника та виконання бар’єрних
функцій передбачається створити 13 ПНДВ, які будуть включати 324 обходи та 42майстерські дільниці (табл 4.3).

39Таблиця 4.3
Кількість запланованих для патрулювання обходів та майстерських дільниць вмежах Заповідника
ПНДВПлоща, гаПлоща, га на 1інспектора
(обхід)Кількість
інспекторів вПНДВ(обходів)1. Яковецьке
2. Денисовецьке
3. Бенівське
4. Паришівське
5. Вільчівське
6. Дібровське
7. Луб’янське
8. Поліське
9. Корогодське
10. Теремцівське
11. Розсохівське
12. Опачицьке
13. Куповатське

13615,917918,511967,733575,720571,3
13387,1
13243,8
17706,716922,4
17501,919450,1
16792,1
14623,6

1000
1000
1000
1000
550
550
550
550
550
1000
550
550
1000

14
18
12
34
38
24
24

227276,8

32
30
18
36

30

Кількість
майстерських
дільниць
(майстрів зохорони
природи)
2
2
2
4
4
4
4
4
4
2

4
4

14

2

324

42

Для покращення ефективності роботи працівників СДО необхідно запланувати
виконання низки заходів, що спрямовані на посилення режиму охорони, інформування
відвідувачів Заповідника про природоохоронний режим території, забезпечення
протипожежної безпеки.
Стратегічне завдання 2.1. Посилення режиму охорони територіїЗ метою посилення охорони території Заповідника, забезпечення інформованості таприродоохоронного виховання населення, на його території встановлюються
інформаційні та охоронні знаки. Основні вимоги до інформаційних і охоронних знаків, їхпризначення викладені в Положенні про єдині державні знаки та аншлаги на територіях таоб’єктах природно-заповідного фонду України, затвердженому наказом Міністерства
охорони навколишнього природного середовища України від 29.03.1994 № 30,зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08.04.1994 за № 72/281.
Захід 33. Виготовлення та встановлення інформаційно-охоронних знаків
Опис заходу. З метою інформування населення та відвідувачів Заповідника пройого межі, функціональні зони, постає необхідність встановлення інформаційноохоронних знаків (в місцях входу на територію Заповідника, в місцях тимчасових зупинок
відвідувачів, біля доріг, стежок, по ходу туристичних маршрутів). Загалом планується
встановлення 23 інформаційно-охоронних знаків (табл. 4.4, картосхема у Додатку 4).
Форма знаків – стандартна у відповідності до Положення про єдині державні знакита аншлаги на територіях та об’єктах природно-заповідного фонду України.
Інформаційно-охоронний знак має форму вертикального прямокутника розміром
841х594 мм.

40Передбачається, що у разі пошкодження чи зникнення знаків їх відновлення
відбуватиметься в оперативному режимі згідно з щорічними планами відділу державної
охорони.
Місця встановлення інформаційно-охоронних знаків
ПНДВРозсохівське
Опачицьке
Поліське
Опачицьке
Опачицьке
Опачицьке
Опачицьке
Розсохівське
Корогодське
Теремцівське
Вільчівське
Корогодське
Вільчівське
Паришівське
Теремцівське
Луб'янське
Вільчівське
Дібровське
Вільчівське
Дібровське
Яковецьке
Луб'янське
Паришівське

Широта
29,9559536
30,35137558
29,5417366
30,39096451
30,13734436
30,30868721
30,19620514
29,87416267
30,1305027
30,51486778
29,39471626
29,99157333
29,48092842
30,22999191
30,30820465
29,81294441
29,59640884
29,67278671
29,39095306
29,76580811
29,56275558
29,73794365
30,16972733

Таблиця 4.4

Довгота
51,14548111
51,16125488
51,15405273
51,20449066
51,20379257
51,20854187
51,21348572
51,20595169
51,21348572
51,2438736
51,25922394
51,28059769
51,27074432
51,29187393
51,29875183
51,28735733
51,2839241
51,28956985
51,29510117
51,31959152
51,36882019
51,3777771
51,42856979

Очікувані результати: встановлені інформаційно-охоронні знаки.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 34. Виготовлення та встановлення межових охоронних знаків
Опис заходу. З метою інформування населення та відвідувачів Заповідника пройого межі постає необхідність встановлення межових охоронних знаків (в місцях входу натериторію Заповідника та на його кордонах). Загалом планується встановлення 31межового знака (табл. 4.5, картосхема у Додатку 4).
При встановленні них слід керуватися Положенням про єдині державні знаки тааншлаги на територіях та об’єктах природно-заповідного фонду України, затвердженим
наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від
29.03.1994 № 30, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 08.04.1994 за № 72/281.
Знак має форму вертикального прямокутника розміром 420 х 297 мм.
Передбачається, що уразі пошкодження чи зникнення знаків їх відновлення
відбувається в оперативному форматі згідно щорічних планів відділу державної охорони.

41Місця встановлення межових охоронних знаків
ПНДВКупуватське
Розсохівське
Купуватське
Розсохівське
Розсохівське
Розсохівське
Поліське
Поліське
Поліське
Поліське
Поліське
Поліське
Поліське
Поліське
Розсохівське
Теремцівське
Дібровське
Поліське
Дібровське
Луб'янське
Паришівське
Паришівське
Вільчівське
Вільчівське
Луб'янське
Бенівське
Денисовецьке
Яковецьке
Бенівське
ДенисовецькеВ межах 10 км зониШирота
30,38947296
30,16236687
30,28346634
30,12256813
30,01630211
29,91609001
29,52387619
29,42741394
29,56660843
29,32917404
29,63370705
29,34806252
29,49598885
29,29519081
29,86941719
30,50450706
29,61942291
29,41571808
29,68877029
29,90144157
30,22610855
30,38633537
29,38928223
29,39875412
29,84966469
30,04590797
29,75020027
29,4482708
30,05213165
29,58311653
30,26514626

Таблиця 4.5

Довгота
51,08908463
51,11322021
51,11863708
51,1197052
51,128685
51,13170242
51,12270737
51,12403107
51,1338501
51,12677765
51,15805435
51,16042328
51,18487549
51,18797302
51,20947647
51,2281189
51,23257065
51,22661209
51,24065018
51,28276825
51,29133606
51,32335281
51,31016922
51,32098007
51,35015869
51,39806366
51,4031868
51,40417862
51,42555237
51,46175385
51,26306915

Очікувані результати: встановлені межові охоронні знаки.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 35. Встановлення інформаційних щитів природоохоронного змісту
Опис заходу. З метою інформування відвідувачів щодо функцій Заповідника іособливостей режиму його території заплановано встановлення 12 інформаційних щитів
природоохоронного змісту (табл. 4.6).
Інформаційний щит встановлюється в місцях масового відпочинку, на оглядових
майданчиках,автостоянках,біляадміністративних
приміщень
Заповідника.
Інформаційний щит містить інформацію про повну назву Заповідника, його призначення,загальну характеристику, функціональні зони. Інформаційний щит має форму
горизонтального прямокутника розміром 841х1189 мм жовтого кольору із синьою
окантовкою (допускається збільшення розмірів удвічі).

42Передбачається, що уразі пошкодження чи зникнення знаків їх відновлення
відбувається в оперативному режимі згідно щорічних планів відділу державної охорони.
Таблиця 4.6
Місця встановлення інформаційних щитів природоохоронного змісту
ПНДВШирота
Довгота
Купуватське
30,38920403
51,08903122
Розсохівське
30,12173843
51,11936569
Розсохівське
29,91626358
51,13175964
Опачичське
30,38965225
51,20512009
Поліське
29,41468239
51,22673035
Корогодське
30,18773842
51,25502014
Корогодське
30,16700745
51,27529526
Теремцівське
30,3081131
51,2984848
Луб'янське
29,79874229
51,28792953
Дібровське
29,67159271
51,28993225
Вільчівське
29,39112282
51,29376984
Яковецьке
29,44371033
51,40300369
Очікувані результати: встановлені межові інформаційні щити.
Головні виконавці: працівники СДО.
Стратегічне завдання 2.2. Заходи з попередження порушень природоохоронного
законодавства та інформаційне забезпечення діяльності служби державної охорони
Захід 36. Регулярне оприлюднення в ЗМІ та на офіційному сайті Заповідника інформаціїпро природоохоронне значення території Заповідника та про виявлені правопорушення найого території
Опис заходу. З метою попередження порушень природоохоронного режиму тапосилення інформованості населення, необхідно організувати роботу щодо регулярних
виступів у ЗМІ з інформацією про Заповідник, природоохоронне значення його території,важливість її збереження, а також про випадки порушення природоохоронного
законодавства (статті в газетах, виступи по радіо і телебаченню). Планується, що таківиступи у ЗМІ будуть здійснюватися один раз на місяць. Інформація на сайті Заповідника
буде оновлюватися постійно.
Доцільно встановити в адмінприміщенні Заповідника телефон довіри, на який вбудь-який момент можуть звернутися люди з повідомленнями про порушення
природоохоронного законодавства або виникнення надзвичайних ситуацій в Заповіднику.
Очікувані результати: оприлюднена інформація.
Головні виконавці: адміністрація, науковий відділ, відділ екологічної освіти.
Захід 37. Проведення інструктажів та навчань працівників Заповідника з питань дій унадзвичайних ситуаціях
Опис заходу. Згідно з вимогами чинного законодавства працівники Заповідника
періодично проходять підготовку до дій у надзвичайних ситуаціях. Адміністрацією
Заповідника розробляються програми проведення інструктажів, програми навчань
посадових осіб (загальні, спеціальні тощо) щодо підготовки працівників до дій унадзвичайних ситуаціях, а також програми проведення спеціальних навчань і тренувань зпитань цивільного захисту, які затверджуються директором Заповідника.

43Зазначені програми передбачають надання інформації про дії в умовах загрози івиникнення надзвичайної ситуації, а також оволодіння навичками надання першої
допомоги потерпілим, користування засобами індивідуального і колективного захисту;ознайомлення з обов’язками, навичками користування та матеріальною частиною техніки,приладів, засобами захисту, вивчення порядку приведення їх у готовність, проведення
рятувальних та інших невідкладних робіт; поглиблення знань з питань техногенної
безпеки, джерел небезпеки, що за певних обставин можуть спричинити виникнення
надзвичайної ситуації; підвищення рівня загальних пожежно-технічних знань, вивчення
правил пожежної безпеки з урахуванням особливостей установи, ознайомлення зпротипожежними заходами та діями у разі виникнення пожежі, оволодіння навичками
використання наявних засобів пожежогасіння тощо.
Особи у разі прийняття на роботу та працівники щороку за місцем роботи
проходять інструктаж з питань цивільного захисту, пожежної безпеки та дій унадзвичайних ситуаціях.
Посадові особи до початку виконання своїх обов’язків і періодично (один раз натри роки) проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки. Особи, якихприймають на роботу, пов’язану з підвищеною пожежною небезпекою, мають попередньо
пройти спеціальне навчання – пожежно-технічний мінімум. Працівники, зайняті нароботах з підвищеною пожежною небезпекою, один раз на рік проходять перевірку знань
нормативних актів з пожежної безпеки.
З метою проведення базової теоретичної та практичної підготовки пожежного
персоналу Заповідника перед початком пожежонебезпечного періоду слідвикористовувати Довідник лісового пожежного зони відчуження, розроблений
співробітниками Регіонального Східноєвропейського центру моніторингу пожеж запідтримки
Лісової
Служби
США(електронний
ресурс:https://nubip.edu.ua/sites/default/files/u184/irpg_ukr_chornobyl_forest_firefighters_2018.pdf).
Для отримання працівниками відомостей про конкретні дії у надзвичайних
ситуаціях з урахуванням особливостей території Заповідника, в його адміністрації таПНДВ обладнуються інформаційно-довідкові куточки з питань цивільного захисту (ст. 39,
40 Кодексу цивільного захисту України, постанова КМУ від 26.06.2013 № 444 «Прозатвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях».
Очікувані результати: проведені інструктажі та навчання.
Головні виконавці: працівники СДО.
Стратегічне завдання 2.3. Забезпечення протипожежного впорядкування території
Охорона ландшафтів Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного
заповідника від пожеж регламентується наступними нормативними актами: Лісовий
кодекс України; Кодекс цивільного захисту України; Закон України «Про природнозаповідний фонд України»; Правила пожежної безпеки в лісах України, затверджені
наказом Державного комітету лісового господарства України від 27.12.2004 № 278,зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 24.03.2005 за № 328/10608; Положенняпро лісові пожежні станції, затверджені наказом Державного комітету лісового
господарства України від 28.12.2005 № 526, зареєстрованим в Міністерстві юстиції
України 20.01.2006 за № 47/11921; Положення про Проєкт організації території
біосферного заповідника та охорони його природних комплексів, затверджене наказом
Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 06.07.2005№ 245 (у редакції наказу Міністерства екології та природних ресурсів України
від 21.08.2014 № 273), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.07.2005 за№ 830/11110 та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до пункту 1.7. Правил пожежної безпеки в лісах України, затверджених
наказом Державного комітету лісового господарства України від 27.12.2004 № 278,

44зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24.03.2005 за № 328/10608, безпосереднє
здійснення заходів щодо охорони лісів від пожеж, їх гасіння та обліку покладається напостійного лісокористувача, тобто на Заповідник.
Під час здійснення заходів, пов’язаних з охороною лісів від пожеж (проведення
протипожежних профілактичних заходів, наземного патрулювання та гасіння пожеж) натериторії Заповідника, необхідно дотримуватися вимог нормативних документів, якірегламентують діяльність у зонах радіаційного забруднення: Закон України «Проправовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок
Чорнобильської катастрофи»; Закон України «Про використання ядерної енергії тарадіаційну безпеку»; Закон України «Про захист людини від впливу іонізуючого
випромінювання»; Основні санітарні правила забезпечення радіаційної безпеки України,затверджені наказом Міністерства охорони здоров’я України від 02.02.2005 № 54 «Прозатвердження державних санітарних правил «Основні санітарні правила забезпечення
радіаційної безпеки України», що зареєстрований в Міністерстві юстиції України
20.05.2005 за № 552/10832 (ОСПУ-2005, ДСП 6.074.120-01); Правила радіаційної безпекипри проведенні робіт у зоні відчуження і зоні безумовного (обов’язкового) відселення,затверджені наказом Міністерства охорони здоров’я України та Міністерства України зпитань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи від 04.04.2008 № 179/276, зареєстрованим в Міністерстві
юстиції України 14.08.2008 № 754/15445; Норми радіаційної безпеки України, затверджені
наказом Міністерства охорони здоров’я України від 14.07.1997 № 208 «Про затвердження
Норм радіаційної безпеки України (НРБУ-97)» (НРБУ-97, ДГН 6.6.1.-6.5.001-98); Норми
радіаційної безпеки України. Доповнення: Радіаційний захист від джерел потенційного
опромінення, затверджені постановою Головного державного санітарного лікаря України
від 12.07.2000 № 116 (НРБУ-97/Д-2000, ДГН 6.6.1. - 6.5.061-2000); Гігієнічні нормативи
«Основні контрольні рівні, рівні звільнення та рівні дії щодо радіоактивного забруднення
об’єктів зони відчуження і зони безумовного (обов’язкового) відселення», введені в діюокремим дорученням Голови ДАЗВ України № ВД-95 від 28.11.2013; наказ Державного
агентства України з управління зоною відчуження від 11.09.2012 № 132 «Про введення вдію «Положення про контроль індивідуальних доз опромінення персоналу в зонівідчуження і зоні обов’язкового (безумовного) відселення»; Інструкція про організацію
індивідуального дозиметричного контролю в органах управління та підрозділах МНС,затверджена наказом Міністерства України з надзвичайних ситуацій та у справах захисту
населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 21.02.2007 № 85.
Пожежна безпека в лісі забезпечується шляхом проведення планових
профілактичних заходів, оперативного виявлення та ліквідації пожеж. Пожежну безпекуна території Заповідника забезпечують лісові пожежні станції (ЛПС), які повинні бутиукомплектовані протипожежною технікою, обладнанням, інвентарем, штатними
працівниками відповідно до Положення про лісові пожежні станції, затвердженого
наказом Державного комітету лісового господарства України від 28.12.2005 № 526,
зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.01.2006 за № 47/11921, та спеціально
підготовлений персонал природоохоронних науково-дослідних відділень із врахуванням
радіаційного забруднення території Заповідника (забезпечення відповідними засобами
індивідуального захисту, дотримання спеціального режиму роботи та перебування
персоналу на забрудненій території).
Обмежувальні протипожежні заходи (мінералізовані смуги, протипожежні розриви,протипожежні заслони, дороги, протипожежні водойми) являють собою систему
роз’єднувальних ліній у лісі, які перешкоджають швидкому розповсюдженню пожеж таспрощують їх гасіння. Керівним принципом їх розміщення на території є їх підвищена
щільність на ділянках з найвищою природною пожежною небезпекою насаджень тавірогідністю виникнення пожеж. В першу чергу, штучні перешкоди вогню влаштовуютьсяу лісах, що віднесені до І та ІІ класів природної пожежної небезпеки.

45Захід 38. Приведення всіх відомчих Інструкцій та Положень щодо попередження тагасіння пожеж, радіаційної безпеки на пожежах у відповідність з офіційними висновками
Комісії з розслідування пожеж 26-30 квітня 2015 року (9,6 тис. га ), 10-20 серпня 2015року (4,9 тис. га), 5-30 квітня 2020 року (67 тис. га) з метою недопущення катастрофічних
пожеж у майбутньому
Опис заходу. Одним із важливих показників пожежної небезпеки території, якийдозволяє оцінити ризик розвитку пожеж в лісах та планувати заходи з попередження
виникнення пожеж, є розподіл насаджень за класами природної пожежної небезпеки
(КППН). Найбільш інтенсивні пожежі, в тому числі верхові та сильні низові, виникають унасадженнях 1-го та 2-го КППН. Проте за умови, коли значення комплексного показника
пожежної небезпеки погоди становить вище 10000, сильні пожежі можуть відбуватися унасадженнях 3-го та 4-го КППН.
Згідно з Правилами пожежної небезпеки, в лісах України для насаджень з рівнем
радіаційного забруднення від 1 до 14 Кі·км -2 (137Cs), незалежно від породного складу, вікуі типу лісорослинних умов, пожежна небезпека встановлюється на один клас вище, атериторії із забрудненням 15 Кі·км -2 та вище відносяться до І класу пожежної небезпеки.
Таке положення спрямоване на підвищення уваги протипожежних служб до радіаційнозабруднених ділянок. Водночас, це не дозволяє виділити найбільш пірологічно небезпечні
ділянки, які потребують першочергових заходів із охорони лісів від пожеж. Зважаючи наце, в Проєкті наведено розподіл території Заповідника за класами природної пожежної
небезпеки без врахування фактору радіаційного забруднення (пірологічний) (табл. 4.7) таіз його врахуванням (радіаційно-пірологічний) (табл. 4.8). Карту поділу території ЧЗВ, наякій розміщується Заповідник, за класами природної пожежної небезпеки без врахування
фактору радіації та із його врахуванням представлено у Додатках.
Таблиця 4.7
Поділ території Заповідника за класами природної пожежної небезпеки безврахування фактору радіаційної небезпеки (станом на 07.2020)Підрозділ
Паришівське
Розсохівське
Поліське
Вільчівське
Корогодське
Опачицьке
Дібровське
Купуватське
Луб'янське
Теремцівське
Бенівське
Денисовецьке
Яковецьке

Класи природної пожежної небезпеки
І

ІІ

ІІІ

IV

V

Разом
І+ІІ

9369,1
7122,610062,3
9899,2
9419,35921,1
7707,1
6124,77356,1
6211,45641,93673,2
2000,990508,94882,4
6301,42877,02332,92588,53734,7
1519,6
2600,8739,11223,5
1598,63024,33107,536530,34395,32135,92307,73331,31404,32126,1
1434,1880,21049,4
1285,81111,84399,54034,829896,210328,53122,1
2283,93655,62991,83110,8
1947,71170,2
2344,94477,42471,16154,04178,748236,74325,2837,7402,41317,8618,91896,8763,13771,2
1719,94207,91190,9705,2349,922106,914251,513424,012939,312232,1
12007,89655,89226,78725,58095,2
7434,97240,56697,55108,4
127039,2

Разом
всі
класи
33300,5
19519,7
17933,320536,817022,8
16789,513371,6
14547,1
13209,4
17406,012014,3
17956,2
13671,8227279,0

Серед
ній
клас
3,0
2,2
1,9
2,3
2,0
2,7
2,0
3,1
2,3
3,6
2,5
2,9
2,9
2,4

Загальна площа найбільш небезпечних ділянок І-го та ІІ-го класів природної
пожежної небезпеки, які потребують першочергової уваги протипожежних служб,становить 127,0 тис. га або 56% території Заповідника. За значенням середнього КППН,46найбільш пожежонебезпечними є Поліське ПНДВ (1,9), Корогодське ПНДВ (2,0) таДібровське ПНДВ (2,0). Якщо брати до уваги сумарну площу 1-го та 2-го КППН, щопотребує найкращого забезпечення їх протипожежної служби персоналом та технікою, товона найбільша у Паришівському (14,25 тис. га), Розсохському (13,42 тис. га), Поліському
(12,94 тис. га), Вільчівському (12,23) та Корогодському (12,00) ПНДВ.
Враховуючи фактор радіації під час поділу за КППН, найбільш небезпечним єПоліське ПНДВ (середній КППН – 1,3), Бенівське (середній КППН – 1,4) та Дібровське
(середній КППН – 1,5). Найбільшими сумарними площами 1-го та 2-го КППНхарактеризуються Паришівське ПНДВ (26,34 тис. га), Поліське ПНДВ (16,25 тис. га),Вільчівське ПНДВ (15,73 тис. га), Розсохівське ПНДВ (14,66 тис. га) і Корогодське ПНДВ(12,81 тис. га). У зазначених відділеннях, під час проведення попереджувальних заходів тапід час гасіння, першочерговим завданням є дотримання правил радіаційної безпеки
(забезпечення захисту органів дихання, своєчасна заміна цих засобів, контроль часуперебування пожежних на лінії вогню, дезактивація спецодягу пожежного та технічних
засобів).
Таблиця 4.8
Поділ території Заповідника за класами природної пожежної небезпеки зврахуванням фактору радіаційної небезпеки (станом на 07.2020)Підрозділ

ІІІПаришівське
Поліське
Вільчівське
Розсохівське
Корогодське
Опачицьке
Денисовецьке
Дібровське
Бенівське
Луб'янське
Яковецьке
Купуватське
Теремцівське

25104,60
15092,50
13301,70
11880,5011625,20
9611,40
8390,80
10197,70
10147,70
9665,30
6350,50
8703,40
7349,60
147420,90

1231,70
1153,40
2431,102775,90
1181,40
2110,60
3148,70
1133,50
281,10532,503360,10804,501085,8021230,30

ІІІ

IV

3916,40 1455,50
1254,50
229,403156,90 1545,00
2428,00 2006,10
2652,10 1336,20
3041,20 1431,30
5705,80
682,701314,10644,401129,20232,101223,30 1275,50
3493,00
468,101201,50 2392,50
3719,90 2618,50
34235,90 16317,30

V
1592,30
203,50102,10429,20227,90595,0028,20
81,90
224,20512,800,101445,20
2632,208074,60

Разом
І+ІІ
класи
26336,30
16245,90
15732,80
14656,40
12806,60
11722,00
11539,50
11331,20
10428,80
10197,80
9710,60
9507,908435,40
168651,20

Середній
КППН
1,6
1,3
1,7
1,8
1,7
2,0
1,9
1,5
1,4
1,7
1,9
2,5
3,1
1,8

*За щільності забруднення ґрунту за 90Sr: 0,5-2,9 Кі/км2; за 137Cs: 1,00-14,9 Кі/км2 класпідвищується на один. За щільності забруднення ґрунту за 90Sr 3,0 Кі/км2; за 137Cs 15,0Кі/км2 виділ відноситься до першого класу.
За останні 34 роки у зоні відчуження відбулося більше 1650 випадків пожеж вприродних ландшафтах, якими було пройдено площу понад 99 тис. га. Пожежі
відбувались на всій території, включно із найбільш забрудненими ділянками західного тапівнічного слідів викиду 1986 року (Рудий ліс, північ лівобережної частини зонивідчуження) (рис. 4.21). Щорічна кількість пожеж коливається від 40-60 випадків узвичайні роки до 100-120 в роки пожежних максимумів, а площа пожеж коливається від
100-400 га у звичайні роки до 100-200 га у роки пожежних максимумів. У рокинадзвичайної пожежної небезпеки 1992, 2015 та 2020 – площі сягали від 17000, 14900 та
67000 га відповідно. Особливо великі пожежі призводять до виносу за межі зонивідчуження радіонуклідів, що разом з димом переносяться на значні відстані. Частина
пожеж мала транскордонний характер, при цьому пожежі перетинали кордон як з боку

47України, так і з боку Білорусі, що вимагає тісної співпраці пожежних служб Заповідниката Поліського державного радіаційно-екологічного заповідника (рис. 4.22).
Рис. 4.21. Випадки пожеж на території зони відчуження протягом 1992-2020 рр.

Рис. 4.22. Багаторічна динаміка кількості та площ пожеж зони відчуженняза період 1992-2020 рр.

48Пожежонебезпечний період у зоні відчуження упродовж останніх десятиліть
характеризується нестабільністю тривалості пожежних максимумів. Традиційно, пожежні
максимуми на території Заповідника спостерігаються у 2-3 декадах квітня та 1-2 декадах
серпня. Проте у 2020 р. перша пожежа дуже великого розміру (720 га) виникла 28 березня.
Ризик виникнення особливо великих пожеж зберігається з березня по жовтень, а у червні,липні та вересні можливо тривале формування умов надзвичайної пожежної небезпеки. В
2014-2015 роках, в умовах безсніжної зими та відсутності сталої дощової погоди,пожежонебезпечний період 2014 року практично перейшов у пожежонебезпечний період
2015 року, горіння торф’яних пожеж не припинялося упродовж зими і спричинило перші
трав’яні пожежі у лютому-березні 2015 року.
Аналогічна ситуація відбулась у 2020 році. За даними НАСА, безсніжна зима 20192020 рр. призвела до небаченого падіння рівня ґрунтових вод та рівня води (до 5 м) унайбільших ріках України, в тому числі річки Прип’ять та Уж, ґрунтової посухи танадзвичайно низької вологості горючих матеріалів вже у лютому 2020 року (рис. 4.23).
Встановлення високої, а згодом і надзвичайної пожежної небезпеки погодних умовзумовило
численні
займання
натериторіях
навколо
зонивідчуження
(див.
https://nubip.edu.ua/node/71108,
https://nubip.edu.ua/node/71828,
https://nubip.edu.ua/node/72973, https://nubip.edu.ua/node/73843).

Рис. 4.23. Запаси ґрунтової вологи у 2020 році у порівнянні з довгостроковими запасами замісяць (найтемніші червоні кольори являють собою сухі умови, частота яких становить
лише 2 % - приблизно один раз на 50 років)(https://earthobservatory.nasa.gov/images/146888/signs-of-drought-in-europeangroundwater?src=nha)49
28 березня 2020 року виникла перша велика пожежа на західному кордоні зонивідчуження площею 720 га. Всі ці ознаки не були взяті до уваги протипожежними
службами зони відчуження задля прийняття своєчасних заходів: проведення додаткових
обмежувальних заходів на кордонах зони відчуження з метою недопущення пожеж ззовні,підвищення готовності до гасіння великих пожеж, мобілізації необхідних ресурсів,створення резерву пального та інших заходів, передбачених Мобілізаційним планом зонивідчуження та лісопожежними нормативними документами. В результаті, пожежі, якірозпочалися 3 квітня 2020 року біля 18:00 у заплаві річки Уж біля смт Народичі,поширювались неконтрольовано у західному напрямі, у тому числі на території
Древлянського природного заповідника (пройдена вогнем за добу площа сягнула 6000 га),і зайшла у зону відчуження з фронтом біля 5 км за умов високої швидкості вітру (10-13м/с) перемінного напрямку, яку змогли би погасити тільки навчені підрозділили лісових
пожежних, котрі відсутні в зоні відчуження. В цілому, наземне і авіаційне гасіння тривало
більше місяця, пройдена вогнем площа сягнула 67000 га (в тому числі, значні ділянки 10км зони). Витрати на гасіння перевищили 200 млн. гривень, а збитки від пожеж
перевищили 6,7 млрд гривень. Отже, головний висновок на майбутнє: вся система
охорони лісів від пожеж повинна бути націлена на недопущення виникнення пожеж
більше 250-500 га. У випадку подальшого поширення такі пожежі стають
неконтрольованими й такими, що зможуть бути погашені тільки спеціально навченими
підрозділами лісових пожежних за відпрацьованою стратегією та тактикою гасіння і підкерівництвом кваліфікованого керівника гасіння пожеж.
Очікувані результати: Інструкції та Положення приведені у відповідність довисновків Комісії.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 39. Планування пожежонебезпечного періоду у зоні відчуження та відповідних
протипожежних рішень
Опис заходу. Початок пожежонебезпечного періоду у зоні відчуження тавідповідні протипожежні заходи з готовності до пожежонебезпечного періоду повинні
визначатися не за календарним терміном 1 квітня (як це було прийнято раніше), а заданими Чорнобильської метеостанції, зокрема, через 7 днів після встановлення IV і вищекласу пожежної небезпеки погоди. Початок п/н періоду повинен фіксуватись наказом поДАЗВ та по підприємствах, що знаходяться у сфері управління ДАЗВ за поданням
Чорнобильської метеостанції.
У багаторічному аспекті, найвища вірогідність одночасного виникнення кількох
пожеж існує у квітні-травні (до 6 випадків на день), проте в інші місяці
пожежонебезпечного періоду встановлено випадки одночасного виникнення 2-4 пожеж. Утаких випадках пріоритет під час реагування повинен надаватись радіаційно-забрудненим
ділянкам. Добова динаміка пожеж свідчить, що за останні 30 років вони виникали в будьякий час доби, проте найбільша їх кількість виникала з 10:00 до 20:00. Умови дляшвидкого розвитку пожежі та переходу її у верхову лісову пов’язані з періодами, коликомплексний показник пожежної небезпеки погоди перевищує значення 5000-10000 і, якправило, формуються у 2-4 декадах квітня та 1-2 декадах серпня. У квітні 2020 р., після 10квітня, у зоні відчуження виникли одночасно два великих осередки горіння (західна
частина зони – 12000 га та 10-км зона – 10000 га), до яких додались пожежі на Лівому
березі р. Прип’ять та у південній частині зони, що потребувало надзвичайного
нарощування протипожежних сил за рахунок підрозділів ДСНС з усієї країни.
Головною причиною пожеж у зоні відчуження є присутність антропогенних джерел
вогню на всій її території та упродовж всього року, хоча до 2 % пожеж на рік можуть
розпочатися внаслідок блискавок. Пожежі виникають, переважно, від неумисного абоумисного підпалів рослинності громадянами, необережного поводження з вогнем, іскр від

50двигунів
транспортних засобів
(автомобілів
тазалізничного
транспорту).
Розповсюдженою причиною пожеж є недотримання правил пожежної безпеки в лісах підчас проведення профілактичних та обслуговуючих робіт організаціями, що виконують
рубки лісу, обслуговують електричні або інші мережі та виконують інші роботи у лісах.
Так, пожежа 27.06.2017 розпочалась у результаті проведення підрядною організацією
вирубки лісу для потреб будівництва залізниці до комплексу «Вектор» з порушенням всіхдіючих правил пожежної безпеки в лісах. У день пожежі сформувалась надзвичайна
пожежна небезпека умов погоди (V клас) з поривчастим вітром зі швидкістю вище 6 м/с.
У діючому Положенні про лісові пожежні станції забороняється проведення робіт в лісах
при V класі пожежної небезпеки погоди. Оскільки лісосічні роботи проводилися
некваліфікованими працівниками – лісорубною бригадою, без нагляду відповідального
працівника лісового підприємства, робітники почали спалювати порубкові рештки, після
чого вогонь вийшов з-під контролю: розпочалась низова пожежа, яка дуже швидко
перейшла у верхову. Невчасне реагування на пожежу призвело до її неконтрольованого
розвитку, що зумовило застосування авіаційного гасіння, оскільки поряд знаходилися
об’єкти для зберігання РАР.
У зоні відчуження доцільно виділити 4 центри з найбільшою концентрацією
джерел вогню та, відповідно, високою вірогідністю виникнення пожеж (рис. 4.24).

3
4
1

2

Рис. 4.24. Випадки пожеж та зони з підвищеною концентрацією джерел вогню у зонівідчуження: 1) пожежі, що переходять ззовні у зону відчуження внаслідок присутності
антропогенних чинників – доріг державного значення, населених пунктів,сільськогосподарських палів, недостатнього рівня охорони та відсутності огородженого
периметру зони відчуження; 2) антропогенні чинники в межах зони відчуження – дороги,діяльність персоналу та підприємств зони відчуження в лісах (рубки лісу, ЛЕП, газові
мережі, інше), випалювання городів самоселами, громадянами, що проживають у ЗВ; 3)залізниця; 4) діяльність на об’єктах із управління радіоактивними відходами, самосели.
Очікувані результати: заплановані протипожежні рішення у пожежонебезпечний
період.

51Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 40. Проведення адміністративних попереджувальних робіт
Опис заходу. До адміністративних заходів відноситься контроль за виконанням
діючих нормативів, розробка і впровадження регулятивних документів на рівні установи,виходячи із обставин, що складаються. Серед основних адміністративних заходів
Заповідник повинен розробити та затвердити мобілізаційний план з реагування на пожежі
(оновлюється залежно від зміни факторів, які включено до мобілізаційного плану, якправило, щорічно), а також інструкції, плани, порядок прийняття рішення про заборону
відвідування лісів громадянами (окрім служби Заповідника) тощо. Щорічно
адміністрацією Заповідника повинен видаватись наказ «Про підготовку допожежонебезпечного періоду».
Очікувані результати: проведені адміністративні попереджувадьні роботи.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 41. Проведення роз’яснювальної та виховної роботи
Описзаходу.
Необхідно
щороку
готувати
наказщодопочатку
пожежонебезпечного періоду у зоні відчуження та контроль його виконання організаціямив сфері управління ДАЗВ. Проведення щорічних міжвідомчих штабних та польових
навчань перед початком п/н періоду(березень) за найскладнішим сценарієм (пожежі 2015або 2020 р.).
Роз’яснювальна та виховна робота має проводитись систематично серед населення,що проживає поблизу ЧЗВ, персоналу ЧЗВ, працівників Заповідника та інших установ,відвідувачів лісу. Доцільно застосовувати наступні форми роз’яснювальної та виховної
роботи:виступи з лекціями, бесідами у школах ближніх населених пунктів та напідприємствах, які діють на території Заповідника та на прилеглих територіях;виступи на місцевому радіо та телебаченні. Особлива увага повинна звертатись напричини виникнення пожеж та їх усунення. Інтерес слухачів до проблеми підвищується,якщо наводяться місцеві приклади;агітаційні кампанії у соціальних мережах;публікація матеріалів по охороні лісів від пожеж у місцевій пресі;видання спеціальних плакатів, листівок, інших публікацій на протипожежну
тематику.
На дорогах, що ведуть до лісу, встановлюються аншлаги із змістом
протипожежного характеру. Аншлаги повинні привертати увагу тих, хто проїжджає подорозі. Важливо робити наголос на радіаційних наслідках природних пожеж у ЧЗВ.
Агітплакати та попереджувальні аншлаги встановлюють обабіч доріг, що проходять черезліс та на розвилках доріг. Попереджувальний аншлаг виконується за розміром,аналогічним рекламним бордам, щоб текст легко читався. На ньому зазначаються
небезпека пожеж на забруднених територіях, першочергові дії під час виявлення пожежі,телефони, за якими слід повідомляти про пожежу або про загрозу її виникнення. Місця
розміщення інформаційних щитів на протипожежну тематику на території Заповідника
наведено в картосхемі протипожежного впорядкування території Чорнобильського
радіаційно-екологічного біосферного заповідника та інженерно-технічних заходів іззахисту природних комплексів та об’єктів (додаток 4, Картосхема 12). Загалом
проектується встановити 32 інформаційні аншлаги, в першу чергу, на в’їздах у зонувідчуження та лісові масиви. Роз’яснювальна кампанія повинна проводитись упродовж
року, з активізацією її перед початком та упродовж пожежонебезпечного періоду, в першу
чергу, в періоди пожежних максимумів у квітні та серпні.

52Очікувані результати. Проведена роз’яснювальна та виховної роботи.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 42. Встановлення спеціальних аншлагів із змінним вказівником поточного класу
пожежної небезпеки протягом пожежонебезпечного періоду вздовж головних доріг зонивідчуження
Опис заходу. Протягом пожежонебезпечного періоду вздовж головних доріг зонивідчуження встановлення спеціальних аншлагів із змінним вказівником поточного класу
пожежної небезпеки погоди, який буде видно з відстані 70-100 м. IV та V класи
позначаються словами висока (помаранчевий колір) та надзвичайна (червоний). Кількістьта місце встановлення визначається оперативною ситуацією в пожежонебезпечний період.
Можливо застосування автоматичного вказівника класу пожежної небезпеки погоди
аналогічної
конструкції,щовикористовується
Лісовою
Службою
США(https://smokeyzone.com/pages/fire-danger-signs).
Очікувані результати. Встановлені спеціальні аншлаги із змінним вказівником
поточного класу пожежної небезпеки.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 43. Обмеження в’їзду до лісу з доріг з твердим покриттям шляхом розміщення 32інформаційних аншлагів на протипожежну тематику
Опис заходу. За погодженням із Державним агентством України з управління
зоною відчуження, на всіх з’їздах з шосе до лісових масивів з високою пожежною
небезпекою (1-го та 2-го класів природної пожежної небезпеки), перед початком
пожежонебезпечного періоду необхідно встановлювати шлагбауми, що будуть
перешкоджати в’їзду у ліси неавторизованих транспортних засобів. Дозвіл на проїзд улісові масиви надається автомобілям організацій, що проводять обслуговуючі та іншіроботи в лісах за умов попереднього погодження із Заповідником та за відсутності високоїта надзвичайної пожежної небезпеки погоди.
При встановленні надзвичайної пожежної небезпеки за умовами погоди (V клас),що фіксується за поданням Чорнобильської метеостанції, всі заїзди в ліс з доріг з твердим
покриттям перекриваються шлагбаумами. Всі роботи в лісах припиняються до зниження
пожежної небезпеки погоди до III класу. Заїзд транспортних засобів в ліс здійснюється записьмовим погодженням із відповідальним за пожежну небезпеку Заповідника, після
проведення відповідного інструктажу та повідомлення про роботи найближчої лісової
пожежної станції. Місця розміщення 32 інформаційних аншлагів на протипожежну
тематику зазначено в таблиці 4.9.
Таблиця 4.9
Місця розміщення інформаційних аншлагів на протипожежну тематику
№
ПНДВНомер кварталу
Кількість, шт.
1Яковецьке
72, 52, 10
32Денисовецьке
14
13Бенівське
48, 262
4Паришівське
77
15Вільчівське
208, 2902
6Дібровське
435, 423, 415
37
Луб’янське
228, 284, 348
38Поліське
13, 18, 24, 55, 61, 93, 97, 10689Корогодське
180, 208, 283
310Теремцівське
358
1
11Розсохівське
151, 159, 228
3

53
12
Опачицьке
13Купуватське
Всього, шт.

73
307

1
1
32

Очікувані результати. Обмежений в’їзд до лісу з доріг з твердим покриттям
шляхом розміщення 32 інформаційних аншлагів на протипожежну тематику.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 44. Патрулювання території Заповідника у періоди високої та надзвичайної
пожежної небезпеки
Опис заходу. Патрулювання лісів у періоди високої та надзвичайної пожежної
небезпеки погоди (IV-V класи) є ключовим заходом попередження та раннього виявлення
пожеж. Патрулювання здійснюється згідно з регламентом роботи лісопожежних служб
Заповідника. В умовах України позитивно себе зарекомендувало маршрутне
патрулювання працівників СДО на мотоциклах або спеціально обладнаних пожежних
модулях-всюдиходах типу УАЗ або Форд з 2-3 лісовими пожежними, ємністю води (0,5-1т), легкою помпою, рукавом (32 мм, до 10 м), ранцевими оприскувачами та ручними
інструментами для гасіння пожеж. Патрулювання проводиться за встановленими
маршрутами на ділянках з найбільшою присутністю джерел вогню та високою природною
пожежною небезпекою. Патруль повинен вміти застосовувати ручні засоби
пожежогасіння для оперативного гасіння пожежі своїми силами на ранній стадії, матиособисті рації, бути постійно на зв’язку з оперативним черговим центру управління
надзвичайними ситуаціями, знати правила особистої безпеки під час гасіння пожеж, матипри собі електронну чи надруковану карту доріг та карту природної пожежної небезпеки,карту пожежної інфраструктури з нанесеним розташуванням протипожежної
інфраструктури.
У часовому аспекті найвища інтенсивність патрулювання зорганізується у періоди
високої та надзвичайної пожежної небезпеки погоди – постійне патрулювання упродовж
світлого часу доби. Маршрути патрулювання прокладаються, в першу чергу, по дорогах зтвердим покриттям та інших дорогах у випадку, якщо підтверджена можливість проїздутам автотранспорту у зонах з високою щільністю джерел вогню та у масивах лісу звисоким ризиком виникнення та розвитку пожеж (рис. 4.23). За період 1992-2018 рр.
найчастіше пожежі виникали у Паришівському, Поліському, Опачицькому,Розсохівському ПНДВ, яким повинна бути надана першочергова увага під часпатрулювання.
Більш економічним варіантом патрулювання є використання безпілотних літальних
апаратів (БПЛА). для виявлення порушників, осередків пожежної безпеки тапопередження їх шляхом застосування мобільних груп реагування та пожежогасіння
сконцентрованих в безпечних місцях зберігання, де можуть бути організовані вахтові
методи патрулювання.
Очікувані результати. Проведене патрулювання території Заповідника у періоди
високої та надзвичайної пожежної небезпеки.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 45. Посилення патрулювання при настанні IV та вище класу пожежної небезпеки
Опис заходу. При настанні IV та вище класу пожежної небезпеки умов погоди
та/або вітру з швидкістю вище 6 м/c (за поданням Чорнобильської метеостанції) весьперсонал Заповідника та виділений іншими підвідомчими організаціями персонал згідно змобілізаційним планом (Північна Пуща, Чорнобильський спецкомбінат, ЧАЕС, Екоцентр,ДСНС, поліція та інші) направляються на патрулювання території Заповідника у54відповідності до розробленого та затвердженого плану патрулювання. Патрулювання
координується відповідальним за пожежну безпеку працівником Заповідника.
Очікувані результати. Посилене патрулювання при настанні IV та вище класу
пожежної небезпеки.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 46. Облаштування мінералізованих смугОпис заходу. Мінералізована смуга – смуга, з якої повністю видалено горючі
матеріали: трав’яну рослинність, лісову підстилку, опад та інші органічні рештки, щоздатні горіти, до мінерального шару ґрунту. Такі смуги влаштовують як самостійні
перешкоди низовим пожежам, а також як доповнення при створенні інших бар’єрів нашляху вогню в лісі з метою недопущення розвитку низової пожежі у верхову та переходу
горіння на сусідню ділянку. Мінералізовані смуги влаштовують за допомогою тракторних
знарядь: плугів, важких дискових борін, лісових фрез, бульдозерів. Діючими Правилами
встановлена мінімальна ширина мінералізованих смуг (1,4 м), яку можна утворити за одинпрохід плуга ПКЛ-70. Такої ширини смуга здатна зупинити слабку та середню низову
пожежу за відсутності надзвичайної пожежної небезпеки погоди. Влаштування
мінералізованих смуг необхідно проводити після сходу снігу та підсихання ґрунту длябезпечної прохідності технічних засобів. Це зменшить підйом пилу та дози внутрішнього
опромінення водіїв тракторів та забезпечить зупинку трав’яних пожеж, що зазвичай
розпочинаються у 1-3 декадах березня. У випадку накопичення горючих матеріалів замінеральними смугами проводиться догляд.
Мінералізовані смуги влаштовують: уздовж автомобільних доріг і залізниць помежах смуг відведення; навколо дерев’яних мостів, станційних платформ, штабелів шпал,житлових будинків і їм подібних об’єктів, розташованих поблизу доріг у хвойних лісах, усухих типах лісорослинних умов; навколо дерев’яних щогл і стовпів ліній електропередачі
і зв’язку та вздовж цих ліній, колодязів на трубопроводах і вздовж їх трас, розташованих усухих місцях; з двох сторін протипожежних розривів, заслонів, узлісь; на межі лісосік тавирубок, на яких у пожежонебезпечний період залишилися порубкові залишки абозаготовлена лісопродукція. Запроектовані обсяги створення мінералізованих смуг натериторії Заповідника наведено в таблиці 4.10. Дані обсяги можуть уточнюватись після
проведення польового обстеження пожежонебезпечних ділянок. Місця розташування
мінералізованих смуг зображено на карті-схемі протипожежного впорядкування території
Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника та інженернотехнічних заходів із захисту природних комплексів та об’єктів (Додаток 4, Картосхема
12).
Таблиця 4.10
Рекомендовані обсяги створення п/п заслонів та мінсмуг на території Заповідника
Рекомендована мінімальна
Рекомендована
№
ПНДВпротяжність мінсмуг, кмплоща п/п заслонів, га
1 Паришівське
213
2019,22 Вільчівське
142
1404,23 Поліське
112
1171,14 Денисовецьке
97949,95 Розсохівське
97901,7
6 Яковецьке
72768,6
7 Дібровське
72760,2
8 Бенівське
68675,2
9 Луб’янське
63
637,4
10 Корогодське
62615,511 Опачицьке
59
535,8

55
12
13

Теремцівське
Купуватське
Всього

42
17
1116

443,7
180,0
11062,5З кожного боку залізниці прокладаються дві смуги: перша – на відстані 30 м відполотна, друга – на відстані 50 м від неї. Обидві смуги з’єднуються «перемичками» через
кожні 100-150 м. Вздовж шосейних доріг прокладають одинарні смуги на відстані 5 м віддороги. Вздовж доріг мінсмуги влаштовують в тому випадку, коли вони проходять через
насадження, що віднесені до І, ІІ та ІІІ класів природної пожежної небезпеки.
При настанні II-III класу пожежної небезпеки погоди та/або після сходу снігового
покриву у зимово-весняний період (за поданням Чорнобильської метеостанції) необхідно
розпочати обмежувальні протипожежні заходи шляхом видання відповідного наказу поЗаповіднику та прокладання мінералізованих смуг подвійної ширини (2,8 м), в першу
чергу, на кордонах лісових масивів з іншими типами ландшафту (заплавами, територіямиза зоною відчуження, перелогами, промисловими об’єктами, населеними пунктами,іншими землями) та вздовж доріг (1,4 м). Догляд за мінералізованими смугами
проводиться при появі на їх поверхні рослинного горючого матеріалу. Догляд за смугами,які проходять вздовж насаджень III-V класів природної пожежної небезпеки після початку
вегетаційного сезону, не проводиться.
Очікувані результат. Облаштувані мінералізовані смуги.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 47. Облаштування протипожежних розривів та заслонів
Опис заходу. Пірологічні характеристики території Заповідника зумовлюють
необхідність влаштування системи протипожежних бар’єрів зі штучних та природних
перешкод вогню, яка сформує на території Заповідника систему протипожежних блоків.
Протипожежні блоки формуються таким чином, щоб пожежні підрозділи мали змогу
зупинити будь-яку пожежу на межі блоку, використовуючи стратегію та тактику,відповідно до виду пожеж та пірологічних особливостей місцевості. Враховуючи
обмеження на влаштування бар’єрів, зокрема статус заповідності території та радіаційне
забруднення, в першу чергу, проектується створення системи протипожежних заслонів наоснові доріг з твердим покриттям. Протипожежний заслон – це комбінований (складний)бар'єр, що складається з дороги, двох мінералізованих смуг та двох протипожежних
розривів шириною 100 м з кожного боку дороги.
У випадку, якщо на території розриву росте сосновий ліс, його повнота повинна
поступово бути знижена до 0,4-0,5. Зниження повноти хвойного лісу на території
протипожежних розривів проводиться з метою зниження інтенсивності горіння пожежі у
100-метровій зоні біля дороги, в тому числі, переходу верхової пожежі, яка можерозвиватися у зімкнутих насадженнях у низову пожежу в умовах рідкого стояння дерев таприроднього поновлення листяних порід, що буде мати місце після розрідження
деревостану. Зменшення температури та швидкості пожежі надасть можливість
розташувати пожежні підрозділи на дорозі до підходу пожежі та створити безпечні зонишляхом запуску відпалу. При цьому відпал повинен проводитись пожежними, якіпройшли спеціальну підготовку, ознайомлені з правилами особистої безпеки під часпроведення відпалу та мають відповідне посвідчення. Також пожежні машини будуть
мати змогу змочити наземні лісові горючі матеріали до підходу пожежі, з метою зниження
інтенсивності горіння біля дороги. Запроектовані обсяги створення протипожежних
заслонів на території Заповідника наведено в табл. 4.10 Місця розташування заслонів
зображено на карті-схемі протипожежного впорядкування території Чорнобильського
радіаційно-екологічного біосферного заповідника та інженерно-технічних заходів іззахисту природних комплексів та об’єктів (Додаток 4, Картосхема 12).

56Вздовж усіх доріг з твердим покриттям в осінньо-зимовий період проводиться
створення протипожежних заслонів шириною 200 м з дорогою з твердим покриттям вцентрі. Заслони створюються шляхом зниження зімкнутості лісу до рівня 40% та менше
(відношення площі проективного покриття крон до загальної площі насадження) у смугах
шириною 100 м вздовж кожної сторони дороги (див. карту протипожежного
впорядкування території Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного
заповідника та інженерно-технічних заходів із захисту природних комплексів та об’єктів).
Зниження зімкнутості проводиться шляхом валки дерев (бажано кронами у дальню віддороги сторону) та зрізання крупних гілок. Крупні гілки рівномірно розкидаються потериторії на дальній стороні смуги від дороги. Дерева не трелюються і залишаються намісті валки. Смуги шириною 30 м вздовж дороги повинні бути очищені від гілок тахвої/листя зрубаних дерев. В першу чергу, впродовж 2021-2024 рр. зрідження лісу напротипожежних заслонах має бути проведене на ділянках, де відбулася пожежа у квітні
2020 р., оскільки протягом 3 років після пожеж ці ділянки є безпечними у пожежному
відношенні.
Протипожежні розриви плануються та закладаються при умові, що їх прокладання
призведе до суттєвого (50% і більше) зниження показника ризику виникнення та розвитку
пожеж (див. рис. 4.27). За необхідності, такі розрахунки виконає Регіональний
Східноєвропейський центр моніторингу пожеж за офіційного подання Державного
агентства України з управління зоною відчуження.
Очікувані результати. Облаштувані протипожежні розриви та заслони.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 48. Облаштування доріг протипожежного призначення
Опис заходу. Дороги всіх типів (шосе, дороги з твердим покриттям, поліпшені
дороги, лісові дороги, просіки, якими можливо проїхати, інші), які можуть бутивикористані для патрулювання, реагування та гасіння пожеж, відносяться до доріг
протипожежного призначення. В основі організації охорони лісів від пожеж повинні
використовуватись всі дороги з твердим покриттям, по яким можливий рух транспорту.
Оскільки на даний час відсутня повна та актуальна електронна карта доріг
протипожежного призначення Заповідника з класифікацією їх за типом та швидкістю
проїзду протипожежних засобів, існує необхідність створення такої карти та інтеграція її усистему прийняття рішень з попередження та гасіння пожеж. На даний час існує висока
вірогідність розвитку великих неконтрольованих пожеж через низьку щільність доріг тазапізнення з прибуттям на пожежу підрозділів на ранніх стадіях її розвитку.
Згідно з Правилами пожежної безпеки в лісах України, затвердженими наказом
Державного комітету лісового господарства України від 27.12.2004 № 278,зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 24.03.2005 за № 328/10608, загальна
щільність (густота) мережі доріг на території земель лісогосподарського призначення, приназемній охороні лісів повинна бути не менше 6 км на 1 тис. га загальної площі
підприємства. В окремих ділянках густота мережі доріг може відрізнятись від цього
показника: у кварталах з переважанням насаджень 4-5 класів природної пожежної
небезпеки (швидкість поширення пожеж невисока) достатня щільність мережі доріг можебути меншою нормативної, а у кварталах з переважанням насаджень 1-2 класів природної
пожежної небезпеки щільність мережі доріг повинна перевищувати 6 км/тис. га.
Щільність доріг визначає час прибуття сил і засобів пожежогасіння до місця виникнення
лісової пожежі, який у ЧЗВ рекомендується встановити від 15 до 30 хвилин від моменту
виявлення пожежі в залежності від КППН (табл. 4.11).

57
Таблиця 4.11
Фактична та рекомендована протяжність доріг протипожежного призначення
(нормативна щільність – 6 км/тис. га)Фактична
Рекомендовані
Площа протяжність
обсяги
ПлощаЩільність
насаджень
доріг збудівництва
ПНДВ
ПНДВ,
доріг,
1-2
твердим
доріг п/пга
км/тис. гаКППН, % покриттям,призначення,кмкмЯковецьке
13671,8
34,2
36,2
2,6
45,9
Денисовецьке
17956,2
33,2
48,4
2,7
59,4
Бенівське
12014,3
54,7
33,9
2,8
38,2
Паришівське
33300,5
39,9
106,6
3,2
93,2
Вільчівське
20536,8
57,4
71,0
3,5
52,2
Дібровське
13371,6
65,2
36,0
2,7
44,2
Луб'янське
13209,4
59,0
31,4
2,4
47,9
Поліське
17933,3
70,7
55,8
3,1
51,8
Корогодське
17022,8
69,0
31,2
1,8
71,0
Теремцівське
17406,0
22,9
21,1
1,2
83,3
Розсохівське
19519,7
67,3
48,5
2,5
68,6
Опачицьке
16789,5
52,5
29,4
1,8
71,3
Купуватське
14547,1
47,8
8,7
0,6
78,6
Всього по Заповіднику 227279,0
51,1
558,2
2,5
805,6
Очікувані результати. Облаштувані дороги протипожежного призначення.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 49. Облаштування та підтримка в належному стані протипожежних водойм
Опис заходу. Наявність пожежних водойм та під’їздів до них є визначальним
фактором ефективності реагування, успішності першої атаки та гасіння пожеж. Завідсутності природних водойм, штучні пожежні водойми потрібно створювати поблизу
наявних автомобільних доріг, при цьому передбачити будівництво під’їздів від доріг доводойм.
Водні джерела повинні знаходитись на відстані від центрів загорання не більше 2-4
км у насадженнях 1-го КППН, 5-8 км у насадженнях 2-го КППН та 8-12 км у насадженнях
3-5 КППН. Згідно з діючими нормами, ефективний запас води в облаштованих водоймах
повинен бути в найспекотніший період літа не менше 100 м3. На території Заповідника
знаходиться 39 водойм протипожежного призначення, перелік яких наведено в таблиці
4.12, а їх розташування зображено на карті-схемі протипожежного впорядкування
території Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника таінженерно-технічних заходів із захисту природних комплексів та об’єктів (Додаток 4,Картосхема 12). В межах проведення попередження пожеж персонал кожного ПНДВповинен здійснювати моніторинг стану під’їздів до водойм та запасів води у водоймах тавживати відповідні заходи у випадку суттєвого зниження запасу води, а дані про запаси
водойми вносити у систему підтримки прийняття-рішень щодо попередження та гасіння
пожеж.

58Таблиця 4.12
Розташування пожежних водойм та місць для забору води(– непридатні до експлуатації)Місцезнаходження
Джерело
Стан водойми
найближчий кол.
водопостачання
кв.
нас. пункт
Яковецьке ПНДВобладнати під’їзд та місце забору води,89 Яковецьке ПНДВр. Ілля
придатна
Денисовецьке ПНДВ29 с. Денисовичі
копань
придатна
120 с. Красне
копань
придатна
122 с. Річиця
річечка
придатна
Бенівське ПНДВ167 с. Нові Шепеличі
р. Сахан
придатна
Паришівське ПНДВнизький рівень води, заростає і
15 с. Усівмеліорат. канал
замулюється
низький рівень води, заростає і
57 с. Красне
меліорат. канал
замулюється
низький рівень води, заростає і
62 с. Коцюбинськ
меліорат. канал
замулюється
78 с. Городчан
меліорат. канал придатний
низький рівень води, заростає і
130 с. Крива Горамеліорат. канал
замулюється
низький рівень води, заростає і
214 с. Чапаївка
меліорат. канал
замулюється
низький рівень води, заростає і
283 КПП «Паришів»меліорат. канал
замулюється
низький рівень води, заростає і
220 с. Кошівка
меліорат. канал
замулюється
Вільчівське ПНДВобладнати під’їд та місце забору води,131 с. Вільча
ставок низин.
придатний
131 с. Вільча
ставок
придатний
231 с. Замостя
р. Грезля
встановити відбійник, придатна
Дібровське ПНДВ344 с. Вільшанка
р. Ілля
придатна
потребує розчищення, поглиблення,299 с. Бовище
заболоч. низ.
придатна
245 с. Клівини
річкапотребує розчищення, придатна
Луб’янське ПНДВ326 с. Ст. Красниця
копань
потребує розчищення, придатна
низький рівень води, заростає і
386 кордон «Стража»меліорат. канал
замулюється
407 садиба
меліорат. канал низький рівень води, заростає
с. Стечанка
низина
водойма заросла, низький рівень води(колишній кв. 169)Корогодське ПНДВ186 с. Роз’їзженизина
водойма заросла, низький рівень води303 с. Новосілки
низина
водойма заросла, низький рівень води59
352 с. Ладижичі
340 с. Паришів
28

с. Бички

42

с. Р. Вересня

78

с. Іловниця

184 ур. Цегельня
242 с. Губин
57
58
151
105

с. Плютовище
с. Плютовище
с. Кам’янкас. Р. Вересня

203 с. Губин
212 с. Куповате
213 с. Городище

Теремцівське ПНДВставок низ.
придатний
р. Остриця
придатна
Розсохівське ПНДВнизький рівень води, заростає імеліорат. канал
замулюється
низький рівень води, заростає ікопань
замулюється
меліорат. канал зарослий очеретом
низький рівень води, заростає ікопань
замулюється
низький рівень води, заростає ікопань
замулюється
Опачицьке ПНДВр. Прип’ятьпридатна
болото
придатне
низина
під’їзд відсутній, водойма висохла
низина
потребує розчищення та поглиблення
Купуватське ПНДВнизина
вода відсутня, водойма заросла
болото
водойма заростає але придатна
меліорат. канал придатний

Серед представленого переліку водойм, 2 водойми потребують спеціальних заходівпо їх відновленню (кв. 151 та кв. 203 Опачицького та Купуватського ПНДВ), решта
водойм потребують постійної підтримки їх у належному стані, а також облаштування
під’їздів.
Для оперативного гасіння пожеж на ранніх стадіях потрібно застосовувати також
збірні водойми обсягом 6-10 т та більше, які швидко можна встановити на найближчій відпожежі дорозі та поповнювати водою із використанням автомобільних цистерн. Цедозволить скоротити час доставки води на лінію вогню, а також сконцентрувати всіпожежні автомобілі на задачі гасіння, а не доставки води.
Місця розташування та будівництва нових протипожежних водойм повинні бутинауково обґрунтовані з метою виконання нормативу часу доставки води на ділянки знайвищою вірогідністю розвитку великих пожеж (див. рис. 4.27).
Очікувані результати. Облаштувані та підтримані в належному стані
протипожежні водойми.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 50. Затвердження регламенту робіт протипожежних служб
Опис заходу. Ключовою умовою контролю пожежної ситуації на території
Заповідника та недопущення розвитку великих та особливо великих пожеж є суворе
дотримання лісопожежними службами, персоналом та адміністрацією Заповідника,іншими організаціями зони відчуження регламенту роботи протипожежних служб (табл.
4.13). Діяльність з попередження та гасіння пожеж є спільною відповідальністю всього
персоналу зони відчуження, яка координується адміністрацією підприємств та ДАЗВ. Вцілому, перед початком пожежонебезпечного періоду необхідно провести нараду таузгодити взаємодію між організаціями ЧЗВ та їх персоналом щодо спільної
відповідальності за попередження, виявлення та гасіння пожеж. Протипожежні служби
Заповідника самостійно не в змозі забезпечити дотримання правил пожежної безпеки натакій великій території внаслідок значного обсягу інших робіт, транспортних засобів та60персоналу, а також нелегальних відвідувачів, які переміщаються або проводять роботи наній.
Таблиця 4.13
Регламент роботи протипожежних служб
Класпожежної
небезпеки
Регламент роботи
погоди /Комплексний
показник
Чергування на пожежно-спостережних вежах не ведеться. ПроводитьсяІ клас
виявлення пожеж з камер відеоспостереження протягом світлого часу доби.
Може проводиться наземне патрулювання у місцях найвирогіднішого
пожежна
небезпека
виникнення лісових пожеж. Особовий склад команд ЛПС займається
тренуванням, підготовкою спорядження та пожежної техніки або завідсутня
розпорядженням керівництва залучається до виконання профілактичних
(комплексний протипожежних заходів на обслуговуваній території з тією умовою, що зпоказник до настанням пожежонебезпечної погоди він повинен бути негайно
зосереджений на станції. Авіаційне патрулювання (в тому числі БПЛА) не400)проводиться. Можуть виконуватись польоти для контролю за станом діючих
пожеж та за додержанням правил пожежної безпеки в лісі.
Виявлення пожеж проводиться із використанням відеокамер. У випадку
відсутності камер організовується чергування на пожежно-спостережнихІІ клас
вежах протягом світлого часу доби. Організовується наземне патрулюванняабо із застосуванням БПЛА на ділянках, віднесених до 1-го та 2-го класів
низька
пожежна
природної пожежної небезпеки протягом світлого часу доби. Водії
пожежних автомобілів та їх бойові розрахунки (постійний штат)небезпека
(комплексний перебувають в місцях чергування та займаються тренуванням, підготовкою
показник
техніки, спорядження тощо. Авіаційне патрулювання (БПЛА) проводиться
через 1-2 дні, а при наявності пожеж – одноразове щоденно.
401-1000)
1. Проводиться виявлення пожеж із використанням відеокамер. У випадкуІІІ клас
відсутності камер організовується чергування на пожежно-спостережних
вежах. Наземне патрулювання в місцях найвірогіднішого виникнення пожеж
середня
протягом світлої частини доби. Протипожежне устаткування, апаратура тапожежна
небезпека
інвентар повинні бути навантажені на транспортні засоби. Пожежна техніка
(комплексний перебуває в повній готовності до застосування. Особовий склад ЛПС(постійний штат), якщо не зайнятий на гасінні пожеж, з 9 до 21 години
показник
1001-3000) перебуває в місцях чергування. Засоби пожежогасіння і транспорт,призначені для лісопожежних бригад, мають бути перевірені і готові дозастосування. Авіаційне патрулювання (БПЛА) проводиться одноразово
щоденно, а за наявності пожеж – дворазово щоденно.
2. При наданні Чорнобильською метеостанцією прогнозу щодо довгочасного
(понад 5 днів) періоду відсутності опадів забороняється в’їзд і виконання
будь-яких робіт у лісах всіх організацій без погодження із Заповідником.

61
1. Оголошується підвищена готовність всіх протипожежних служб зонивідчуження та організацій, які включені до Мобілізаційного плану
(помаранчевий рівень). Призначається відповідальний по зоні відчуження тапо Державному агентству України з управління зоною відчуження за станвисока
пожежна
готовності протипожежних служб та інших організацій, які зазначені унебезпека
мобілізаційному плані.
(комплексний 2. Проводиться щоденний контроль виконання заходів, передбачених
показник
регламентом роботи протипожежних служб і мобілізаційним планом.
3001-5000) Результати контролю доповідаються через диспетчера відповідальним
особам.
3. Цілодобове спостереження за допомогою відеокамер, а за їх відсутності
чергування на пожежно-спостережних вежах з 8 години ранку і до настання
темряви. Особовий склад ЛПС перебуває у повній готовності до виїзду намісце виникнення пожеж (якщо ЛПС не задіяні до гасіння пожеж, яківиникли раніше). Окремі групи із засобами пожежогасіння можуть
направлятися для патрулювання ділянок 1-го та 2-го класу природної
пожежної небезпеки та ділянок з найвищою щільністю джерел вогню. Вониповинні підтримувати постійний зв’язок з начальником ЛПС абодиспетчером на випадок негайного виїзду на виявлену пожежу.
4. Наземне патрулювання з 8-ї до 20-ї години на всій території, основне
зосередження в місцях проведення робіт в лісах і інших об’єктів в лісі, вмісцях, де найчастіше виникають пожежі.
5. Пожежні команди повинні бути приведені в повну готовність до гасіння
пожеж. Закріплені за ними засоби пожежогасіння і транспорт – перевірені ізнаходяться поблизу місць роботи. Авіаційне патрулювання (БПЛА)проводиться дворазове щоденно, а за наявності пожеж – триразове щоденно.
6. При наданні метеостанцією Чорнобиль прогнозу щодо довгочасного
(понад 5 днів) періоду відсутності опадів забороняється в’їзд і виконання
будь-яких робіт у лісах без погодження із Заповідником.
IV клас

62
V клас
надзвичайна
пожежна
небезпека
(комплексний
показник
більше 5000)

1. Всі лісогосподарські та інші роботи в лісах припиняються до зниження
рівня пожежної небезпеки або виконуються у присутності пожежного
автомобіля та екіпажу.
2. Вся увага працівників лісової охорони зосереджена на охороні лісів відпожеж.
3. Наземне патрулювання лісів проводиться протягом всього світлового дня,а в найбільш небезпечних місцях – цілодобово. Патрулювання здійснюється
спільно працівниками Заповідника, «Північної Пущі», ДПРЗ-11, поліції,підприємств зони відчуження та організацій, зазначених у мобілізаційному
плані, згідно з графіком, затвердженим ДАЗВ.
4. Авіаційне патрулювання (БПЛА) здійснюється не менше трьох разів надень.
5. Чисельність пожежних команд збільшується за рахунок працівників
ПНДВ. Додатково у підвищеній готовності знаходяться техніка ПНДВ(трактори з плугами, автотранспорт).
6. Наземні команди перебувають у місцях зосередження цілодобово, в стані
повної готовності до виїзду на пожежу згідно з мобілізаційним планом.
7. По прийняттю рішення ДАЗВ про заборону в’їзду в ліс автотранспорту, нанебезпечних ділянках біля закритих шлагбаумів, крім заборонних знаків,виставляються контрольні пости з працівників лісової охорони та інших
уповноважених організацій.
8. Працівники лісової охорони протягом даного періоду не повинні
переривати виконання своїх обов’язків за винятком, коли це зумовлено
хворобою.
9. У випадку досягнення значення комплексного показника 10000 та вищеоголошується мобілізація всіх наявних протипожежних сил та засобів,передбачених мобілізаційним планом ЗВ на заходи з попередження ташвидкого реагування на пожежу.
10. Створюються міжвідомчі мобільні групи для патрулювання лісів у складі
представників Заповідника, лісового господарства, ДПРЗ та поліції.
Готується щоденна доповідна керівництву ДАЗВ.
12. Пожежні автомобілі протягом світлової частини доби розташовуються впунктах, наближених до місць з найвищим ризиком виникнення
неконтрольованих пожеж.
13. Пожежна авіація (вертоліт Мі-8 з водозливним пристроєм), щозакріплена за зоною відчуження на випадок пожежі, приводиться у станпідвищеної готовності для оперативного гасіння пожежі (15-30 хвилин),якщо вона виникне у найбільш забруднених ділянках. Мобілізаційний планповинен передбачати порядок прийняття рішення про залучення авіації нарівні оперативного диспетчера ДАЗВ / ДСНС.

В першу чергу, необхідно дотримуватись вимог регламенту щодо припинення всіхробіт під час пожежної небезпеки погоди IV та V класу, в тому числі, самого Заповідниката інших організацій на території Заповідника, які можуть призвести до пожежі
(лісогосподарські роботи, обслуговування ліній електропередач, інших мереж, іншіроботи), заборона доступу всіх транспортних засобів в ліс та повна мобілізація персоналу
Заповідника, а також відповідного персоналу інших організацій та відомств (ДСНС,поліція тощо) на патрулювання території з метою виявлення порушень правил пожежної
безпеки та пожеж на ранніх стадіях. Такі заходи включаються у мобілізаційний план, якийзатверджується ДАЗВ з вказанням ресурсів та посадових осіб, відповідальних завиконання пунктів плану. За низької та середньої пожежної небезпеки також необхідно
суворо дотримуватись регламенту з метою недопущення виникнення пожеж.

63
Вся діяльність Заповідника та його співробітників повинна враховувати регламент
роботи протипожежних служб, що повинно бути відображено у відповідних наказах тапосадових інструкціях. До виконання регламенту робіт повинні бути залучені всіорганізації, що працюють у зоні відчуження в рамках виконання мобілізаційного плану.
Заповідник повинен контролювати виконання регламенту та мати адміністративні абоекономічні важелі для забезпечення його дотримання.
Очікувані результати: затверджений регламент робіт протипожежних служб.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 51. Забезпечення роботи пожежних спостережних веж, камер відеоспостереження таспостерігачів
Опис заходу. Раннє та точне виявлення пожеж є ключовою умовою недопущення
великих пожеж. Всього на території Заповідника для виявлення пожеж використовуються
10 діючих пожежно-спостережних веж (ПСВ) (додаток 4). На п’яти з цих веж зафінансової підтримки Лісової Служби США встановлено та функціонує п’ять камер
відеоспостереження (Паришівська ЛПС, Опачицька ЛПС, Лубянська ЛПС, смт Вільча,радіолокаційна антена Чорнобиль-ІІ).
Наявність 5 ПСВ, обладнаних камерами відеоспостереження, та 5 ПСВ ізспостерігачами (с. Корогод, м. Чорнобиль, с. Грезля, с. Котовське, с. Черевач) незабезпечують достатньо ефективної системи виявлення пожеж на всій площі. Надійне
виявлення (засічкою з двох веж) відбувається на площі біля 45 % території Заповідника.
Дві вежі у с. Денисовичі та у с. Яковецьке не використовуються для виявлення пожеж.
Неповне покриття території є недосконалістю системи охорони лісів від пожеж ізумовлює високу вірогідність розвитку великих неконтрольованих пожеж.
Камери відеоспостереження є сучасним та технологічно інноваційним
інструментом виявлення пожеж і повинні бути основою її системи у Заповіднику. Камери
розташовуються на діючих пожежно-спостережних вежах (на висоті 35 м) або наспеціалізованих вежах (48 м), що дозволяє суттєво збільшити зони виявлення.
Використання технології 4К та спеціальної оптики дозволяє отримати на моніторах
зображення високої роздільної здатності й бачити дим від пожеж на ранніх стадіях, атакож діагностувати колір диму, що дозволить негайно розпочати розвідку пожежі
безпосередньо після її виявлення. Використання камер відеоспостереження дозволяє
суттєво покращити умови роботи пожежного спостерігача, який знаходиться уприміщенні, що зменшує дози опромінення, забезпечує більш комфортний температурний
режим, а отже дозволяє підтримувати високий рівень уваги та концентрації під часвиявлення пожеж.
З метою підвищення точності виявлення пожеж та скорочення часу прибуття напожежу, кращого контролю пожежної ситуації у Заповіднику, необхідно створити єдину
систему виявлення пожеж на території Заповідника, яка повинна бути інтегрована усистему підтримки-прийняття рішень з попередження та гасіння пожеж. Така система
передбачає збільшення кількості камер до 14 з метою забезпечення 2-кратного перекриттязон виявлення пожеж у будь-якій точці території Заповідника, що забезпечить високу
точність виявлення пожеж (100-150 м в зоні надійного виявлення). Зображення з усіхкамер повинно виводитись на єдиний монітор центру управління надзвичайними
ситуаціями. П’ять камер, які були встановлені за підтримки Лісової Служби США у 2018
році, можуть бути технічно дооснащенні і автоматично визначати координати пожежі, а увипадку розробки системи підтримки-прийняття рішень, автоматично прокладати
маршрут до місця пожежі від найближчих ЛПС та пожежних водойм. Це, разом ізпрогнозом розвитку пожежі, дозволить визначати необхідну для локалізації пожежі
кількість сил та засобів та орієнтовний час операції. Система виявлення пожеж (камери,захисне, електричне, оптичне, комп’ютерне обладнання, система передачі зображення) є64технологічно складним обладнанням, яке потребує регулярного (раз на рік) технічного
обслуговування. На випадок виходу із ладу компонентів системи у пожежонебезпечний
період необхідно передбачити склад запасних частин та наявність фахівця у зонівідчуження, який зможе оперативно відновити роботу системи.
Обов’язковою умовою недопущення великих пожеж у зоні відчуження євстановлення повноцінної автоматичної системи виявлення пожеж, яка будезабезпечувати виявлення пожеж двома камерами на 90% території зони. Загальна
рекомендована кількість камер – 14-15. Цільова точність виявлення пожежі – до 30-50 м.
Координати встановлення камер визначаються ризиком виникнення та розвитку пожеж,наявністю охорони та електропостачання. Система виявлення повинна включати, крімкамер якості 4К, з’єднану цифрову карту з територіями ПНДВ, кварталами, відділами таСППР (система підтримки-прийняття рішень) для автоматичного розрахунку часу ташляху прибуття пожежних сил і засобів.
Очікувані результати: Забезпечена робота пожежних спостережних веж, камер
відеоспостереження та спостерігачів.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 52. Авіаційне патрулювання території Заповідника
Опис заходу. Авіаційне патрулювання є найбільш ефективним видом виявлення тагасіння пожеж на ранніх стадіях у зоні відчуження та, зокрема, у Заповіднику, враховуючи
відсутність повноцінної системи виявлення пожеж. За можливості, доцільно тримати нагелікоптерному майданчику біля м. Чорнобиль упродовж протипожежного періоду легкий
гелікоптер, який, крім пілотів здатен нести 2-3-х пожежних десантників, набір ручних
інструментів пожежогасіння та воду для ранцевих вогнегасних апаратів. Маршрути
патрулювання зазначені на карті-схемі протипожежних заходів Заповідника (додаток 4). Увипадку застосування авіаційного патрулювання на ділянках з найбільшою щільністю
джерел вогню та низькою доступністю до цих місць повинні бути виділені гелікоптерні
майданчики для його безпечного приземлення.
Більш економічним варіантом авіаційного патрулювання є використання
безпілотних літальних апаратів (БПЛА). На сучасному етапі технічні можливості БПЛАнизького класу не дозволяють охопити територію Заповідника протягом одного вильоту.
Отже, територія повинна бути розділена на декілька кластерів, площа яких дозволяє
провести 40 хвилинне патрулювання одним БПЛА. Умовою такого поділу є забезпечення
прямої видимості сигналу з БПЛА до пульту управління. Технічно є можливість
передавати сигнал управління БПЛА та зображення через приймально-передавальні
пристрої, що встановлюються на пожежно-спостережних вежах. У випадку застосування
БПЛА для патрулювання повинен бути розроблений регламент та маршрути польотів зарізної пожежної небезпеки погоди. За умови використання БПЛА затверджується графік
зарядки акумуляторів та відповідальний.
Очікувані результати: проведене авіаційне патрулювання території Заповідника.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 53. Організація системи сповіщення про пожежу
Опис заходу. Для забезпечення зв’язку застосовують засоби радіо-, дротяного,мобільного та супутникового зв’язку. Основним видом зв’язку під час гасіння пожеж єрадіозв’язок. Радіозв’язок має знаходитись у постійній готовності до негайної передачі
команд і донесень. Мережі мобільного зв’язку використовують як допоміжні
(альтернативні) канали. Мережі супутникового зв’язку використовують у разі відсутності
доступу до мережі операторів фіксованого, рухомого (мобільного) зв’язку або їхруйнування.

65
З метою ефективного реагування на випадки пожеж, адміністрацією Заповідника
повинна бути розроблена та затверджена схема оповіщення у випадку виникнення пожежіабо надзвичайної ситуації на території Заповідника. Орієнтована схема оповіщення
зображена на рис. 4.25. В схемі потрібно зазначити номери телефонів, коди радіостанцій
тощо, за якими можна зв’язатися із відповідним структурним підрозділом.

Рис. 4.25. Орієнтовна схема оповіщення у випадку виникнення пожежі або НС натериторії Заповідника
схеми.

Схема повинна бути узгодженою із ДАЗВ та відомствами, які включені до цієїЗаповідник повинен розробити систему оповіщення всіх сторін при виникненні
пожеж та їх дій та сприяти її затвердженню та виконанню. Система оповіщення повинна
регулярно та планово відпрацьовуватись всіма організаціями (не рідше 1 раз на місяць
поза пожежонебезпечним періодом та 1 раз на два тижні у пожежонебезпечний період).
Кожна організація повинна призначити відповідальну особу за оповіщення, в тому числі іДАЗВ.
Очікувані результати: організована система сповіщення про пожежу.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 54. Забезпечення пожежною технікою та протипожежним інвентарем
Опис заходу. Для забезпечення оперативного реагування на можливі випадки
пожеж на території Заповідника створено 5 лісових пожежних станцій (ЛПС) 2-го типу(Денисовецька, Луб’янська, Паришівська, Опачицька, ЛПС ремонтно-транспортної
дільниці) та 2 ЛПС 1-го типу (Дитятківська, Котовська). У кожному ПНДВ, на якому
немає ЛПС, створюється пункт зберігання протипожежного інвентарю. Розміщення ЛПСта пунктів зберігання протипожежного інвентарю наведено на картосхемі
протипожежного впорядкування території Чорнобильського радіаційно-екологічного
біосферного заповідника та інженерно-технічних заходів із захисту природних комплексів

66
та об’єктів (Додаток 4). Запроектований перелік протипожежного обладнання та засобів
гасіння лісових пожеж у ЛПС-2 наведено в таблиці 4.14.
Таблиця 4.14
Протипожежне обладнання та засоби гасіння лісових пожеж за ЛПС-2Найменування протипожежного
обладнання та засобів гасіння
Пожежний автомобіль абоцистерна
Автомобіль бортовий підвищеної
прохідності вантажопідйомністю
0,8-2,2 тПатрульний автомобіль
підвищеної прохідності
Пристосована до пожежогасіння
АРС-14Катер лісопожежний або човен
моторний на 4-5 чол.
Пожежні мотопомпи

Рекомендоване
оснащення ЛПСОдин.
всього
виміру однієї
(5 ЛПСЛПС-22)Фактичне
оснащення
всього
(5 ЛПС-2)Потреба

шт.

2

10

12

-

шт.

2

10

-

10

шт.

1

5

-

5

шт.

-

-

12

-

шт.

1-2

5-10

-

5

шт.

10-15
15002000
5-10

8

7

2000

-

-

10

Напірні пожежні рукави

м. п.

Стволи торф’яніЗнімні пожежні цистерни абогумові ємкості для води на 8001500 л.
Трактори класу 0,9-3,0 т. зплугами
Ранцеві лісові вогнегасникиоприскувачі
Бензопили
Лопати
Сокири
Граблі
Каністри 20 л для перевезення
палива для мотопомп табензопилок
Переносні радіостанції або засоби
мобільного зв’язкуБідони чи каністри для питної
води 20 лКухлі для питної водиАптечки першої медичної
допомоги
Черговий спецодяг, взуття
Генератори 8-10 кВтСвердловини
Прилади дозиметричної розвідки
Засоби індивідуального захисту
органів дихання
Вежі радіозв’язку висотою 32 м івищеЗапалювальні апарати

шт.

2-3
300400
1-2

шт.

3-4

15-20

-

20

шт.

2-3

10-15

1

10

шт.

20-50

100-250

75

175

шт.
шт.
шт.
шт.

2-5
100
20
20

10-25
500
100
100

50
22
-

25
450
78
100

шт.

10

50

-

50

шт.

6-10

30-50

29

50

шт.

4-10

20-100

-

50

шт.

10-20

50-100

-

100

шт.

5

25

-

25

шт.
шт.
шт.
шт.

за к-тю членів ком.
-

4
-

60
8
4
20

шт.

за к-тю членів ком.

800

3000

шт.

-

-

-

5

шт.

4

20

-

20

67
Запроектований перелік протипожежного обладнання та засобів гасіння лісових
пожеж у ЛПС-1 (Дитятківська, Котовська) наведено у таблиці 4.15.
Таблиця 4.15
Протипожежне обладнання та засоби гасіння лісових пожеж по ЛПС-1Рекомендоване
оснащення ЛПСоднієї
всього
ЛПС-1 (2 ЛПС-1)Фактичне
оснащення Необхідно
придбати
всього
(2 ЛПС-1)Найменування протипожежного
обладнання та засобів гасіння

Один.
виміру

Пожежний автомобіль або цистерна
Автомобіль бортовий підвищеної
прохідності вантажопідйомністю 0,82,2 тПристосована до пожежогасіння
АРС-14Мотоцикл з коляскою
Катер лісопожежний або човен
моторний на 4-5 чол.
Пожежні мотопомпи
Напірні пожежні рукави
Стволи торф’яніЗнімні пожежні цистерни абогумові ємкості для води на 800-1500
л.
Трактори класу 0,9-3,0 т. з плугами
Ранцеві лісові вогнегасникиоприскувачі
Бензопили
Лопати
Сокири
Граблі
Каністри 20 л для перевезення
палива для мотопомп та бензопилок
Переносні радіостанції або засоби
мобільного зв’язкуБідони чи каністри для питної води20 лКухлі для питної водиАптечки першої медичної допомоги
Генератори 8-10 кВтПрилади дозиметричної розвідки
Засоби індивід. захисту органів
дихання
Запалювальні апарати

шт.

1

2

-

2

шт.

1

2

-

2

шт.

-

-

2

-

шт.

1

2

-

2

шт.

1

2

-

-

шт.
м. п.
шт.

1
150-200
1

2
300-400
2

-

2
400
-

шт.

1-2

2-4

-

4

шт.

1
10-20

2

-

2

20-40

-

30

1-2
50
10
10
5

2-4
100
20
20

-

4
100
20
20

10

-

10

шт.

3-4

6-8

-

8

шт.

2-4

4-8

-

8

шт.
шт.
шт.
шт.

3-5
2
-

6-10
4
-

-

10
4
2
2

шт.

-

-

-

50

шт.

-

-

-

2

шт.
шт.
шт.
шт.
шт.
шт.

Перелік протипожежного обладнання та засобів гасіння лісових пожеж, щопроектується на кожне ПНДВ, наведено в таблиці 4.16. Пункти зберігання
протипожежного інвентарю проектуються у Яковецькому, Денисовецькому, Бенівському,Паришівському, Дібровському, Поліському, Корогодському, Розсохівському таКупуватському ПНДВ. Перелік та кількість протипожежного устаткування проектувався

68відповідно до Норм забезпечення протипожежним обладнанням та засобами гасіння
лісових пожеж структурних підрозділів постійних лісокористувачів, що не мають лісових
пожежних станцій (додаток 1 до Правил пожежної безпеки в лісах України, затверджених
наказом Державного комітету лісового господарства України від 27.12.2004 № 278,зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 24.03.2005 за № 328/10608).
Таблиця 4.16
Запроектоване забезпечення протипожежним устаткуванням та засобами гасіння
лісових пожеж пунктів зберігання протипожежного інвентарю

№Найменування протипожежного
устаткування та засобів гасіння
лісових пожеж

1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22

Цистерни знімні 1000-1500 літрів, шт.
Навісні насоси, шт.
Мотопомпи МП-600, МП-800, шт.
Пожежні напірні рукави, пог. метрів
Торф’яні пожежні стволи, комплект
Бульдозери, шт.
Трактори з причепами, шт.
Плуги лісові, шт.
Автомобілі – всюдиходи, шт.
Лопати, шт.
Сокири, шт.
Граблі, шт.
Бензомоторні пилки, шт.
Змочувачі, піноутворювачі, кг.
Ранцеві обприскувачі, шт.
Стаціонарні радіостанції, шт.
Переносні радіостанції, шт.
Бідони (каністри) для питної води, шт.
Запалювальні апарати, шт.
Кухлі для питної води, шт.
Спецодяг, комплект
Аптечки першої допомоги, шт.

Запроектоване оснащення пункту
зберігання протипожежного
інвентарю, од.
одного пункту
всіх пунктів (9)
2
18
2
18
2
18
1000
9000
–
–
2
18
2
18
2
18
1
9
30
270
10
90
10
90
3
27
50
450
10
90
1
9
3
27
5
45
5
45
10
90
20
180
5
45

Очікувані результати: Забезпечена пожежною технікою та протипожежним
інвентарем адміністрація Заповідника.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 55. Організація радіозв’язку у Заповіднику
Опис заходу. Радіозв’язок за схемою «всі чують всіх» є важливою умовою
скоординованих та швидких дій під час виявлення пожеж, мобілізації додаткових сил тазасобів, забезпечення безпеки персоналу та реалізації стратегії і тактики гасіння, єнеобхідним для швидкого виконання рішень про евакуацію персоналу за потреби та інше.
Важливою вимогою є те, що повинні бути виділені спеціальні частоти для пожежних
служб Заповідника, які можуть використовувати відповідні керівники, персонал ЛПС,ПНДВ, всі службові автомобілі, відповідальні керівники ДАЗВ, штабу з ліквідації
надзвичайної ситуації, оперативного штабу, а також представники інших організацій та

69відомств, що залучаються до патрулювання або гасіння пожеж: Північна Пуща, ДПРЗ-11,поліція, прикордонна служба, митниця, медична служба, метеостанція тощо. Всікористувачі повинні використовувати цифрові радіостанції, які або закріплені наавтомобілях, або є персональними. Всі пожежники, які працюють на лінії вогню, повинні
бути екіпіровані персональними радіостанціями, які мають зв’язок з керівником пожежної
дільниці, а за потреби повинен бути передбачений канал для прямого зв’язку з членами
оперативного штабу, керівником гасінням та іншими причетними особами. На даний часпожежні служби не забезпеченні єдиним радіозв’язком, який би працював на всійтериторії Заповідника, а всі потенційні додаткові сили мають або інші частоти, не зв’язаніз пожежними службами, або обмежену зону покриття. Доцільно забезпечити виконання
наступних вимог до цифрової системи відомчого радіозв’язку зони відчуження:1) Система повинна базуватися на системі цифрового радіозв'язку, працювати увідкритому цифровому стандарті DMR і підтримувати можливість сполучення з IPтехнологіями;2) Забезпечити максимальну зону покриття території зони відчуження;3) Об’єднати існуючий зв'язок усіх зацікавлених організацій, які працюють в зонівідчуження.
У такому випадку абоненти цифрової радіомережі зможуть використовувати
наступні можливості викликів та сервісів: персональний виклик (будь-який абонент
мережі зможе зв’язатися з будь-яким абонентом мережі ); груповий виклик (будь-якийабонент мережі зможе зв’язатися з будь-якою, раніше сформованою, групою абонентів);загальний виклик (будь-який абонент мережі зможе зв’язатися зі всіма абонентами
мережі); центральний диспетчер (ДАЗВ, м. Чорнобиль) і диспетчери на віддалених
диспетчерських місцях можуть здійснювати GPS-моніторинг і контроль за переміщенням
персоналу та виконанням ними відповідних завдань. Для модернізації радіозв’язкунеобхідно провести підготовчі роботи з обстеження, вибору місць установки устаткуваннята розробити Робочий проект по «Модернізації відомчого радіозв’язку зони відчуження».
Рекомендована схема радіозв’язку наведена на рис. 4.26. При модернізації відомчого
радіозв’язку зони відчуження пропонується передбачити встановлення базових станцій набазі ретрансляторів SLR8000 VHF з резервним живленням, а також необхідного
додаткового обладнання зв’язку, а саме, передбачити встановлення чотирьох базових
станцій:1. Головна БС «Дуга» (Чорнобиль-2) – 3-х канальна, GPS: 51.307222, 30.069444
2. БС «Поліське» – 2-х канальна, GPS: 51.226667, 29.416389
3. БС «Опачичі» – 2-х канальна , GPS: 51.206869, 30.321476
4. Резервна БС «Луб’янка» (с. Рудня Іллінецька) – 2-х канальна, GPS: 51.288889,
29.783889

Рис. 4.26. Схема організації зв’язку в системі охорони природних ландшафтів зони відчуження (Заповідника) від пожеж

70

71
На всіх базових станціях встановлюються блоки «мережевого зв'язку» для об'єднанняБС з IP мережею, та всі вони обладнуються системами заземлення і блискавко-захистом. Наголовній БС «Дуга» додатково встановлюються комутатори/шлюзи:зв’язку з авіацією;зв’язку з існуючою мережею ДСНС;зв’язку з існуючою мережею Національної поліції.
Додатково встановлюються (можливо, на території Державного спеціалізованого
підприємства «Чорнобильський спецкомбінат»): 1) Інженерний модуль з блоком мережевого
зв'язку; 2) Резервний блок зв’язку з авіацією; 3) Блок зв’язку з існуючою мережею
Спецкомбінату. Для організації роботи цифрової системи радіозв’язку необхідно підготуватиі подати заявочні документи на 9 пар частот в діапазоні 136-174 МГц. Згідно з Порядком
надання висновків щодо електромагнітної сумісності та дозволів на експлуатацію
радіоелектронних засобів і вимірювальних пристроїв, здійснюється підготовка заявочних
документів на отримання частотних присвоєнь та подається до УДЦР з частотним планом
мережі та схемою організації радіозв’язку.
Необхідно передбачити встановлення віддалених диспетчерських місць уЗаповіднику, ДСП «Північна Пуща», 11 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Київській області, ДАЗВ(м. Чорнобиль), ДАЗВ (м. Київ). Також доцільна закупівля наступного абонентського
обладнання: 40 стаціонарних радіостанцій; 148 автомобільних радіостанцій (16 шт. – типу І,та 132 шт. – типу ІІ); підключення до системи 227 комплектів портативних радіостанцій.
У Заповіднику повинен бути призначений відповідальний за підтримку
функціонування радіозв’язку, а у кожному підрозділі, що буде використовувати радіостанціїдля проведення протипожежних заходів – відповідальний за збереження радіостанцій тапідтримку зарядки акумуляторів радіостанції згідно із затвердженим графіком.
Всі лісові пожежні станції або підрозділи відомчої пожежної охорони повинні бутиоснащені всіма необхідними протипожежними засобами у відповідності до переліків,наведених у нормативних документах та рекомендацій цього Проєкту.
Очікувані результати: організований радіозв’яок у Заповіднику.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 56. Затвердження системи підтримки-прийняття рішень з попередження та гасіння
пожежОпис заходу. Важливою умовою постійної підтримки високої готовності таефективності усієї системи охорони від пожеж Заповідника, актуальності даних, щовикористовуються при гасінні пожеж, є створення та впровадження системи підтримкиприйняття рішень (далі – СППР) з попередження та безпечного гасіння пожеж. Перевагою
використання системи є постійна наявність актуальної інформації про пожежне середовище
території Заповідника, ризики виникнення пожеж та наявні/заплановані протипожежні
заходи, сили та технічні засоби пожежогасіння.
Метою системи є інтеграція в режимі реального часу всієї наявної інформації пропожежні ризики, діючі та минулі пожежі, інші небезпеки та наявні сили та засоби у систему,що може використовуватися як для планування протипожежних профілактичних заходів, такі для оперативного прийняття рішень по гасінню пожеж. СППР включає інтегровані
комп’ютерні бази даних, ГІС, програмне забезпечення та видає необхідну інформацію вмежах стандартних запитів користувачів у вигляді документів, результатів розрахунків та
карт. СППР включає наступні підсистеми, в тому числі, у вигляді геопросторової інформації:карти земельного, рослинного покриву, об’єктів житлової та промислової
інфраструктури;карти радіаційного забруднення;72карти протипожежної інфраструктури, включно із ЛПС, ПНДВ, дороги п/ппризначення, пожежні водойми, розташування сил та засобів, пунктів розташування п/пінвентарю тощо;моделі горючих матеріалів та поведінки пожежі;блок прогнозу розвитку пожежі за заданими параметрами;блок поточної пожежної погоди та її прогнозу з грідом 200*200 м;показник вірогідності виникнення та розвитку пожеж;модуль прогнозування сумарної дози опромінення пожежних на лінії вогню;модуль прогнозування периметру пожежі;модуль зчитування інформації з трекерів, встановлених на транспортних засобах абоперсональних;модуль розрахунку часу доставки сил та засобів від найближчих (заданих) місць
дислокації та автоматичної прокладки маршрутів;модуль розрахунку потреби води для гасіння в реальному режимі часу та доступної їїкількості за наявних технічних засобів та джерел водопостачання;блок посадових інструкцій та нормативного забезпечення;модуль статистичної звітності про пожежі з автоматичним відображенням минулих
пожеж на карті та виведенням статистики пожеж за певний період;блок вибору стратегії та тактики гасіння в залежності від місця пожежі, радіаційного
забруднення, наявних сил і засобів та пожежної погоди;система виявлення пожеж (зображення з камер);інші компоненти.
Користувачами СППР є відповідальні особи за попередження та гасіння пожеж,Заповідник та ДАЗВ (он-лайн), члени оперативного штабу гасіння, пожежний персонал,оперативний диспетчер центру управління надзвичайними ситуаціями, співробітники ДСНС,поліції, метеослужби, зацікавлені представники інших відомств. Доступ до системи можна
отримати як у кризовому центрі, так і дистанційно.
Очікувані результати: затверджена система підтримки-прийняття рішень зпопередження та гасіння пожеж.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 57. Розробка та затвердження Порядку реагування та гасіння пожеж
Опис заходу. Швидке та ефективне реагування на пожежу є ключовою умовою
недопущення розвитку великих та особливо великих неконтрольованих пожеж із залученням
значних людських та матеріальних резервів, у тому числі, авіаційного гасіння, якезастосовувалось у 1992, 2015, 2016-2018, 2020 рр. у зоні відчуження. Порядок реагування
визначається внутрішньою інструкцією Заповідника та загальнодержавними нормативними
документами і включає порядок оповіщення про виявлення пожежі, послідовність прийняття
рішень відповідальними особами, їх реалізацію пожежним персоналом та затверджується
наказом по підприємству.
Прибуття на місце пожежі перших сил та засобів повинно здійснюватися в межах 1530 хвилин після повідомлення про виявлення пожежі в залежності від ступеня пожежної
небезпеки погоди та класу природної пожежної небезпеки. Територія Заповідника повинна
бути поділена за зонами відповідальності між ЛПС та ПНДВ з метою чіткої регламентації
відповідальності за реагування на пожежу. Кількість сил та засобів, які здійснюють
реагування на пожежу, послідовність та сила першої атаки координуються оперативним
диспетчером Заповідника згідно з планом реагування та визначається пожежною небезпекоюна момент виявлення пожежі. В умовах IV та V класів пожежної небезпеки погоди та високої
швидкості вітру (>6 м/с) реагування має бути максимально агресивним, здійснюватися здекількох найближчих місць розташування пожежних сил (ПНДВ, ЛПС). За умови
функціонування у Заповіднику системи підтримки-прийняття рішень з попередження та

73гасіння пожеж, оперативний черговий приймає рішення про кількість сил та засобів, щовисуваються на пожежу у відповідності до розрахункової площі та периметру пожежі
упродовж найближчих 1-3 годин. Він також повідомляє підрозділам координати пожежі.
З метою управління реагуванням, першою атакою, локалізацією та гасінням пожеж,перед початком пожежонебезпечного періоду визначаються керівники гасіння різного рівня,які відповідають складності пожежі, на кожній вахті на рівні ЛПС, ПНДВ та Заповідника.
Керівники гасіння повинні пройти теоретичне та практичне навчання та отримати відповідну
кваліфікацію щодо управління гасінням пожеж різної складності. Можлива складність
пожеж зумовлюється факторами пожежного середовища (погодні умови, площа, вид пожежі,горючі матеріали, вид ландшафту, радіаційне забруднення, наявність сховищ ядерного
палива або інших соціальних та промислових об’єктів в зоні пожежі тощо), а перелік пожеж
різної складності (наприклад 1 рівень складності, найвищий – верхові дуже сильні пожежі узонах високого радіаційного забруднення площею більше 25 га), 2 рівень і таке інші)визначається внутрішнім наказом по підприємству з вказанням кваліфікації керівника
гасіння пожеж, який може гасити пожежу даної складності. Оперативний диспетчер приймає
рішення про залучення керівників гасіння відповідного рівня та координує перехід
керування гасіння у випадку прибуття керівника гасіння вищого рівня.
Всі рішення щодо організації гасіння на місці пожежі, формування оперативного
штабу гасіння, послідовності моніторингу погодних умов, вибору стратегії та тактики
гасіння, порядку управління силами та засобами, порядку організації заходів безпеки, в томучислі радіаційної безпеки, медичного забезпечення, охорони району пожежі поліцією,порядку організації зв’язку, порядку забезпечення логістики для цілей гасіння, порядку
роботи персоналу на лінії вогню та його заміни, порядку дезактивації, харчування тавідпочинку персоналу, залучення додаткових сил та засобів, в тому числі, інших відомств,взаємодії з авіаційними засобами гасіння пожеж, обліку персоналу, обліку ресурсів та іншеприймає керівник гасіння і доповідає про це оперативному диспетчеру та відповідальній
посадовій особі, а також фіксує у спеціальному журналі.
У межах співпраці з Лісовою Службою США було розроблено карту з визначеними
територіями з високою ймовірністю розвитку великих та особливо великих пожеж, до яких,за небезпечних погодних умов, повинна приділятися першочергова увага (рис. 4. 27).
Розрахунки свідчать, що найвище значення показника ймовірності розвитку пожеж на данийчас сформувалися у Поліському (ймовірність поширення пожеж – 6,9 %) ПНДВ, далі йдуть
Луб’янське (4,8 %), Дібровське (4,4 %), Вільчівське (3,7 %), Корогодське (3,7 %) і Опачицьке
(3,3 %) (The wildfire problem in areas contaminated by the Chernobyl disaster, 2019). Показник
ймовірності розвитку пожежі суттєво знижується, якщо у розрахунки закладається умова, щопожежа не перетне найближчу дорогу з твердим покриттям. Отже стратегія гасіння великихта особливо великих сильних верхових пожеж повинна базуватись на готовності (тактичної –достатньої забезпеченості силами, засобами та водою) зупинити їх на найближчому
штучному або природному протипожежному бар’єрі. На даний час, площа протипожежних
блоків Заповідника, обмежених штучними або природними бар’єрами, становить 10-30 тис.
га. Враховуючи особливу небезпеку пожеж на радіаційно забрудненій території, доцільно
зменшити площу протипожежних блоків. Для більш ефективної системи охорони лісів відпожеж потрібні подальші польові роботи з уточнення ефективності та розміщення існуючих
бар’єрів, що дозволить скорегувати стратегію попередження та гасіння пожеж.
У випадку виникнення та розвитку великої або особливо великої сильної абосередньої верхової лісової пожежі головним методом її локалізації та гасіння є використання
оборонної стратегії та відпалу на підготовлених позиціях на відстані не менше за 2-3 км дофронту пожежі. Крім відпалу, може використовуватись пролиття смуг лісу перед опорною
смугою, вирубка дерев (за умови достатнього часу).

Рис. 4.27. Ймовірність розвитку великих та особливо великих пожеж (burn probability).

74

75Деталі операції визначаються кваліфікованим керівником гасіння і зумовлюються
факторами пожежного середовища, зокрема, швидкістю та напрямом вітру, вологістю тавидом горючого матеріалу, видом та площею пожежі, графіком прибуття, кількістю такваліфікацією протипожежних сил та засобів на оборонні позиції. При підготовці позицій
необхідно враховувати, що за площі пожежі більше 100-200 га пожежна погода білякрайки змінюється, і вітер біля поверхні може змінювати напрямок в бік пожежі, тоді як вцілому пожежа продовжить рухатися в напрямку загального вітрового потоку.
У випадку змінних напрямків вітру потрібно бути готовим до передислокації силдо зміни розташування елементів пожежі, в першу чергу, фронту та флангів. У випадку
вологості горючих матеріалів нижче 25 % (комплексний показник більше 10000) всіпожежі у хвойних лісах будуть верховими, за виключенням незімкнутих насаджень
низької повноти. В оперативному штабі необхідно постійно обраховувати периметр
діючої пожежі та інформувати керівника гасіння з метою розрахунку локалізації кількостісил та засобів, а також води або ретардантів.
Використання техніки відпалу для створення зон без горючих матеріалів перед
фронтом пожежі можливо тільки за умови залучення попередньо навченого персоналу,який оснащений індивідуальними засобами захисту, раціями та дотримання правил
застосування
відпалу
(https://nubip.edu.ua/sites/default/files/u184/irpg_ukr_chornobyl_forest_firefighters_2018.pdf).
Головною небезпекою для персоналу, що проводить відпал перед фронтом пожежі,є втеча пожежі за вітром за межі опорної смуги або перекидання часток, що горять, заспину пожежних, які виконують відпал. У такому випадку є загроза потрапляння
персоналу у вогневу пастку, його травмування або навіть загибель, пошкодження
транспортних засобів тощо.
З метою проведення базової теоретичної та практичної підготовки пожежного
персоналу Заповідника перед початком пожежонебезпечного періоду доцільно
використовувати Довідник лісового пожежного зони відчуження, розроблений
співробітниками Регіонального Східноєвропейського центру моніторингу пожеж запідтримки
Лісової
Служби
США(електронний
ресурс:https://nubip.edu.ua/sites/default/files/u184/irpg_ukr_chornobyl_forest_firefighters_2018.pdf). Удовіднику наведена наступна базова інформація: стисла характеристика зони відчуження,правила радіаційної безпеки, принципи керування гасінням, порядок дебрифінгу після
гасіння пожежі, вимоги безпеки під час гасіння пожежі, індивідуальний захист
пожежника, оцінювання ризиків на пожежі, типові ознаки поведінки пожеж з випадками
загибелі людей, типові тактичні ризики, показники складності пожеж, організація гасіння,повідомлення диспетчеру, стадії гасіння лісових пожеж, розвідка лісової пожежі, плангасіння, стратегія гасіння пожеж, тактика гасіння пожеж, способи та методи гасіння
лісових пожеж, відпал, зв’язок, керівництво гасінням лісової пожежі, обов’язки керівника
гасіння лісової пожежі, взаємодія з авіацією, погодні умови та поведінка пожежі,невідкладна медична допомога, основні правила поведінки на пожежі тощо. Длякваліфікаційної підготовки керівників гасіння необхідно використовувати спеціалізовані
посібники.
Очікувані результати: затверджений Порядок реагування та гасіння пожеж.
Головні виконавці: працівники СДО.
Захід 58. Спеціальна підготовка працівників служби державної охорони щодо гасіння
пожежОпис заходу.
Безпека та індивідуальний захист пожежника
Охорона лісів від пожеж відноситься до робіт з підвищеною небезпекою для життята здоров'я людини. Адже роботи, особливо під час гасіння лісових пожеж, виконуються
найчастіше в екстремальних умовах за поганої видимості, задимленості, високих
температур, на пересіченій місцевості та значній відстані від населених пунктів і

76медичних закладів. Тому важливим елементом безпеки пожежного персоналу під часорганізації гасіння лісових пожеж є застосування засобів індивідуального захисту.
Організація безпеки та індивідуальний захист пожежників, як і інших категорій
працівників Заповідника та підприємств лісового господарства базується на Закону
України «Про охорону праці», Кодексі законів про працю України, Закону України «Прозагальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку навиробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» таінших нормативно-правових документах про охорону праці – правила, норми, регламенти,положення, стандарти, інструкції та інші документи, обов'язкові для виконання (стаття 3
та 27 Закону України «Про охорону праці»). Відповідно до статті 8 Закону України «Проохорону праці» щодо забезпечення працівників спецодягом, іншими засобами
індивідуального захисту, мийними та знешкоджувальними засобами зазначено наступне:«На роботах із шкідливими і небезпечними умовами праці, а також роботах, пов'язаних іззабрудненням або несприятливими метеорологічними умовами, працівникам видаються
безоплатно за встановленими нормами спеціальний одяг, спеціальне взуття та інші засоби
індивідуального захисту, а також мийні та знешкоджувальні засоби.
Роботодавець зобов'язаний забезпечити за свій рахунок придбання,комплектування, видачу та утримання засобів індивідуального захисту відповідно донормативно-правових актів з охорони праці …».
Засоби індивідуального захисту призначені для забезпечення безпечних умовроботи пожежників, за умов правильного використання повинні захистити від фізичної
травми (подряпин, саден і прямих опіків), впливу променистої теплоти (високих
температур), накопичення метаболічного тепла та ін. До засобів індивідуального захисту
належать, але не обмежуються переліченим: спеціальний захисний одяг (вогнетривкий),засоби захисту голови (каска, шолом), рук (шкіряні рукавиці), ніг (міцне шкіряне взуття зтермостійкою підошвою), органів дихання (респіратор) та зору (окуляри).
Таким чином, з метою захисту пожежного персоналу під час виконання
оперативно-тактичних завдань з гасіння ландшафтних пожеж, керівник підприємства абопідрозділу зобов’язаний особисто контролювати наявність та стан елементів
індивідуального захисту пожежника.
Кваліфікаційні вимоги до персоналу, який залучається до гасіння пожежДо гасіння лісових (ландшафтних) пожеж залучаються особи, які досягли 18річного віку, мають повну загальну середню освіту, за станом здоров'я можуть виконувати
покладені на них завдання та пройшли навчання з підготовки лісового пожежника
початкового рівня; без вимог до стажу роботи.
Загальні функції:-виконання робіт щодо запобігання та ліквідації лісових (ландшафтних) пожеж іззастосуванням ручних інструментів і технічних засобів, індивідуальних моторизованих
засобів пожежогасіння;-виконання робіт щодо запобігання та ліквідації лісових (ландшафтних) пожеж іззастосуванням механізованих технічних засобів пожежогасіння та спеціальної техніки;-організація виконання заходів щодо попередження та ліквідації лісових
(ландшафтних) пожеж, проведення пошуково-рятувальних та аварійно-рятувальних робіт,із застосуванням механізованих технічних засобів пожежогасіння та спеціальної техніки.
Обов’язки:-проведення розвідки лісової (ландшафтної) пожежі;-пошук шляхів проходу людей, проїзду техніки до місця лісової (ландшафтної)пожежі, джерел водопостачання;-локалізація та гасіння лісової (ландшафтної) пожежі на критичних напрямках звикористанням ручних та механізованих засобів пожежогасіння;-дотушування осередків горіння з подальшим окараулюванням;-створення протипожежних бар’єрів;-створення рукавних ліній і магістралей, в тому числі з естафетною подачею води;77-проведення контрольованих профілактичних палів з використанням ручних
запалювальних апаратів;-розчищення захаращених ділянок у лісі від горючих матеріалів рослинного
походження при гасінні пожеж ручними інструментами;-створення технологічних коридорів з використанням бензопил і ручних
інструментів;-створення протипожежних водойм та водозабірних площадок;-підготовка засобів індивідуального захисту, польового індивідуального
спорядження, засобів забезпечення життєдіяльності до застосування;-створення польового пожежного табору для короткочасного перебування групи
пожежогасіння в природному середовищі, його облаштування;-доставка сил і засобів пожежогасіння до місць гасіння лісових (ландшафтних)пожеж;-здійснення вибору місць тимчасового розташування сил гасіння, пожежного
табору, стоянки лісопожежної автомобільної і тракторної техніки.
Таким чином, персонал, який залучається до гасіння лісових (ландшафтних)пожеж, має відповідати кваліфікаційним вимогам, що є важливою складовою безпечного іоперативного виконання завдань.
Тренування пожежного персоналу
Тренування проводяться перед початком пожежонебезпечного періоду та у період
низької пожежної небезпеки спільно з силами ДСНС. Мета тренування полягає утеоретичній та практичній підготовці, перепідготовці та підвищенні кваліфікації
пожежного персоналу лісових пожежних станцій, ПНДВ, набуття ними практичних
навичок щодо особливостей організації та гасіння лісових (ландшафтних) пожеж.
Тренування має навчити пожежний персонал розуміти природу лісових пожеж,організовувати пожежні команди, використовувати захисне екіпірування, управляти
ризиками під час гасіння пожеж, прогнозувати поведінку природних пожеж,використовувати засоби зв’язку, ручні інструменти, пожежну техніку й обладнання, атакож застосовувати відповідні стратегічні й тактичні прийоми гасіння природних пожеж.
Під час тренувань застосовуються словесні (лекції, бесіди, розповіді, консультації), наочні
(презентації) та практичні (практичні вправи та польові заняття) методи навчання. Урезультаті проходження тренувань пожежний персонал повинен знати:-права і обов’язки лісового пожежника;-особливості побудови та структуру пожежної команди;-особливості харчування та споживання води в польових умовах;-перелік засоби індивідуального захисту та особистого спорядження;-ситуації, яких варто остерігатися та основні правила поведінки під час пожежі;-систему СЗЕБ (спостереження, зв’язок, шляхи евакуації і зони безпеки);-правила безпеки під час гасіння пожеж на межі лісу й населеного пункту;-базову термінологію;-класифікацію видів природних горючих матеріалів та їх вплив на поведінку
пожежі;-особливості впливу погодних умов на поведінку пожежі;-особливості впливу рельєфу на поведінку пожежі;-стратегічні й тактичні прийоми гасіння природних пожеж.
Та уміти:-орієнтуватися на місцевості та читати топографічні карти;-правильно використовувати засоби зв’язку;-правильно користуватися ручними інструментами;-використовувати пожежні автоцистерни, модулі та мотопомпи;-прокладати рукавні лінії для подачі води;-проводити розвідку, локалізацію, дотушування, окараулювання та ліквідацію
пожежі;78-застосовувати відповідні стратегічні й тактичні прийоми гасіння природних
пожеж.
Під час проведення тренувань пожежного персоналу рекомендовано
відпрацьовувати найскладніші сценарії розвитку лісових (ландшафтних) пожеж. Такий
підхід дозволить виявити слабкі місця в системі організації та гасіння пожеж, а також
прогалини у знаннях і навиках пожежників. Таким чином, поєднання елементів
теоретичної та практичної підготовки дозволяє підвищити ефективність гасіння пожеж тамінімізувати ризики травмування пожежного персоналу під час виконання бойових
завдань.
Всі працівники, які працюють на лінії вогню під час гасіння пожеж, повинні бутиекіпіровані спеціалізованим одягом: куртка та штани лісового пожежного (спеціальна
вогнестійка легка тканина (стандартні костюми ДСНС не відповідають задачам гасіння
лісових пожеж), світловідбивачі, спеціальне вогнестійке взуття, вогнестійкі рукавиці,шоломи лісового пожежного (вогнестійкі), засоби захисту дихання (1 на 1 годину роботи),окуляри (вогнестійкі), окуляри сонячні, рюкзак, вода, харчування на один день, рація,індивідуальна аптечка невідкладної допомоги, інші засоби.
Всі працівники Заповідника, що залучаються до гасіння пожеж, повинні щорічно
проходити кваліфікаційне теоретичне та практичне навчання з особистої безпеки, тактики,стратегії та взаємодії при гасіння пожеж (працівники – 1-2 дні, ЛПС – 5 днів). Здача
кваліфікаційного мінімуму повинна базуватись на «Кишеньковому довіднику лісового
пожежного зони відчуження» розробленого Регіональним Східноєвропейським центром
моніторингу пожеж.
Без наявності кваліфікаційного посвідчення робітники не повинні допускатися догасіння пожеж. Навчання може проводити Регіональний Східноєвропейський центр
моніторингу пожеж.
Очікувані результати: проведена спеціальна підготовка працівників служби
державної охорони.
Головні виконавці: працівники СДО.
Розділ 3. Проведення наукових досліджень і спостережень за станом природного
середовища, здійснення фонового екологічного моніторингу
Стратегічне завдання 3.1. Розвиток наукових досліджень в рамках підготовки Літопису
природи
Захід 59. Організація робіт щодо наукових досліджень в рамках підготовки Літопису
природи
Опис заходу. У відповідності до статті 43 Закону України «Про природнозаповідний фонд України», основною формою узагальнення результатів наукових
досліджень та спостережень за станом і змінами природних комплексів, виконаних убіосферних заповідниках, є їх Літопис природи, матеріал якого використовується дляоцінки стану навколишнього природного середовища, розроблення заходів щодо охоронита ефективного використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки.
Літопис природи є основною формою узагальнення результатів наукових
досліджень, головною науковою темою, яка ведеться постійно, а результати досліджень
щорічно оформлюються у вигляді окремих томів.
Організація досліджень з ведення Літопису природи має ґрунтуватися на Програмі
Літопису природи для заповідників та національних природних парків, затвердженої
наказом Міністерством екології та природних ресурсів України і Національної академії
наук України від 25.11.2002 № 465/430, а також у відповідності до Положення пронаукову та науково-технічну діяльність природних і біосферних заповідників танаціональних природних парків, затвердженого наказом Міністерства екології та79природних ресурсів України від 29.10.2015 № 414, зареєстрованого в Міністерстві
юстиції України 18.11.2015 за № 1444/27889.
Програма досліджень для біосферних заповідників включає такі види робіт якзакладання наукових полігонів, проведення інвентаризаційних робіт по вивченню флори іфауни Заповідника. Особлива увага приділяється вивченню раритетної компоненти флориі фауни, в тому числі видів, занесених в чинні для України міжнародні переліки.
Традиційними для біосферних заповідників є фенологічні дослідження, ведення календаря
природи. Загальний обсяг робіт по Літопису природи кожен біосферний заповідник
планує в залежності від забезпечення штатними працівниками та обладнанням, а також,виходячи із можливості запрошувати науковців та фахівців інших установ.
Очікувані результати: організовані роботи щодо наукових досліджень в рамках
підготовки Літопису природи.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 60. Підготовка щорічного видання Літопису природи
Опис заходу. Захід передбачає вичитку, макетування і власне процес видання
друкованого документу. Доцільно до процесу вичитки документу долучати відповідних
фахівців з метою недопущення помилок та змістовних огріхів. Макетування передбачає
насичення текстової частини рисунками, фото, графіками та іншими засобами візуалізації
текстової інформації. Друк кожного тому Літопису природи має відбуватися як мінімум удвох однакових за змістом екземплярах, один з яких залишається у Заповіднику, а другий
передається до органу управління - ДАЗВ.
Очікувані результати: підготовлене щорічне видання Літопису природи
Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 61. Підписання договорів про співпрацю з науковцями щодо вивчення окремих групфлори та фауни Заповідника
Опис заходу. У зв’язку з недостатнім штатом наукових співробітників інеобхідністю вивчення окремих груп флори та фауни Заповідника необхідно залучати
вузькопрофільних фахівців на умовах зовнішнього сумісництва або за договорами
цивільно-правового характеру. Для цього укладаються відповідні договори на певний
строк (зазвичай 1-2 роки), а результати дослідження мають бути обов’язково включені дочергового Літопису природи Заповідника.
Очікувані результати: підписані договори про співпрацю з науковцями.
Головні виконавці: адміністрація Заповідника, науковий відділ.
Стратегічне завдання 3.2. Розробка та реалізація програми охорони видів та природних
комплексів Заповідника з метою адаптації до зміни кліматуНа початку XXI століття світове співтовариство визнало, що зміна клімату є однієюз основних проблем світового розвитку з потенційно серйозними загрозами для здоров’я іжиття людей. Зміни клімату мають такі прояви як повені, посухи, руйнування берегів,тривалі періоди з аномальною спекою, що підвищують вірогідність виникнення проблеміз стабільним існуванням екосистем, енергетичною безпекою, забезпеченням
продовольством і питною водою. Здійснення термінових заходів щодо боротьби із зміною
клімату та її наслідками є однією із цілей, сформульованих у новому Порядку денному
сталого розвитку на період до 2030 року, ухваленому на саміті сталого розвитку, щопроходив 25.09.2015 в Нью-Йорку. На глобальному рівні вирішення питань, пов’язаних іззміною клімату, на цей час регулюється Рамковою конвенцією ООН про зміну клімату
(ратифіковано Законом України від 29.10.1996 № 435/96), Кіотським протоколом до

80Рамкової конвенції ООН про зміну клімату (ратифіковано Законом України від 04.04.2004№ 1430-IV)та Паризькою угодою (ратифіковано Законом України від 14.07.2016№ 1469-VIII).
На виконання зобов’язань держави та з метою вдосконалення державної політики усфері зміни клімату для досягнення сталого розвитку держави, створення правових таінституційних передумов для забезпечення поступового переходу до низьковуглецевого
розвитку за умови економічної, енергетичної та екологічної безпеки і підвищення
добробуту громадян, в Україні розпорядженням КМУ від 07.12.2016 № 932 схвалено
Концепцію реалізації державної політики у сфері зміни клімату на період до 2030 року тарозпорядженням КМУ від 06.12.2017 № 878 затверджено План заходів щодо виконання
Концепції реалізації державної політики у сфері зміни клімату на період до 2030 року.
Відповідальними виконавцями цього плану є міністерства, інші центральні та місцеві
органи виконавчої влади.
Пунктом 21 вищевказаного Плану заходів щодо виконання Концепції реалізації
державної політики у сфері зміни клімату на період до 2030 року передбачається
здійснення заходів з адаптації до зміни клімату установами ПЗФ України. Слідзазначити, що багато заходів, які будуть виконуватися Заповідником впродовж
проектного періоду і заплановані на виконання основних завдань та мети створення
Заповідника, фактично, відносяться до заходів з адаптації до змін клімату, оскільки
біосферні заповідники створюються з метою збереження у природному стані найбільш
типових природних комплексів біосфери, здійснення фонового екологічного
моніторингу, вивчення навколишнього природного середовища, його змін під дієюантропогенних факторів.
Відповідно до чинного законодавства, основні результати спостережень заприродними процесами і явищами щорічно публікуються в основному науковому
документі Заповідника – Літописі природи. В рамках виконання цієї теми здійснюється
збір інформації на наукових полігонах, ведеться моніторинг абіотичних явищ, «календар
природи» – відслідковуються фенологічні зміни, зміни ареалів видів рослин, реакції
рослин на зміни клімату (поява інвазійних видів, міграція, адаптація або загроза
зникнення видів).
В Літописі природи не тільки фіксуються спостереження за динамікою різних
природних явищ, а також здійснюється аналіз отриманих результатів, з'ясування
закономірностей природних процесів і причин, що їх викликають, а також прогнозуванняїх подальшого розвитку.
Заходи із збереження лісових екосистем, особливо старовікових, сприяють
збереженню їх акумулюючої ролі для опадів у вигляді злив, а також уповільненню
швидкості формування повеней.
Разом з тим, на проектний період планується здійснення ще деяких спеціальних
заходів з адаптації до зміни клімату.
Захід. 62. Дослідження змін клімату та їх впливу
Опис заходу. У відповідності до тенденцій останніх кількох десятиліть
відбуваються зміни у кліматичній системі Світу, в тому числі й України та її регіонів.
Дослідження трендів кліматичних змін у межах Заповідника – це головне завдання,результати якого дадуть відповідь на багато інших дотичних до цього питань. Для цього
слід проаналізувати метеодані, отримані на власних метеостанціях та сертифікованих
державних пунктах метеорологічних спостережень. Дослідження слід проводити затакими метеорологічними складовими як температура повітря, вітер, опади, сезонні зміни
тощо. Аналітична складова досліджень кліматичних змін має стати частиною Літопису
природи за певний період і доцільно пов’язувати усі види виявлених кліматичних змін зізмінами у рослинному і тваринному світі Заповідника.
Очікувані результати. Проведене дослідження змін клімату та їх впливу.
Головні виконавці: науковий відділ.

81Захід 63. Дослідження стану деревостанів в умовах змін клімату
Опис заходу. Через зміни клімату відбуваються зміни у рослинному і тваринному
світі. Для умов Заповідника, який розміщується в умовах Київського Полісся, важливим єспостереження за змінами деревостанів лісу, спричиненими змінами клімату.
Дослідженню підлягають усі види і характеристики деревостанів на території Заповідника
– дубово-соснові, березово-соснові і дубово-грабові корінні ліси, вільшняки та культури
сосни звичайної, а також похідні ліси на місці пожеж.
Очікувані результати. Проведене стану деревостанів в умовах змін клімату.
Головні виконавці: науковий відділ.
Стратегічне завдання 3.3. Реалізація заходів, спрямованих на підвищення міжнародного
статусу території Заповідника
Захід 64. Розробка системи заходів з вивчення та збереження видів флори, фауни, оселищ
Заповідника як Смарагдового об’єктуОпис заходу. З метою охорони природних середовищ та їх рідкісних типів
необхідно розробити систему заходів з охорони оселищ та рідкісних видів рослин і тварин
Смарагдової мережі на території Заповідника. На основі отриманих даних щодо динаміки
чисельності окремих видів флори та фауни, а також оселищ, можуть бути впровадженні
певні обмежувальні заходи, що сприятимуть відновленню популяцій видів Смарагдової
мережі. Також мають проводитись відновлювальні заходи, спрямовані на покращення
умов мешкання або розмноження цих видів.
Очікувані результати. Збереження популяцій рідкісних видів та біотопів, а також
покращення умов мешкання та розмноження вразливих видів.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 65. Обстеження та картування оселищ та місць поширення рідкісних видів рослин ітварин Смарагдової мережі
Опис заходу. Важливим елементом моніторингу видів та оселищ Смарагдової
мережі є складання карт поширення та з’ясування щільності окремих популяцій рідкісних
таксонів. Щорічні дослідження дадуть змогу відслідковувати тенденції видів щодо змінплощ ареалів в межах Заповідника. На цих даних будуть ґрунтуватися рекомендації зохорони території Заповідника.
Очікувані результати. Обстежені та закартовані оселища, місця поширення
раритетних видів рослин і тварин.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 66. Дослідження популяційних характеристик ключових видів рослин і тварин
Смарагдової мережі
Опис заходу. Для розуміння стану популяції видів Смарагдової мережі необхідно
здійснювати популяційні дослідження. По-перше, необхідно проводити обліки
чисельності чи щільності видів. По-друге, слід з’ясувати фактори, які є визначальними упідтримці популяцій видів. Для багатьох великих ссавців та птахів важливими єдослідження вікової та статевої структури їх популяцій.
Очікувані результати. Проведене дослідження популяційних характеристик
ключових видів рослин і тварин Смарагдової мережі.
Головні виконавці: науковий відділ.

82Захід 67. Планування стратегічних завдань щодо розробки зі створення транскордонного
біосферного резервату
Ідея створення біосферного резервату назріла вже давно у зв’язку зі стратегічними
завданнями біосферних заповідників (еталонність природної зони, гармонійність розвитку
природи за умов історично складеного існуючого природокористування, ефективність уохороні ПТК) та різноманітністю природних ландшафтів і біорізноманіття Заповідника.
Необхідно створити робочу групу щодо розробки заходів створення транскордонного
біосферного резервату.
В рамках створення транскордонного біосферного резервату плануються спільні
наукові дослідження за такими напрямками:радіобіологічні дослідження;проведення спільних досліджень з питань відродження популяції рисі, пугача наПоліссі;розробка менеджмент-плану з відновлення гідрологічного режиму поліських боліт.
Очікувані результати. Розроблені стратегічні завдання зі створення
транскордонного біосферного резервату.
Головні виконавці: адміністрації Заповідників України і Республіки Білорусь,екологічні фонди, органи державної влади.
Захід 68. Обґрунтування створення 2 ВБУ у межах Заповідника та підготовка відповідних
інформаційних описів
Опис заходу. У межах Заповідника існує потреба обґрунтування територій двохВБУ «Пониззя Прип’ять» та «Заплава Ужа». Створення цих ВБУ сприятиме розробці
заходів з охорони окремих рідкісних видів, угруповань, залученню додаткових коштів наїх охорону та управління.
Очікувані результати. Створені водно-болотні угіддя у межах Заповідника тапідготовлені відповідні інформаційні описи.
Головні виконавці: науковий відділ, підрядні наукові організації.
Захід 69. Розроблення менеджмент-плану для 2 ВБУ у межах Заповідника
Опис заходу. Необхідною складовою подальшого управління біотою таінфраструктурою у межах ВБУ має бути опис та розробка системи управління у вигляді
конкретних заходів.
Очікувані результати. Розроблений менеджмент-план для 2 ВБУ у межах
Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ, підрядні наукові організації.
Стратегічне завдання 3.4. Оцінка стану інвазійних видів та їх впливу на природні
комплекси Заповідника
Захід 70. Дослідження інвазійних процесів в основних типах екосистем
Опис заходу. Враховуючи специфіку наявних у Заповіднику ділянок, є нагальна
потреба в моніторингу та розробці системи заходів щодо знищення видів високого рівня
інвазійності (злинки канадської, розрив-трави дрібноквіткової, фалакроломи однорічної,золотарника канадського, ротаня, чебачка умурського, єнотоподібного собаки та ін.). Всучасних умовах є потреба у розробці рекомендацій для інспекторів Заповідника, якімають здійснювати профілактичні заходи щодо попередження інвазій неаборигенних
видів рослин (викошування, механічне знищення тощо). Найбільшу загрозу у межах
Заповідника мають: елодея канадська, злинка канадська, розрив-трава дрібоквіткова,83фалакролома однорічна, золотарник канадський та ін. Потенційну загрозу мають видироду люпин (Lupinus sp.), дуб червоний, жаровець волотевий, магонія падуболиста,еректітес нечуйовидий та ін. Інші науково-дослідні установи, які заінтересовані взяти
участь у дослідженнях. будуть працювати із Заповідником на договірних засадах.
Очікувані результати. Проведене дослідження інвазійних процесів в основних
типах екосистем.
Головні виконавці: науковий відділ, волонтери, інші науково-дослідні установи.
Захід 71. Впровадження системи дій, спрямованої на зменшення щільності та чисельності
інвазійних видів тварин
Опис заходу. Ряд видів потребує технічних заходів, що спрямовані на видалення зприродних екосистем. Особливо це стосується більшості рослин. Для тварин необхідно
здійснювати системний моніторинг поширення та чисельності видів.
Так, найбільш проблемним видом у водоймах Заповідника може бути ротаньголовешка (Perccottus glenii). Відомо, що вид здійснює безсумнівний значний негативний
вплив на локальні популяції різних груп тварин. Спеціальні дослідження показали, щопоява ротаня-головешки в малих водоймах призводить до суттєвого зниження рівня
успішності розмноження в них більшості земноводних. Тому стан популяції видупотребує подальшого моніторингу з метою з’ясування реального впливу на популяції
автохтонних видів риб.
В межах Заповідника відмічається також єнотоподі́бний собака (Nyctereutes
procyonoides), який здійснює негативний вплив на розмноження ряду видів птахів водноболотного комплексу, та американська норка (Mustela vison), яка, на думку вчених,витіснила європейську норку із більшості місць перебування.
Виконання заходу передбачає моніторинг за розповсюдженням інвазійних видів
тварин по території Заповідника, дослідження їх впливу на природні комплекси
Заповідника та, при можливості, розробку рекомендацій та визначення можливих заходів,спрямованих на контроль їх чисельності. У разі високих показників чисельності необхідно
впровадити технічні заходи з регулювання даних видів.
Очікувані результати. Впроваджена система дій, спрямована на зменшення
щільності та чисельності інвазійних видів тварин.
Головні виконавці: відділ державної охорони природно-заповідного фонду,науковий відділ.
Стратегічне завдання 3.5. Популяризація наукових досліджень Заповідника
Захід 72. Популяризація наукових досліджень в межах Заповідника
Опис заходу. З метою популяризації наукових досліджень в межах Заповідника
необхідно їх оприлюднення та висвітлення у певних інформаційних ресурсах та нашпальтах друкованих видань.
Очікувані результати. Наявність інформації про наукові дослідження вЗаповіднику у пресі, журналах та на сайті Заповідника і ДАЗВ.
Головні виконавці: науковий відділ, відділ еколого-просвітницької роботи.
Захід 73. Організація та проведення щорічної наукової конференції
Опис заходу. З метою висвітлення наукових досягнень науковців України в межах
Заповідника (Поліссі) необхідно організовувати та проводити наукову конференцію.
Очікувані результати. Проведена щорічна наукова конференція.
Головні виконавці: науковий відділ, наукові та освітньо-наукові організації.

84Захід 74. Організація щорічної школи науковця на базі Заповідника
Опис заходу. З метою популяризації знань про біоту Заповідника, навчання азамнаукової роботи, підготовки майбутніх наукових кадрів, є потреба в організації щорічної
школи науковця на базі Заповідника.
Очікувані результати. Організована щорічна школа науковця на базі Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ, наукові та освітньо-наукові організації.
Захід 75. Видання монографій та статей про стан біорізноманіття Заповідника
Опис заходу. Важливим узагальненням результатів досліджень є видання науковихта науково-популярних праць та монографій, які б висвітлювали основні результати
досліджень співробітників Заповідника. В найближчі роки планується здійснити виданняза наступними напрямками:Флора та рослинність Заповідника;Фауна Заповідника;Ліси Заповідника, стан, стійкість, збереження, відновлення;Водно-болотні угіддя Заповідника.
Очікувані результати. Видані монографії та статті про стан біорізноманіття
Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ, підрядні наукові організації.
Стратегічне завдання 3.6. Організація системи моніторингу в межах Заповідника
Захід 76. Дослідження впливу радіаційного забруднення на біоту Заповідника
Опис заходу. Внаслідок забруднення території радіоактивними відходами ЧАЕСнеобхідний подальший науковий моніторинг впливу радіаційного забруднення на біоту
Заповідника з метою розроблення низки заходів, рекомендацій тощо.
Очікувані результати. Проведене дослідження впливу радіаційного забрудненняна біоту Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ, наукові організації ДАЗВ.
Захід 77. Розвиток системи наукових полігонів та пробних площОпис заходу. З метою розвитку системи наукових спостережень у межах
Заповідника необхідно вдосконалити наявну мережу наукових полігонів та пробних площ.
Очікувані результати. Інформація щодо абіотичної та біотичної складових
Заповідника, дані щодо тенденцій та змін у біоті Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ, наукові організації ДАЗВ.
Захід 78. Створення геопросторової системи накопичення та обробки даних збіорізноманіття Заповідника
Опис заходу. Для уніфікації зібраних даних є необхідність створення власної
системи накопичення даних з біорізноманіття. Дана система дозволить ефективно
приймати рішення та оцінювати зміни в стані біоценозів Заповідника.
Очікувані результати. Наявна геопросторова система накопичення та обробки
даних з біорізноманіття.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 79. Розробка бази даних щодо біорізноманіття Заповідника

85Опис заходу. Формування спеціалізованої бази даних щодо поширення та стану
популяцій видів рослин і тварин в межах Заповідника стане основою накопичення тасистематизації даних наукових досліджень. Ця база даних має містити відомості про місця
реєстрації видів, їх чисельність, особливості біології, популяційні показники. Вперспективі дані такої бази будуть використовуватись при заповненні форм державного
кадастру територій та об’єктів ПЗФ, кадастрів рослинного та тваринного світу.
Очікувані результати. Розроблена база даних щодо біорізноманіття Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 80. Розробка ГІС Чорнобильського радіаційно-екологічного заповідника тапоєднання її з базою даних поширення видів
Опис заходу. В рамках розробки даного Проєкту створена серія картографічних
матеріалів у форматі ГІС. У перспективі дану систему необхідно розвивати тадоповнювати. За допомогою ГІС-карт можливо забезпечити контроль за динамікою
розповсюдження рідкісних видів, за місцями гніздівлі птахів та ін. і, як результат,отримати інформацію для планування відповідних природоохоронних заходів,вдосконалення функціонального зонування території тощо. Також на базі ГІС необхідно
створити базу даних з поширення видів.
Очікувані результати. Розроблена серія картографічних матеріалів пропоширення рідкісних видів флори і фауни Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 81. Розвиток мережі метеостанцій на території Заповідника
Опис заходу. Для отримання якісної інформації щодо стану абіотичного
середовища на території Заповідника слід придбати та організувати мережу метеостанційта модернізувати мережу гідропостів.
Очікувані результати. Наявна мережа метеостанцій на території Заповідника.
Головні виконавці: підрядні організації з наявним досвідом роботи, науковий
відділ.
Захід 82. Запровадження системи моніторингу лісів І рівня відповідно до Програми «ICP
Forest»Опис заходу. Одним з основних завдань біосферних заповідників є здійснення
фонового екологічного моніторингу. Близько 65 % території Заповідника займають ліси таінші лісовкриті площі.
Моніторинг лісів – це система регулярних спостережень, оцінки та аналізу
інформації про стан лісів та прогнозування його змін з метою забезпечення інформаційноаналітичної підтримки прийняття рішень щодо сталого управління лісами.
Основні завдання моніторингу лісів:довгострокові систематичні спостереження за станом лісових екосистем дляодержання повної, об`єктивної та своєчасної інформації щодо його поточних змін;виявлення та оцінка факторів (природних і антропогенних), які впливають на станлісів, оцінка масштабів погіршення стану лісів, з`ясування причин і механізмів зміни
стану лісів, визначення закономірностей їх сталого функціонування і прогнозування їхдинаміки;інформаційно-аналітична підтримка рішень щодо управління лісами.
Міжнародна об’єднана програма оцінювання і моніторингу впливу забруднення
повітря на ліси (ІСР Forest) була організована Виконавчою комісією Конвенції зширокомасштабного забруднення повітря в червні 1985 року.

86Основним завданням програми ІСР Forest є поглиблення знань про причиннонаслідкові зв’язки між забрудненням повітря і станом лісів на основі тривалого
широкомасштабного їх моніторингу. В рамках цієї програми збирається інформація пропросторові і часові зміни стану лісів на загальноєвропейському рівні і одночасно
покращується розуміння причин погіршення їх стану.
Для виконання цієї програми були створені національні центри, які організовують
збирання та синтез даних моніторингу за узгодженими методиками. В Україні таким
центром є Український науково-дослідний інститут лісового господарства іагролісомеліорації (УкрНДІЛГА, м. Харків). Національні центри подають інформацію вузгодженому форматі у Західний координаційний центр Федерального дослідницького
центру лісового господарства і лісової промисловості (BFH), м. Гамбург, Німеччина.
Призначення моніторингу І рівня (екстенсивного, широкомасштабного) –отримувати інформацію про часову та просторову динаміку стану лісів і визначити
території, на яких відбуваються суттєві зміни стану лісів. Відповідно до методики ICPForest, формування І рівня моніторингу лісів забезпечується закладкою в кутах
правильних квадратів чи гексаедрів, відповідно до розташування лісових масивів, пунктів
постійного спостереження (далі – ППС), на яких визначаються індикатори стану лісів ідокументуються їх зміни для визначення ступеню їх відхилень від норми.
Базовим показником, за яким оцінюється стан лісів у програмі ІСР Forest, єдефоліація крон дерев, яка щорічно визначається на ділянках моніторингу. Дефоліація
(передчасна втрата листя чи глиці) свідчить про погіршення загального фізіологічного
стану дерев і сигналізує про наявність проблем зі станом дерев навіть на початкових
стадіях дії шкідливих факторів. Крім того, для кожного із досліджуваних дерев на ППСвизначаються основні лісівничо-таксаційні показники – діаметр, висота, клас Крафта, станвершини крони, відсоток сухих сучків, ступінь пошкоджень дерева. Всі ці показники
характеризують біологічний стан і розвиток відповідних дерев, а в сукупності, відповідно,і деревостанів регіону досліджень загалом.
Виконання цього заходу передбачає налагодження співробітництва міжЗаповідником і УкрНДІЛГА, розробку та затвердження програми робіт для території
Заповідника, яка буде містити ГІС-карту ППС з прив’язкою до GPS-координат таквартальної сітки, освоєння методики досліджень, створення мережі І рівня – закладення
ППС, матеріально-технічне забезпечення досліджень та започаткування моніторингових
робіт.
Очікувані результати. Запроваджена система моніторингу лісів І рівня відповіднодо Програми «ICP Forest».
Головні виконавці: науковий відділ, підрядні наукові установи.
Захід 83. Опис та картування екосистем в межах Заповідника
Опис заходу. Моніторинг – основа забезпечення сталого розвитку, тому йомутреба приділити належну увагу. На думку провідного українського ученого Дідуха Я.П.,дуже важливо провести еколого-біологічні дослідження, оскільки види і їхні угрупованняє чутливими індикаторами стану довкілля, реагують на різні, зокрема і кліматичні, зміни.
Тому необхідно розширити наукові пошуки для оцінювання впливів різних типів загроз,викликаних зміною клімату, на структуру популяцій і біоценозів, використання їхніх
ознак як індикаторів стану довкілля. Слід виділити види та біотопи (екосистеми), щоперебувають у межах ризику, для розроблення заходів щодо їх збереження. Основна увага
повинна приділятися екосистемам, що перебувають під загрозою зникнення і мають
ключове значення для збереження біорізноманіття на національному та глобальному
рівнях. Для оцінювання змін стану екосистем моніторинг потрібно проводити і набіотичних об’єктах: спостерігати за рослинним світом, середовищем існування,прогнозувати зміни для збереження біорізноманіття, забезпечення стійкого стану танауково обґрунтувати необхідність його використання.

87
З цією метою передбачається здійснювати роботи щодо визначення меж,картування та опису екосистем Заповідника з використанням ГІС-технологій,накопичення даних щодо їх динаміки.
Очікувані результати. Описані та закартовані екосистеми в межах Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 84. Інвентаризація територій та об`єктів ПЗФ, що розташовані на території
Заповідника
Опис заходу. З метою забезпечення збереження цінних природних комплексів тадотримання режимів територій заказників, пам’яток природи та заповідних урочищ, щознаходяться на території Заповідника, при плануванні та здійсненні природоохоронних тагосподарських заходів, адміністрації Заповідника необхідно здійснити інвентаризацію всіхцих об’єктів ПЗФ. Мета: уточнити площі, оцінити стан об’єктів, зробити описи, заповнити
Картки первинного обліку державного кадастру територій та об’єктів ПЗФ (форма 1ДКПЗФ) та, за необхідності, провести наукові дослідження з метою розробки абовдосконалення режимів їх охорони.
Очікуваний результат. Проведена інвентаризація територій та об`єктів ПЗФ, щорозташовані на території Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ.
Захід 85. Розробка пропозицій стосовно оновлення первинних облікових документів щодотериторій та об’єктів ПЗФ, розташованих в межах Заповідника
Опис заходу. З метою забезпечення належної охорони цих об’єктів адміністрація
Заповідника має розробити пропозиції щодо оновлення Положень, охоронних зобов’язань,а за необхідності – щодо зміни меж об’єктів ПЗФ, зміни категорії або ліквідації їх статусу.
Ці пропозиції необхідно подати: до Міндовкілля (щодо об’єктів ПЗФ загальнодержавного
значення) і до Київської ОДА (щодо об’єктів ПЗФ місцевого значення).
Для заказників необхідно переглянути Положення та охоронні зобов’язання, дляпам’яток природи та заповідних урочищ – охоронні зобов’язання, для всіх об’єктів ПЗФ –заповнити форми 1 ДКПЗФ (Закон України «Про природно-заповідний фонд України»,статті 5, 26, 28, 59) та розробити (оновити) картографічні матеріали.
Очікувані результати. Розроблені пропозиції стосовно оновлення первинних
облікових документів щодо територій та об’єктів ПЗФ, розташованих в межах
Заповідника.
Головні виконавці: науковий відділ.
Розділ 4. Розвиток екологічної освітньо-виховної роботи
Стратегічне завдання 4.1. Формування та розвиток системи еколого-просвітницької
діяльності
Захід 86. Організація та проведення тематичних еколого-освітніх заходів, свят, івентів
Опис заходу. Даний захід передбачає проведення масових природоохоронних таеколого-освітніх заходів на підтримку різноманітних міжнародних екологічних акцій та
свят. Для цього можуть використовуватися різноманітні форми та підходи, основними
серед яких можуть стати конкурси малюнків, спеціалізовані вікторини, тематичні уроки,лекції, олімпіади, опитування та ін. Основною цільовою аудиторією повинні стати
школярі. Пропонується відзначати та організовувати наступні акції та свята:Міжнародний день зимового обліку птахів.
Міжнародний день водно-болотних угідь.

88Акція «Збережемо першоцвіти».
Екологічний захід «Вітаємо вісників весни».
Міжнародний день довкілля.
Міжнародний день Землі.
Міжнародний День біологічного різноманіття.
Всесвітній день захисту навколишнього середовища.
Професійне свято «День працівників природно-заповідної справи».
Акції «Очистимо планету від сміття», «Екологічна варта», «Прибери планету».
День працівника лісового господарства.
Міжнародний День туризму.
Всесвітній день захисту тварин.
Акція «Збережи ялинку».
Також, згідно зі щорічними планами робіт, дані акції можуть доповнюватися чизмінюватися.
Очікувані результати. Проведені тематичні еколого-освітніх заходи, свята, івенти.
Головні виконавці: відділ еколого-освітньої роботи.
Захід 87. Сприяння в організації екологічних гуртків, допомога у створенні куточків
природи в місцевих школах
Опис заходу. Важливим елементом роботи Заповідника є проведення екологоосвітніх заходів, зокрема, в школах регіону, поширення серед учнів знань про природу
рідного краю, що сприяє вихованню належного ставлення до довкілля і є одним зосновних завдань Заповідника.
Для покращення інформування населення про цілі і завдання створення
Заповідника, особливості природоохоронного режиму його території та особливості
природокористування в його межах, є необхідним оснащення інформаційних куточків.
Такі інформаційні куточки планується створити в приміщеннях сільських рад населених
пунктів, розташованих поблизу території Заповідника.
Важливо зазначити на необхідності подальшого розвитку розділу сайту
Заповідника «Методична скарбничка», яка є джерелом методичних розробок та підходівдо еколого-освітньої діяльності.
Очікувані результати. Організовані екологічні гуртки, створені куточки природи.
Головні виконавці: відділ еколого-освітньої роботи.
Захід 88. Забезпечення вільного доступу громадян до екологічної інформації та їїпоширення
Опис заходу. Відповідно до Конвенції про доступ до інформації, участь
громадськості в процесі прийняття рішень та доступ до правосуддя з питань, щостосуються довкілля (ратифікована Законом України від 06.07.1999 № 832-XIV),адміністрація Заповідника повинна забезпечити безоплатний доступ громадськості досписків, реєстрів або архівів даних; встановити вимоги до посадових осіб Заповідника
щодо підтримки громадськості в отриманні доступу до інформації відповідно до вимог
цієї Конвенції. В Заповіднику має бути визначено особу, відповідальну за контакти згромадськістю – це провідний фахівець з екологічної освітньо-виховної роботи, посаду
якого планується ввести до штатного розпису Заповідника.
Окрема інформація, яка отримується не в рамках виконання службових обов’язків
працівників Заповідника і потребує додаткових досліджень, аналізу та узагальнень, моженадаватися на платній основі у відповідності до встановлених тарифів розцінок.
Адміністрація Заповідника забезпечує поступове збільшення обсягів екологічної
інформації в електронних базах даних, а також забезпечує доступність інформації дляширокого загалу громадськості шляхом публікування її у друкованих засобах інформації

89
та на офіційному сайті, де розміщуються та періодично поповнюються дані щодоприродоохоронної, наукової та освітньої діяльності Заповідника.
Очікувані результати. Забезпечений вільний доступ громадян до екологічної
інформації, поширена інформація.
Головні виконавці: відділ еколого-освітньої роботи.
Захід 89. Видання буклетів про екологічну цінність території Заповідника та іншої
поліграфічної продукції і символіки
Опис заходу. До плану роботи Заповідника необхідно включити пункти щодовидання поліграфічної продукції про цінність території Заповідника та популяризації йогодіяльності в регіоні. Так передбачається:-створення і видання буклету «Рідкісні рослини Заповідника»;-створення і видання буклету «Рідкісні тварини Заповідника»;-створення і видання буклету «Екологічними стежками Заповідника»;-видання путівника «Цікавими куточками Заповідника»;-створення відеопродукції (коротких рекламних і навчально-пізнавальних роликів)про природну цінність Заповідника;-розробка та виробництво стендів, фотоілюстрацій для участі у різного родувиставках;-видання та розповсюдження поліграфічної та сувенірної продукції з символікою
Заповідника;-видання плакатів з природоохоронної тематики;-розміщення бігбордів та аншлагів природоохоронного змісту.
Очікувані результати. Видані буклети та видана інша поліграфічна продукція ісимволіка.
Головні виконавці: відділ еколого-освітньої роботи.
Стратегічне завдання 4.2. Розвиток еколого-просвітницької інфраструктури
Захід 90. Обладнання еколого-освітніх стежок
Опис заходу. Для залучення до еколого-освітньої роботи відвідувачів ЧЗВнеобхідно облаштувати 2 еколого-освітні стежки. Дані об’єкти розташовуються неподалік
основних маршрутів відвідування та можуть активно використовуватися в рамках
різноманітних етапів відвідування.
Загалом планується облаштувати 2 еколого-освітні стежки «Дивовижна Прип`ять»та «Заплава річки Уж» (рис 4.28, 4.29). Еколого-освітні стежки необхідно обладнати
інформаційними щитами, вказівними знаками, місцями для тимчасової зупинки (табл.
4.17).
На еколого-освітній стежці «Дивовижна Прип`ять», яка проходить в межах зонирегульованого заповідного режиму та частково в зоні антропогенних ландшафтів,планується облаштувати 5 зупинок:1. Чорнобильський радіаційно-екологічний біосферний заповідник – унікальна
територія.
2. Заплавні озера річки Прип’ять.
3. Заплавний ліс.
4. Дивовижний світ птахів.
5. Річка Прип’ять.
На еколого-освітній стежці «Заплава річки Уж», яка проходить у буферній зоні,планується облаштувати 6 зупинок:1. Чорнобильський радіаційно-екологічний заповідник – унікальна територія.

90

2. с. Черевач. – сила природи.
3. Рослини заплави річки Уж.
4. Водна фауна річки Уж.
5. Наукові дослідження в Чорнобильському радіаційно-екологічному біосферному
заповіднику.
6. Охорона Заповідника.
Таблиця 4.17
Орієнтовний перелік об’єктів благоустрою еколого-освітніх стежок в межах
Заповідника
№
за/п
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Назва об’єкту«Дивовижна Прип`ять»Інформаційний щит щодо особливостей зупинок в межах
екологічної стежки
Місця тимчасового відпочинку (лавочки, колоди для сидіння та ін.)Вказівники
Маркувальні знаки
«Заплава річки Уж»Інформаційний щит щодо особливостей зупинок в межах
екологічної стежки
Місця відпочинку (лавочки, колоди для сидіння та ін.)Вказівники
Маркувальні знаки
Обмежувальні елементи (паркан, поручні та ін.)Туалети
Спостережні та оглядові пункти

Рис. 4.28. Схема екологічної стежки «Дивовижна Прип`ять»Кіл-ть,
шт.
5
2
7
10
6
2
14
20
50 м
1
1

91

Рис. 4.29. Схема екологічної стежки «Заплава річки Уж»Очікувані результати. Обладнані еколого-освітні стежки.
Головні виконавці: відділ еколого-освітньої роботи.
Захід 91. Організація діяльності 6 еколого-освітніх центрів Заповідника (мм. Київ,Чорнобиль, смт Іванків, сс. Оташів, Красятичі, Поліське)Опис заходу. Еколого-освітні центри планується збудувати в м. Київ, м.
Чорнобиль, кол. с. Оташів, Красятичі та смт Іванків, Поліське. Ці центри будуть
осередками координації еколого-освітньої роботи. Їх необхідно оснастити залою дляпроведення масових заходів, лекцій, акцій тощо. Також на їх основі бажано створити
Музей природи, який можна буде використовувати для просвітницької роботи тапопуляризації заходів з охорони природи.
Очікувані результати. Створені 6 еколого-освітніх центрів, організована їхдіяльність.
Головні виконавці: відділ еколого-освітньої роботи.
Розділ 5. Розвиток рекреаційної діяльності Заповідника
Стратегічне завдання 5.1. Розвиток туристичної інфраструктури в межах Заповідника
Захід 92. Створення та організація роботи 2 інформаційно-туристичних центрів
Опис заходу. Для покращення інформування відвідувачів про можливість
отримання рекреаційних послуг в межах Заповідника планується створити 2

92інформаційно-туристичні центри в м. Київ та м. Чорнобиль. Основною їх задачею євзаємодія з відвідувачами території Заповідника та створення різноманітних групових йіндивідуальних програм відвідування. Дані центри відповідатимуть за інформаційне,консультаційне, екскурсійне супроводження відвідувачів. Предбачається облаштування
окремих споруд з відповідною інфраструктурою.
Очікувані результати. Створені 2 інформаційно-туристичних центрів, організованаїх робота.
Виконавці: адміністрація Заповідника, сектор екскурсійної роботи.
Захід 93. Облаштування та розвиток 21 туристичного маршруту
Опис заходу. Згідно з наказом ДАЗВ від 30.08.19 № 176-19 «Про внесення змін донаказу ДАЗВ від 05.05.2014 № 52 «Про організацію виконання Порядку відвідування зонивідчуження і зони безумовного (обов'язкового) відселення» в межах зони відчуження
затверджено 21 туристичний маршрут. Частина цих маршрутів знаходиться на території
Заповідника. Таким чином, необхідно передбачити їх маркування та облаштування. Описосновних маршрутів наведений нижче.
Наземний туристичний маршрут:м. Чорнобиль – с. Черевач – с. Опачичі – с. Купувате – м. Чорнобиль
Довжина маршруту – 60 км, який проходить зоною антропогенних ландшафтів, зоною
регульованого заповідного режиму та буферною зоною.
Тривалість – 4 години.
Транспорт – автомобільний.
Зупинки:1.
м. Чорнобиль, адмінбудівля Заповідника (початок і кінець маршруту).
Загальна інформація про діяльність Заповідника, інструктажі.
2.
Колишній населений пункт (КПП) Залісся (без заходу в будівлі). Огляд
процесів трансформації штучного середовища, інформація про те, як рослинність наступаєна колишні поселення.
3.
кнп. Черевач. Огляд перелогів – оселищ інтродукованого коняПржевальського. Розповідь про заходи зі збереження та відтворення фауни, які проводить
Заповідник. Огляд пожежної вежі – розповідь про особливості лісових пожеж в зонівідчуження та методів боротьби з ними.
4.
Район автомобільного мосту через р. Уж. Ознайомлення з водними
об’єктами Заповідника та заходами зі стабілізації гідрологічного режиму.
5.
Район КПП Ямпіль, кладовище. Розповідь про особливості поліських
традицій поховань і вірувань. Приклади рослинних угруповань на піщаних пасмах.
6.
Мостовий перехід через меліоративний канал. Розповідь про історію водної
меліорації і сучасний стан об’єктів і споруд. Огляд різноманіття лісових виділів поблизу.
7.
КПП Опачичі. Ознайомлення з роботою лісо-пожежної станції Опачицького
лісництва, діяльністю Заповідника по збереженню лісових екосистем. Огляд
новоутвореного соснового рідколісся на колишніх орних землях.
8.
КПП Купувате. Ознайомлення з побутом і культурою «самопоселенців».
Зразки поліської сільської архітектури. Проблеми напівнатурального присадибного
господарства і співіснування з природою.
Наземний туристичний маршрут:м. Чорнобиль – с. Черевач – с. Іловниця – п.т. «Казковий» – с. Бички – м. Чорнобиль
Довжина маршруту – 70 км, який проходить в межах зони регульованого заповідного
режиму, буферною зоною та зоною антропогенних ландшафтів.
Тривалість – 5 годин.

93Транспорт – автомобільний.
Зупинки:1.
м. Чорнобиль, адмінбудівля Заповідника (початок і кінець маршруту).
Загальна інформація про діяльність Заповідника, інструктажі.
2.
Колишній населений пункт (КПП) Залісся. Огляд процесів руйнування
будівель (без заходу в будівлі), інформація про те, як лісова рослинність наступає наколишні поселення.
3.
КПП Черевач. Огляд перелогів – оселищ інтродукованих табунів коняПржевальського. Розповідь про заходи зі збереження та відтворення фауни, які проводить
Заповідник.
4.
Район автомобільного мосту через р. Уж. Ознайомлення з водними
об’єктами Заповідника та заходами зі стабілізації гідрологічного режиму.
5.
Район КПП Іловниця. Огляд покинутого табору відпочинку «Казковий».
Вихід до заплави р. Уж, розповідь про заплавні рослинні угруповання листяних лісів таводно-болотні угіддя.
6.
КПП Розсоха. Ознайомлення з лісовими ландшафтами Заповідника. Огляд
лісів та їх видового різноманіття.
7.
КПП Бички. Ознайомлення з побутом монастирського скиту. Зразки
сакральної архітектури.
Водний туристичний маршрутсмт Поліське – р. Уж – р. Прип’ять – м. Чорнобиль
Загальна довжина маршруту – 105 км, який проходить в межах зони регульованого
заповідного режиму, буферною зоною та зоною антропогенних ландшафтів.
Загальна тривалість – 12 годин.
Транспорт – водний з використанням човнів, байдарок та ін.
Враховуючи велику протяжність маршруту, планується використовувати частково точки
початку та кінця маршруту, де будуть окремі зупинки.
Зупинки:1.
кнс. Поліське.
2.
кнс. Ковшилівка.
3.
Міст біля с. Мартиновичі. Загальна інформація про діяльність.
4.
Зупинка біля кнс. Рудня-Іллінецька.
5.
Зупинка біля кнс. Замошня.
6.
Зупинка піонерський табір «Казковий».
7.
Міст біля с. Черевач.
8.
Зупинка біля с. Залісся.
9.
м. Чорнобиль.
Водний туристичний маршрут
р. Дніпро – р. Прип’ять – р. Брагінка – с. Ладижичі
Довжина маршруту – 30 км, який проходить в межах зони регульованого заповідного
режиму та зоною антропогенних ландшафтів (с. Ладижичі).
Тривалість – 3 години.
Транспорт – водний.
Зупинки:1.
р. Дніпро (початок маршруту). Проведення інструктажів. Розповідь прозначення водних угідь Заповідника в підтримці водного балансу р. Дніпро.
2.
р. Прип’ять. Ознайомлення з водними об’єктами Заповідника,спостереження за птахами. Розповідь про значення р. Прип’ять для збереження водноболотних угідь Заповідника.

943.
р. Брагінка. Огляд водних і берегових ландшафтів Заповідника. Розповідьпро біологічне різноманіття водно-болотних угідь та заходи зі стабілізації гідрологічного
режиму.
4.
с. Ладижичі (кінець маршруту). Огляд зразків поліської сільської
архітектури.
Водний туристичний маршрут
р. Дніпро – р. Прип’ять – с. Оташів
Довжина маршруту – 30 км, який проходить в межах зони регульованого заповідного
режиму та зоною антропогенних ландшафтів (с. Оташів).
Тривалість – 3 години.
Транспорт – водний.
Зупинки:1.
р. Дніпро (початок маршруту). Проведення інструктажів. Розповідь прозначення водних угідь Заповідника в підтримці водного балансу р. Дніпро.
2.
р. Прип’ять. Ознайомлення з водними об’єктами Заповідника, їхбіологічним різноманіттям. Спостереження за птахами. Розповідь про значення р.
Прип’ять для збереження біологічного різноманіття Заповідника.
3.
с. Оташів. Відвідання візит-центру Заповідника. Загальна інформація продіяльність Заповідника та охорону навколишнього природного середовища.
Водний туристичний маршрут
р. Дніпро – р. Прип’ять – р. Дніпро – с. Теремці
Довжина маршруту – 22 км, який проходить в межах зони регульованого заповідного
режиму та зоною антропогенних ландшафтів.
Тривалість – 2 години.
Транспорт – водний.
Зупинки:1.
р. Дніпро (початок маршруту). Проведення інструктажів. Розповідь прозначення водних угідь Заповідника в підтримці водного балансу р. Дніпро.
2.
р. Прип’ять. Ознайомлення з водними об’єктами Заповідника, їхбіологічним різноманіттям. Спостереження за птахами. Розповідь про значення р.
Прип’ять для збереження біологічного різноманіття Заповідника.
3.
Кнп. Теремці (кінець маршруту). Ознайомлення з побутом і культурою
«самопоселенців». Зразки поліської сільської архітектури. Проблеми напівнатурального
присадибного господарства і співіснування з природою.
Водний туристичний маршрут
р. Дніпро – р. Прип’ять – Залізничний містДовжина маршруту – 60 км, який проходить в межах зони регульованого заповідного
режиму та буферною зоною.
Тривалість – 5 годин.
Транспорт – водний.
Зупинки:1.
р. Дніпро (початок маршруту). Проведення інструктажів. Розповідь прозначення водних угідь Заповідника в підтримці водного балансу р. Дніпро. Спостереженняза птахами.
2.
р. Прип’ять. Ознайомлення з водними об’єктами Заповідника, їхіхтіологічним різноманіттям. Огляд водних і берегових ландшафтів. Розповідь пробіологічне різноманіття водно-болотних угідь Заповідника, значення р. Прип’ять для йогозбереження та заходи зі стабілізації гідрологічного режиму.

95
3.
м. Чорнобиль. Загальна інформація про діяльність Заповідника.
4.
Залізничний міст (кінець маршруту). Ознайомлення з проблемами
радіаційного моніторингу водних об’єктів. Заходи запобігання міграції радіонуклідів
водними шляхами.
Повітряний туристичний маршрутКПП «Дитятки» – с. Черевач – м. Чорнобиль
Довжина маршруту – 20 км, який пролягає над зоною регульованого заповідного режимута буферною зоною.
Тривалість – 4 години.
Маршрут пролягає над лісовими масивами, перетинає заплаву р. Уж і проходить надперелогами. Спостереження з висоти надає можливість цілісного сприйняття ландшафтута процесів його відновлення.
Транспорт – повітряна куля.
Зупинки:1.
КПП «Дитятки» (початок маршруту). Проведення інструктажів. Загальна
інформація про Заповідник.
2.
м. Чорнобиль (кінець маршруту). Відвідання контори Заповідника.
Ознайомлення з роботою Заповідника та заходами зі збереження природного
навколишнього середовища, які здійснює Заповідник.
Особливими умовами для цього маршруту є заборона прольоту літаків та вертольотів
нижче 2000 метрів над заповідною зоною Заповідника.
Повітряний туристичний маршрутКПП «Зелений мис» – с. Черевач – м. Чорнобиль
Довжина маршруту – 23 км, який пролягає над зоною регульованого заповідного режимута зоною антропогенних ландшафтів.
Тривалість – 5 годин.
Маршрут пролягає над лісовими масивами, проходить вздовж заплави р. Прип’ять.
Спостереження з висоти надає можливість цілісного сприйняття ландшафту та процесів
його відновлення.
Транспорт – повітряна куля.
Зупинки:1.
КПП «Зелений Мис» (початок маршруту). Проведення інструктажів.
Загальна інформація про Заповідник. Огляд лісових ландшафтів Заповідника.
2.
м. Чорнобиль (кінець маршруту). Відвідання контори Заповідника.
Ознайомлення з роботою Заповідника та заходами зі збереження природного
навколишнього середовища, які здійснює Заповідник.
Особливими умовами для цього маршруту є заборона прольоту літаків та вертольотів
нижче 2000 метрів над заповідною зоною Заповідника.
Повітряний туристичний маршрут
с. Рагівка – р. Уж – м. Чорнобиль
Довжина маршруту – 55 км. який пролягає над зоною антропогенних ландшафтів,буферною зоною та заповідною зоною (частково).
Тривалість – 5 годин.
Маршрут іде вздовж заплави р. Уж, пролягає над лісовими масивами та перелогами.
Спостереження з висоти надає можливість цілісного сприйняття ландшафту та процесів
його відновлення.

96Транспорт – повітряна куля.
Зупинки:1.
с. Рагівка, (початок маршруту). Проведення інструктажів. Загальна
інформація про Заповідник. Огляд ландшафтів Заповідника.
2.
м. Чорнобиль (кінець маршруту). Відвідання контори Заповідника.
Ознайомлення з роботою Заповідника та заходами зі збереження навколишнього
природного середовища, які здійснює Заповідник.
Очікувані результати. Облаштований 21 туристичний маршрут.
Виконавці: Адміністрація Заповідника, сектор екскурсійної роботи.
Особливими умовами для цього маршруту є заборона прольоту літаків та вертольотів
нижче 2000 метрів над заповідною зоною Заповідника.
Захід 94. Рекреаційний благоустрій та розширення туристичних локацій в межах
Заповідника
Опис заходу. Для ефективного розвитку системи відвідування території
Заповідника необхідно розвивати відповідну інфраструктуру. Перш за все, необхідно
передбачати облаштування місць тимчасової зупинки відвідувачів як на водних, так і насухопутних маршрутах. Окрім того, необхідно встановити мережу інформаційних щитів,на які нанести картосхему основних маршрутів та об’єктів відвідування. Інформаційнийщит рекреаційного призначення встановлюється в місцях найбільшого скупчення
відвідувачів, на оглядових майданчиках, автостоянках, біля адміністративних будівель
Заповідника. Інформаційні щити надають максимум інформації про туристичні об’єктиЗаповідника, схеми маршрутів, правила поведінки, показують рекомендовані зупинки іпункти огляду. Інформаційний щит має форму горизонтального прямокутника розміром
841х1189 мм (допускається збільшення розмірів в два рази), жовтого кольору з синьою
окантовкою. На щиті подається повна назва об'єкту, його призначення і функції, загальна
характеристика, правила поведінки, карто-схема території. Інформація на щитах подається
українською мовою. Поряд з текстом, викладеним українською мовою, може бутивміщено його переклад англійською. Передбачається встановлення 14 інформаційних
щитів рекреаційного змісту. Окрім того, для розвитку привабливості території планується
створення 2 музеїв: Музей браконьєрства та Музей культури та побуту часів соціалізму.
Місця розміщення даних об’єктів наведено в таблиці 4.18.
Місця розташування рекреаційної інфраструктури
Назва об’єктуМузей браконьєрства
Місця для короткочасних зупинок наводних маршрутах
Музей культури та побуту часів
соціалізму
Місця для короткочасних зупинок наводних маршрутах
Місця для короткочасних зупинок підчас відвідування території
Місця для короткочасних зупинок наводних маршрутах
Місця для короткочасних зупинок наводних маршрутах
Місця для короткочасних зупинок наТаблиця 4.18

ПНДВОпачицьке

Широта
30,39225197

Довгота
51,20130157

Опачицьке

30,38790321

51,20423126

Опачицьке

30,39127541

51,2043457

Корогодське

30,12742233

51,20612335

Корогодське

30,13012505

51,21316528

Корогодське

29,88265419

51,2259903

Теремцівське
Дібровське

30,27488136
29,74165916

51,26048279
51,27409744

97водних маршрутах
Місця для короткочасних зупинок підПаришівськечас відвідування території
Місця для короткочасних зупинок підДібровськечас відвідування території

30,27765656

51,29333496

29,67029762

51,29020309

Очікувані результати. Облаштовані місця розташування рекреаційної інфраструктури,створені музеї.
Головні виконавці: адміністрація Заповідника, сектор екскурсійної роботи.
Стратегічне завдання 5.2. Розвиток рекламно-видавничої та інформаційної діяльності
Заповідника
Захід 95. Поширення інформації та популяризація туристичної діяльності Заповідника вмережі Інтернет
Опис заходу. Для розвитку рекреаційної діяльності в межах Заповідника необхідно
забезпечити відвідувачів інформацією та різноманітною сувенірною продукцією.
Важливим елементом для цього є розробка бренду Заповідника та просування його в ЗМІй мережі Інтернет.
Наступним кроком буде видання серії буклетів по кожному туристичному
маршруту з описом схеми маршруту, цікавих місць, унікальних природних об’єктів.
Сувенірна продукція є важливим елементом в популяризації цінностей
Заповідника. Тому передбачається виготовлення магнітів, чашок, футболок з логотипом
Заповідника.
Очікувані результати. Поширена інформація щодо туристичної діяльності
Заповідника в мережі Інтернет.
Головні виконавці: сектор екскурсійної роботи.
Захід 96. Розвиток співпраці з туристичними фірмами та агентствами
Опис заходу. Для збільшення кількості відвідувачів на територію Заповідника єнеобхідність налагодження співпраці з туристичними фірмами регіону. Така співпраця
може базуватися на включенні в тури найбільш цікавих об’єктів в межах Заповідника.
Очікувані результати. Налагоджена співпраця з туристичними фірмами таагентствами.
Головні виконавці: сектор екскурсійної роботи.
Захід 97. Підтримка вебсторінки Заповідника та інтерактивної карти з метою
інформування населення про туристичну та рекреаційну діяльність.
Опис заходу. Для підвищення зацікавленості туристів до Заповідника, формування увідвідувачів бережного і гуманного ставлення до природи, передбачено наповнення
відповідного розділу веб-сайту Заповідника. Важливим є створення інтерактивної
туристичної карти, де можна запланувати бажаний туристичний маршрут та цікаві
запинки.
Очікувані результати. Підтримана веб-сторінка Заповідника та створена
інтерактивна туристична карта.
Головні виконавці: сектор екскурсійної роботи.
Захід 98. Підготовка і випуск спеціалізованої друкованої рекламно-інформаційної
рекреаційної продукції

98Опис заходу. До такої продукції належать буклети про туристичні маршрути,буклети рекреаційного змісту, буклети природоохоронного характеру. На їх основі слідрозробити стенди пересувної конструкції для участі Заповідника у різноманітних акціях,заходах, спеціалізованих виставках, фестивалях тощо.
Рекламно-інформаційні матеріали, які готуються та видаються Заповідником,повинні мати практичну спрямованість, тобто відповідати на запитання:З якими природними та історико-культурними цінностями можна ознайомитися натериторії Заповідника?
Як туди добратися?
Які умови відвідування?
Де можна зупинитись?
Де можна пообідати?
Де можна одержати додаткову інформацію?
Як зробити попереднє замовлення відвідування?
Адміністрація Заповідника готує, поновлює та безкоштовно забезпечує відвідувачів
наступною інформацією:про порядок і терміни відвідування;про транспортні можливості;про наявність місць у готелях, мотелях, базах відпочинку, приватних будівлях
тощо;про набір основних і додаткових послуг;про існуючі екологічні стежки, туристичні маршрути, екскурсії та ін.;про місцезнаходження аптек, лікарень, дільниць міліції, рятувальних служб,телефонів, магазинів тощо.
Очікуваний результат. Випущена спеціалізована друкована рекламноінформаційна рекреаційна продукція.
Головні виконавці: сектор екскурсійної роботи.
Розділ 6. Забезпечення підтримки та підвищення бар’єрної функції Заповідника
Стратегічне завдання 6.1. Підвищення рівня взаємодії між різними підрозділами
Заповідника та установами зони відчуження
Бар’єрні функції Заповідника регламентуються законодавчими нормами,розробленими в рамках управління Зоною відчуження, до яких належить:-забезпечення підтримки та підвищення бар'єрної функції зони відчуження та зонибезумовного (обов'язкового) відселення;-стабілізація гідрологічного режиму та реабілітації територій, забруднених
радіонуклідами;-додержання режиму території зони відчуження та зони безумовного
(обов'язкового) відселення;-запобігання винесенню радіонуклідів з території зон і радіоактивному
забрудненню навколишнього середовища;-застосування методів фіксації радіонуклідів на місцевості.
Слід зазначити, що дані функції вирішуються, здебільшого, шляхом підвищення
рівня охорони та посиленим режимом території, які запроваджуються в рамках заповідної
зони. Разом з тим, важливо зазначити про необхідність чіткої взаємодії між різними
установами ЗВ, які в комплексі зможуть виконати всі бар’єрні функції, передбачені
законодавством.
Захід 99. Розробка та затвердження порядку взаємодії між підрозділами та працівниками,що входять до складу державної служби охорони
Опис заходу. З метою організації належної охорони території Заповідника тапосилення контролю за додержанням режиму охорони його території, адміністрації

99Заповідника необхідно чітко розподілити обов’язки між співробітниками та особливості
перерозподілу обов’язків у разі наявності незаповнених вакансій в штаті Заповідника (доїх заповнення), або виникнення надзвичайних ситуацій. Даний розподіл затверджується
окремим наказом директора Заповідника. У вихідні та святкові дні, а також у весняний
період сезону тиші, період масового збирання ягід та грибів, адміністрація Заповідника
може затверджувати нові склади груп, створювати мобільні групи для патрулювання
території та здійснення рейдових виїздів.
Очікувані результати. Затверджений порядок взаємодії між підрозділами тапрацівниками, що входять до складу СДО.
Головні виконавці: адміністрація Заповідника.
Захід 100. Розробка та затвердження порядку здійснення спільних рейдів з іншими
контролюючими органами щодо перевірок дотримання природоохоронного законодавствав межах території Заповідника
Опис заходу. Для посилення роботи щодо охорони території Заповідника
важливим є створення спільних рейдових груп, до складу яких, крім працівників
державної служби лісової охорони, можуть входити представники місцевих органів
внутрішніх справ, ДАЗВ, Державної екологічної інспекції, Державної прикордонної
служби. Дана взаємодія може бути визначена окремими договорами про співробітництвочи визначатися окремими спільними наказами.
Крім того, з метою посилення роботи щодо виявлення та притягнення порушників
природоохоронного законодавства до відповідальності, недопущення нанесення шкоди
природним комплексам Заповідника, планується збільшення кількості перевірок (рейдів),що здійснюються працівниками лісової охорони, та спільних рейдів з іншими
контролюючими органами.
Очікувані результати. Затверджений порядок здійснення спільних рейдів зіншими контролюючими органами.
Головні виконавці: адміністрація Заповідника.
Розділ 7. Адміністративно-організаційна діяльність
Пріоритетними заходами повинні стати роботи з покращення матеріальнотехнічної бази Заповідника, а також покращення якості роботи його працівників. Описцих заходів та необхідні засоби передбачені у розділі 5.

Захід 3. Виведення зексплуатації
меліоративних систем вбасейні р. Сахан

Захід 2. Виведення ізексплуатації
меліоративних систем убасейні річки Уж (друга
черга)

Захід 1. Виведення ізексплуатації верхньої
частини Прип’ятської
осушувальномеліоративної системи

Назва заходу
2021 2022 2023 2024 2025Строки виконання у розрізі
років (відмітити відповідні
роки)Головні
виконавці
загальний
всього,фондв тому
державного
числібюджету

спеціальний фонд
державно
гобюджету

інші
кошти

Обсяги фінансування за джерелами, тис.
грн.

Розділ 1. Збереження та відтворення природних комплексів та об’єктів
Стратегічне завдання 1.1. Відновлення природних ландшафтів та збереження оселищ
Повернення водного
режиму території дозгідно
проєктні
типових для Полісся
+
+
+
+
+
окремих
організації
болотистих ділянок
проектів
перезволожених ґрунтів
Поступове підтопленняі заболочування раніше
згідно
осушених територій напроєктні
+++++окремих
площі близько 43 км2організації
проектів
(до 20% від площі
водозбору)Затримання стоку ізгідно
підтоплення територій
проєктні
окремих
вище за течією,
+
+
+
+
+
організації
проектів
відновлення водноболотних угідь

Очікуваний результат
(індикатор)4.2. П’ятирічний план заходів у табличній формі

100Відновлення подібнихдо корінних мішаних

Відновлення
лучних
екосистем на площі
10,3 км2Відновлення лучних
екосистем, зволоження
торф’яників тапопередження
торфових пожеж

Захід 7. Відновлення
лучних екосистем вмежах меліоративних
систем «Уж-1» та«Галло»Захід 8. Відновлення
болотистих луків вмежах меліоративних
систем «Тараси» та«Глево» на площі 10,3
км2Захід 9. Відновлення
корінних мішаних

+Відновлення
природного
гідрологічного режимуі відновлення болотнихі водних екосистем назагальній
площі
2близько 35 км

+

+

+

Відновлення болотних
ландшафтів заплавного
типу р. Грезля

Захід 5. Відновлення
болотних біоценозів вмежах осушувальної
системи «Грезля»Захід 6. Відновлення
болотних екосистем умежах осушувальних
систем «Шкнева»,«Рагівка», «КошеваЛобіж», «Бобер», «Уж2» на загальній площі
близько 35 км2+Підняття рівня
ґрунтових вод івідновлення
природного стану
водно-болотного угіддя

Захід 4. Відновлення
болотних біоценозів вмежах осушувальної
системи «Хабне»

+

+

+

+

+

+

101

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

Згідно з ТЗ на розробку проекту та згідно
проектно-кошторисної документації

Згідно з ТЗ на розробку проекту та згідно
проектно-кошторисної документації

Згідно з ТЗ на розробку проекту та згідно
проектно-кошторисної документації

Згідно з ТЗ на розробку проекту та згідно
проектно-кошторисної документації

Згідно з ТЗ на розробку проекту та згідно
проектно-кошторисної документації

спеціалізовані Згідно з ТЗ на розробку проекту та згідно
лісогосподарс проектно-кошторисної документації

підрядні
організації

підрядні
організації

підрядні
організації

проєктні
організації

проєктні
організації

(дубово-соснових,ькідубово-грабових,підприємства
дубово-кленових)лісових ландшафтів
Відновлення
ділянок
лучних ландшафтів наЗахід 10. Відновлення
місціосушувальних
підрядні
Згідно з ТЗ на розробку проекту та згідно
++++корінних лучних
систем в заплавах річок
організації
проектно-кошторисної документації
ландшафтів
тавідновлення
біорізноманіття
Відновлення
ділянок
болотних ландшафтів
Захід 11. Відновленняна місці осушувальних
підрядні
Згідно з ТЗ на розробку проекту та згідно
++++корінних болотних
систем в пониженнях
організації
проектно-кошторисної документації
ландшафтів
рельєфу та відновлення
біорізноманіття
Разом за Cтратегічним завданням 1.1:Стратегічне завдання 1.2. Збереження видів рослин та рослинних угруповань
Захід 12. Вивчення стану Наявність інформації
науковий
природних популяційпро стан популяцій
відділ, СДО,рідкісних видів рослин
рідкісних видів флори
підрядні
Заповідника; наявність
наукові
даних для розробки +організації
+
+
+
+
200
200
заходів з відтворення
чисельності популяцій
рідкісних видів рослин
Заповідника
Захід 13. Вивчення стану Наявність інформації
науковий
популяцій пограничнопро стан популяцій
відділ,ареальних видів рослин
погранично-ареальних
підрядні
+
+
+
+
+
200
200
видів флори
наукові
Заповідника, наявність
організації
даних для розробки

(хвойно-широколистих)
лісів

102

Захід 16. Механічний

Захист мурашників від+++інспектори

--заходів з відтворення
чисельності популяцій
видів пограничноареальних рослин
Заповідника
Разом за Cтратегічним завданням 1.2:400
400Стратегічне завдання 1.3. Збереження рідкісних видів комах та місць їх мешкання
Захід 14. Запобігання
Підтримання
++++залучені нахімічному танормального стану
умовах
радіаційному
прісних водойм, щоспівробітницт
забрудненню водойм
сприятимева фахівці
нормальному розвитку
місцевих
личинок видів бабок,хімічних таякі потребують
радіаційних
охорони, в тому числі,лабораторій,дідка жовтоногого,інспектори
бабки болотної,ПНДВдозорця-імператора таін.
Захід 15. Запобігання
заборона збору буяхи
++++інспектори
незаконній заготівлі
дозволить запобігти
ПНДВ
буяхи
знищенню кормової
бази для гусені
жовтюха торф’яного,що повинно позитивно
позначитися на йогочисельності тадозволить стабілізувати
популяцію цього
рідкісного метелика натериторії Заповідника.

103

-

-

-

-

-

-

Захід 18. Придбання тавстановлення штучних
гніздівель (вуликів
Фабра) дляперетинчастокрилих
комахЗахід 17. Придбання тавстановлення солодких
підкормок для рідкісних
видів комах

захист мурашників
шляхом встановлення
дерев’яних огорож

Можливість
+компенсувати
недостатню кількість
місць, що підходять дляпобудови гнізд (старі
мертві дерева, дерев’янібудівлі,телеграфні
стовпи) для рідкісних
поодиноких
бджіл,

механічних
пошкоджень людиною,автотранспортом,дикими або свійськими
тваринами, покращення
стану популяцій
рідкісних видів
мурашок, таких якмурашка лісова руда,мурашка лісова мала тамурашка лісова
уральська
Можливість
+компенсувати наімагінальній стадії
недостатню кормову
базу для цілого рядурідкісних видів комах:пасмовця тополевого
мінливця великого,сонцевика жалібниці,стрічкарок, жука-оленя
тощо.
+

+

+

+

104

+

+

+

+

інспектори
ПНДВінспектори
ПНДВ

ПНДВ

25

25

25

25

Разом за Cтратегічним завданням 1.3:50
50Стратегічне завдання 1.4. Збереження рідкісних представників іхтіофауни та сприяння відновленню умов розмноження та зимівлі
аборигенних видів рибЗахід 19. Інвентаризація збільшення чисельності
++науковий
нерестовищ тавидів риб в акваторіях
відділ,зимувальних ям вЗаповідника,підрядні
60
60
акваторіях Заповідника
розширення ареалу
наукові
існування рідкісних
організації
видів рибЗахід 20. Придбання таЗбільшення чисельності +++++науковий
встановлення штучних
аборигенних видів рибвідділ,нерестовищ для– судака, ляща, сазана,працівники
покращення умовщуки, лина, збереження
ПНДВрозмноження рибтипової
іхтіофауни
регіону,збільшення
цінних
видів
та
150
150
утворення потужного
іхтіокомплексу,щозапобігає
вселенню
чужорідних
видів,
череззвільнення
трофічних ланцюгів
Разом за Cтратегічним завданням 1.4:210
210Стратегічне завдання 1.5. Розвиток заходів із збереження птахів та покращення умов їх мешкання
Захід 21. Організація
Покращення умов+науковий
діяльності
реабілітації птахів
відділ,реабілітаційного центру
працівники
500500
для птахів шляхом йогоПНДВоблаштування 12вольєрами

наприклад,бджолитесляра звичайної

105

Покращення умов++++науковий
гніздування, заселення
відділ,50нових територій тапрацівники
збільшення чисельності
ПНДВвидів птахів
Захід 23. Викошування
Покращення умов
+
+
+
+
+
науковий
перелогів, лук,харчування для хижих
відділ,вирубування молодої
птахів, збільшення
працівники
порості кущів і дерев, які чисельності хижих
ПНДВдопоможуть зберігати та птахів
відновлювати
чисельність хижих
птахів
Захід 24. Придбання
Придбаний корм та
+
+
+
+
+
науковий
кормів та підгодівля
підгодовані великі
відділ,великих хижих птахів вхижих птахів в зимовий
працівники
1010зимовий період наперіод, збільшення їхПНДВтериторії Заповідника
чисельності
Захід 25. Організація
Сучасні дані щодо
+
+
+
+
+
науковий
робіт з моніторингу
стану птахів,відділ,хижих птахів і сов наможливість
працівники
території Заповідника
оперативного
ПНДВуправління
популяціями
Разом за Cтратегічним завданням 1.5:560
10Стратегічне завдання 1.6. Заходи з охорони ссавців, покращення умов їх мешкання
Створення осередку
Захід 26. Комплекс
адміністрація,вільноживучих зубрів
заходів щодо створення
науковийна території
вільноживучого
відділ,Заповідника, створення +
+
2500
2500
угруповання зубра
працівники
додаткової резервної
європейського (BisonПНДВпопуляції
bonasus Linnaeus)загрожуваному виду таЗахід 22. Облаштування
дуплянок, штучних гнізді плотів

106
+

-

-

500

-

-

50

50

Захід 29. Налагодження
системи обліку тауправління популяціями
великих ссавців
Заповідника

Захід 28. Комплекс
заходів щодо охорони тазбереження рисі (Lynxlynx Linnaeus)Захід 27. Система
заходів з охорони таменеджменту
угруповання коняПржевальського (Equus
ferus ssp. Przewalskii)підвищення
туристичного
потенціалу території
Збереження виду, яккрупних копитних, щостримують рістрослинності назаростаючих полях,підвищення
туристичного
потенціалу території
шляхом облаштування
пунктів спостереження
Збереження
угруповання,підвищення
чисельності,попередження випадків
браконьєрства,фотобанк зображеньдля ідентифікації
особин тапросвітницьких цілей,колекція біологічних
зразків дляперспективних
досліджень
Інвентаризована
колекція зразків татака, що зберігається
згідно з вимогами доподібних
банків/колекцій;
+

+

+

+

+

+

+

107

+

+

+

+

+

науковий
відділ,працівники
ПНДВнауковий
відділ,працівники
ПНДВ, СДОнауковий
відділ,працівники
ПНДВ

-

250

-

-

250

-

-

-

-

-

Захід 31. Заходи щодоохорони та збереження
рукокрилих

Захід 30. Біотехнічні
заходи з покращення
умов мешкання ссавців векстремальних умовах

фотобанк зображень тавідео з фотопасток,дронів, фотоапаратів;реальні дані зчисельності, статевовікового складу,просторової структури,екології згідно обліку
різними методами
Створення плану дійщодо покращення умовіснування
дикихтварин,оптимізація
середовища існування
ссавців
території
Заповідника,попередження загибелі
тварин в антропогенних
пастках. попередження +конфліктів
людинатварина
(дорожніх
аварій,поширення
сказу через напади,небажані зустрічі зперсоналом
підприємств
натериторіях
підприємств)Збереження угруповань
рукокрилих на+території Заповідника,створення плану дійщодо охорони на
+

+

+

+

108

+

+

+

+

100

150

науковий
відділ,працівники
ПНДВнауковий
відділ,працівники
ПНДВ

150

100

реальних даних зобліку тварин таінвентаризації укриттів
Збереження популяцій
Захід 32. Комплекс
місцевих видів, у томузаходів з реабілітації танауковий
числі рідкісних,реінтродукції
відділ,розвиток співпраці та
+
+
+
+
+
1000
250
250
500
аборигенних видів
працівники
обмін досвідом у сфері
тварин
ПНДВреінтродукції тареабілітації.
Разом за Cтратегічним завданням 1.6:
4000
3250
250
500
Разом за розділом 1:
5220
3920
300
1000
Розділ 2. Охорона та захист природних комплексів та об’єктів Заповідника
Стратегічне завдання 2.1. Посилення режиму охорони території
Захід 33. Виготовлення
Встановлені
працівникита встановлення
23
23інформаційно-охоронні +СДОінформаційно-охоронних
знакизнаків (23 шт.)Захід 34. Виготовлення
Встановлені
працівникита встановлення
+31
31інформаційні щитиСДОмежових охоронних
межові охоронні знаки
знаків (31 шт.)Захід 35. Встановлення
інформаційних щитів
Встановлені
працівники
+
+
24
24
природоохоронного
інформаційні щитиСДОзмісту (12 шт.)Разом за Cтратегічним завданням 2.1:
78
78Стратегічне завдання 2.2. Заходи з попередження порушень природоохоронного законодавства та інформаційне забезпечення діяльності
служби державної охорони
Захід 36. Регулярне
Оприлюднена
+
+
+
+
+
адміністрація,оприлюднення в ЗМІ таінформація в ЗМІ та нанауковий
1010
на офіційному сайті
офіційному сайті
відділ, відділ

109

Заповідника інформації
Заповідника
екологічноїпро природоохоронне
освіти
значення території
Заповідника та провиявлені
правопорушення на йоготериторії
Захід 37. Проведення
проведені інструктажі
+
+
+
+
+
працівники
інструктажів та навчаньта навчання
СДОпрацівників Заповідниказ питань дій унадзвичайних ситуаціях
Разом за Cтратегічним завданням 2.2:1010Стратегічне завдання 2.3. Забезпечення протипожежного впорядкування території
Захід 38. Приведення
Інструкції та+працівники
всіх відомчих Інструкцій Положення приведені уСДОта Положень щодовідповідність допопередження та гасіння висновків Комісії
пожеж, радіаційної
безпеки на пожежах увідповідність зофіційними висновками
Комісії з розслідування
пожеж 26-30 квітня 2015року (9,6 тис. га ), 10-20серпня 2015 р. (4,9 тис.
га), 5-30 квітня 2020року (67 тис. га) з метою
недопущення
катастрофічних пожеж умайбутньому
Захід 39. Планування
Заплановані
+
+
+
+
+
працівники
пожежонебезпечного
протипожежні рішення
СДО

110

-

-

-

-

-

Захід 44. Патрулювання
території Заповідника уперіоди високої танадзвичайної пожежної
небезпеки

Захід 41. Проведення
роз’яснювальної тавиховної роботи
Захід 42. Встановлення
спеціальних аншлагів іззмінним вказівником
поточного класу
пожежної небезпеки
протягом
пожежонебезпечного
періоду вздовж головних
доріг зони відчуження
Захід 43. Обмеження
в’їзду до лісу з доріг зтвердим покриттям
шляхом розміщення 32інформаційних аншлагівна протипожежну
тематику

періоду у зонівідчуження тавідповідних
протипожежних рішень
Захід 40. Проведення
адміністративних
попереджувальних робіт

+Обмежений в’їзд до+лісу з доріг з твердим
покриттям шляхом
розміщення 32інформаційних
аншлагів напротипожежну
тематику
Проведене
+патрулювання території
Заповідника у періоди
високої та надзвичайної
пожежної небезпеки
+

+

+

+

+

+

+

Проведені
адміністративні
попереджувадьні
роботи
Проведена
роз’яснювальна тавиховної роботи
Встановлені спеціальні
аншлаги із змінним
вказівником поточного
класу пожежної
небезпекиу пожежонебезпечний
період

+

+

+

+

+

111

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

працівники
СДОпрацівники
СДОпрацівники
СДОпрацівники
СДО

-

25

20

-

Адміністрація,працівники
СДО

-

25

20

-

-

-

-

-

-

-

Захід 52. Авіаційне
патрулювання території
Заповідника
Захід 53. Організація
системи сповіщення пропожежу
Захід 54. Забезпечення

Захід 45. Посилення
патрулювання принастанні IV та вищекласу пожежної
небезпеки
Захід 46. Облаштування
мінералізованих смугЗахід 47. Облаштування
протипожежних розривівта заслонів
Захід 48. Облаштування
доріг протипожежного
призначення
Захід 49. Облаштуваннята підтримка вналежному стані
протипожежних водойм
Захід 50. Затвердження
регламенту робіт
протипожежних служб
Захід 51. Забезпечення
роботи пожежних
спостережних веж, камер
відеоспостереження таспостерігачів

Посилене
патрулювання принастанні IV та вищекласу пожежної
небезпеки
Облаштовані
мінералізовані смуги
Облаштовані
протипожежні розривита заслони
Облаштовані дороги
протипожежного
призначення
Облаштовані тапідтримані вналежному стані
протипожежні водойми
Затверджений
регламент робіт
протипожежних служб
Забезпечена робота
пожежних
спостережних веж,камервідеоспостереження таспостерігачів
Проведене авіаційне
патрулювання території
Заповідника
Організована система
сповіщення пропожежу
Забезпечена пожежною
+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

112
+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

+

2000

-

працівники
СДОпрацівники
СДО

-

500
5000

працівники
СДОпрацівники
СДОпрацівники

1500

2000

працівники
СДОпрацівники
СДО

1500

1000

працівники
СДОпрацівники
СДОпрацівники
СДО

5000

500

-

1500

-

2000

2000

1500

1000

-

-

-

-

-

-

-

технікою тапротипожежним
інвентарем
адміністрація
Заповідника
Організований
радіозв’язок уЗаповіднику
Затверджена система
підтримки-прийняття
рішень з попередженнята гасіння пожеж

СДОЗахід 55. Організація
+працівники
радіозв’язку у
СДО
1750
1750
Заповіднику
Захід 56. Затвердження
+працівники
системи підтримкиСДО
прийняття рішень зпопередження та гасіння
пожежЗахід 57. Розробка таЗатверджений Порядок +працівники
затвердження Порядку
реагування та гасіння
СДОреагування та гасіння
пожеж
пожеж
Захід 58. Спеціальна
Проведена спеціальна
++++працівники
підготовка працівників
підготовка працівників
СДОслужби державної
служби державної
750
750охорони щодо гасіння
охорони
пожежРазом за Cтратегічним завданням 2.3:
16045
16045
Разом за розділом 2:
16133
16133
Розділ 3. Проведення наукових досліджень і спостережень за станом природного середовища, здійснення фонового екологічного
моніторингу
Стратегічне завдання 3.1 Розвиток наукових досліджень в рамках підготовки Літопису природи
Захід 59. Організація
Організовані роботи
+
+
+
+
+
науковий
робіт щодо наукових
щодо наукових
відділ
досліджень в рамках
досліджень в рамках
підготовки Літопису
підготовки Літопису
природи
природи

пожежною технікою тапротипожежним
інвентарем

113

Захід 60. Підготовка
Підготовлене щорічне
++++науковий
щорічного видання
видання Літопису
відділ
Літопису природи
природи Заповідника
Захід 61. Підписання
Підписані договори про +++++адміністрація,договорів про співпрацю співпрацю
знауковийз науковцями щодонауковцями
відділ
вивчення окремих групфлори та фауни
Заповідника
Разом за Cтратегічним завданням 3.1:
Стратегічне завдання 3.2. Розробка та реалізація програми охорони видів та природних комплексів Заповідника з метою адаптаціїдо зміни клімату
Захід. 62. Дослідження
Проведене дослідження +++++науковий
змін клімату та їх впливу змін клімату та їхвідділ
впливу
Захід 63. Дослідження
Проведене дослідження +++++науковий
стану деревостанів встану деревостанів ввідділ
умовах змін клімату
умовах змін клімату
Разом за Cтратегічним завданням 3.2:
Стратегічне завдання 3.3. Реалізація заходів, спрямованих на підвищення міжнародного статусу території Заповідника
Захід 64. Розробка
Розроблена система
+
+
+
+
+
науковий
системи заходів ззаходів з вивчення тавідділ
вивчення та збереження збереження видів
видів флори, фауни,флори, фауни, оселищ
оселищ Заповідника якЗаповідника якСмарагдового об’єкту.
Смарагдового об’єкту.
Захід 65. Обстеження та Обстежені та
+
+
+
+
+
науковий
картування оселищ тазакартовані оселища,відділ
місць поширення
місця поширення
рідкісних видів рослин і раритетних видів
тварин Смарагдової
рослин і тварин
мережі

114+

Проведене дослідження
популяційних
характеристик
ключових видів рослині тварин Смарагдової
мережі.
Розроблені стратегічні
завдання зі створення
транскордонного
біосферного резервату

+

+

+

+

+

+

+

+

+

науковий
відділ
---адміністрації
Заповідників
України іРеспубліки
Білорусь,екологічні
фонди, органи
державної
владиЗахід 68. Обґрунтування Створені водно-болотні ++науковий
створення 2 ВБУ угідь у угіддя у межах
відділ,500межах Заповідника таЗаповідника тапідрядні
підготовка відповідних
підготовлені відповідні
наукові
інформаційних описів
інформаційні описи
організації
Захід 69. Розроблення
Розроблений
++науковий
менеджмент-плану для 2 менеджмент-план для 2відділ,ВБУ у межах
водно-болотних угідь упідрядні
1000
500
Заповідника
межах Заповідника
наукові
організації
Разом за Cтратегічним завданням 3.3:
1500
500Стратегічне завдання 3.4. Оцінка стану інвазійних видів та їх впливу на природні комплекси Заповідника
Захід 70. Дослідження
Проведене дослідження +++++науковий
інвазійних процесів вінвазійних процесів ввідділ,основних типах
основних типах
волонтери,екосистем
екосистем
інші науководослідні
установи

Захід 67. Планування
стратегічних завдань
щодо розробки зістворення
транскордонного
біосферного резервату

Захід 66. Дослідження
популяційних
характеристик ключових
видів рослин і тварин
Смарагдової мережі

115
+

-

1000

500

500

-

-

Впроваджена система
дій, спрямована назменшення щільностіта чисельності
інвазійних видів тварин
+

+

+

+

відділ
державної
охорони
природнозаповідного
фонду,
науковий
відділ

---Разом за Cтратегічним завданням 3.4:
Стратегічне завдання 3.5. Популяризація наукових досліджень Заповідника
Захід 72. Популяризація Наявність інформації
+
+
+
+
+
науковий
наукових досліджень впро наукові
відділ, відділ
межах Заповідника
дослідження векологоЗаповіднику у пресі,просвітницьк
журналах та на сайтіої роботи
Заповідника і ДАЗВЗахід 73. Організація таПроведена щорічна
+
+
+
+
+
науковий
проведення щорічної
наукова конференція
відділ,наукової конференції
наукові таЗа власні кошти Заповідника
освітньонаукові
організації
Захід 74. Організація
Організована щорічна
+
+
+
+
+
науковий
щорічної школи
школа науковця на базівідділ,науковця на базіЗаповідника
наукові та
1000
1000
Заповідника
освітньонаукові
організації
Захід 75. Видання
Видані монографії та
+
+
+
+
+
науковий
монографій та статей про статті про станвідділ,150стан біорізноманіття
біорізноманіття
підрядні
Заповідника
Заповідника
наукові
організації

Захід 71. Впровадження
системи дій, спрямованоїна зменшення щільностіта чисельності
інвазійних видів тварин

116
+

150

-

-

Разом за Cтратегічним завданням 3.5:
1150
1000
Стратегічне завдання 3.6. Організація системи моніторингу в межах Заповідника
Захід 76. Дослідження
Проведене дослідження +++++науковий
впливу радіаційного
впливу радіаційного
відділ,забруднення на біоту
забруднення на біоту
наукові
Заповідника
Заповідника
організації
ДАЗВЗахід 77. Розвиток
Інформація щодо
+
+
+
+
+
науковий
системи наукових
абіотичної та біотичної
відділ,полігонів та пробних
складових Заповідника,наукові
200
площ
дані щодо тенденцій таорганізації
змін у біоті
ДАЗВЗаповідника
Захід 78. Створення
Наявна геопросторова
+
+
+
+
+
науковий
геопросторової системи
система накопичення тавідділ
накопичення та обробки обробки даних зданих з біорізноманіття
біорізноманіття
Заповідника
Захід 79. Розробка базиРозроблена база даних
+науковий
даних щодощодо біорізноманіття
відділ
біорізноманіття
Заповідника
Заповідника
Захід 80. Розробка ГІСРозроблена
серія +
науковий
Чорнобильського
картографічних
відділ
радіаційно-екологічного матеріалів
прозаповідника тапоширення рідкісних
поєднання її з базою
видів флори і фауни
даних поширення видів
Заповідника
Захід 81. Розвиток
Наявна мережа
+підрядні
мережі метеостанцій наметеостанцій наорганізації з
500
500території Заповідника
території Заповідника
наявним
досвідом
роботи,

117

-

-

-

-

-

-

-

200

-

150

Описані та закартовані
екосистеми в межах
Заповідника
Проведена
інвентаризація
територій та об`єктів
ПЗФ, що розташованіна території
Заповідника.
Розроблені пропозиції
стосовно
оновлення
первинних облікових
документів
щодотериторій та об’єктів
ПЗФ, розташованих вмежах Заповідника.

Запроваджена система
моніторингу лісів Ірівня відповідно доПрограми «ICP Forest»
+

+

+

+

+

науковий
відділ

науковий
відділ

науковий
відділ
науковий
відділ,підрядні
наукові
установи
науковий
відділ

-

900
1900

1100
3750

-

-

400

-

-

-

400

Розділ 4. Розвиток екологічної освітньо-виховної роботи
Стратегічне завдання 4.1. Формування та розвиток системи еколого-просвітницької діяльності
Захід 86. Організація таПроведені тематичні
+
+
+
+
+
відділ
проведення тематичних
еколого-освітніх
еколого500еколого-освітніх заходів, заходи, свята, івенти
освітньої
свят, івентів
роботи

Захід 85. Розробка
пропозицій стосовно
оновлення первинних
облікових документів
щодо територій таоб’єктів ПЗФ,розташованих в межах
Заповідника
Разом за Cтратегічним завданням 3.6:Разом за розділом 3:Захід 82. Запровадження
системи моніторингу
лісів І рівня відповіднодо Програми «ICP
Forest»Захід 83. Опис такартування екосистем вмежах Заповідника
Захід 84. Інвентаризація
територій та об`єктів
ПЗФ, що розташовані натериторії Заповідника

118

200
700

-

-

-

500

1150

-

-

-

Захід 87. Сприяння вОрганізовані екологічні ++++відділ
організації екологічних
гуртки, створені
екологогуртків, допомога укуточки природи
освітньої
150створенні куточків
роботи
природи в місцевих
школах
Захід 88. Забезпечення
Забезпечений вільний
+
+
+
+
+
відділ
вільного доступу
доступ громадян доекологогромадян до екологічної екологічної інформації,освітньої
поширена інформація
роботи
інформації та їїпоширення
Захід 89. Видання
Видані буклети, видана +++++відділ
буклетів про екологічну інша поліграфічна
екологоцінність території
продукція і символіка
освітньої
150
150
Заповідника та іншої
роботи
поліграфічної продукції ісимволіки
Разом за Cтратегічним завданням 4.1:
800
150Стратегічне завдання 4.2. Розвиток еколого-просвітницької інфраструктури
Захід 90. Обладнання 2Обладнані 2 еколого+відділ
еколого-освітніх стежок освітні стежки
еколого300
300
освітньої
роботи
Захід 91. Організація
Створені 6 еколого++відділ
діяльності 6 екологоосвітніх центрів,екологоосвітніх центрів
організована їхосвітньої
2400
2400
Заповідника (мм. Київ,діяльність
роботи
Чорнобиль, смт. Іванків,сс. Оташів, Красятичі,Поліське)Разом за Cтратегічним завданням 4.2:
2700
2700
Разом за розділом 4:
3500
2850
Розділ 5. Розвиток рекреаційної діяльності Заповідника

119
+

-

650

650

-

150

+

+

адміністрація
Заповідника,сектор
екскурсійної
роботи

400

1200

400

1200

Разом за Cтратегічним завданням 5.1:
2600
2600
Стратегічне завдання 5.2. Розвиток рекламно-видавничої та інформаційної діяльності Заповідника
Захід 95. Поширення
Поширена інформація +++++сектор
інформації тащодотуристичної
екскурсійної
популяризація
діяльності Заповідника
роботи
туристичної діяльностів мережі Інтернет
Заповідника в мережі
Інтернет
Захід 96. Розвиток
Налагоджена співпраця +++++сектор
співпраці зз туристичними
екскурсійної
туристичними фірмами
фірмами та агентствами
роботита агентствами
Захід 97. Підтримка
Підтримана
+
+
+
+
+
сектор
вебсторінки Заповідника вебсторінка
екскурсійної

+адміністрація
Заповідника,сектор
екскурсійної
роботи

Облаштовані місця
розташування
рекреаційної
інфраструктури,створені музеї

+Захід 94. Рекреаційний
благоустрій тарозширення туристичних
локацій в межах
Заповідника

+Захід 93. Облаштуваннята розвиток 21туристичного маршруту
+Облаштований 21туристичний маршрут

Захід 92. Створення таорганізація роботи 2інформаційнотуристичних центрів

+120Стратегічне завдання 5.1. Розвиток туристичної інфраструктури в межах Заповідника
Створені
2++адміністрація
інформаційноЗаповідника,туристичних центрів,сектор
1000
1000
організована їх робота
екскурсійної
роботи---та інтерактивної карти з Заповідника тароботи
метою інформування
створена інтерактивна
населення протуристична карта
туристичну тарекреаційну діяльність
Захід 98. Підготовка іВипущена
+++++сектор
випуск спеціалізованої
спеціалізована
екскурсійної
друкованої рекламнодрукована рекламнороботи
250
250інформаційної
інформаційна
рекреаційної продукції
рекреаційна продукція
Разом за Cтратегічним завданням 5.2:
250
250Разом за розділом 5:
2850
2600
250
Розділ 6. Забезпечення підтримки та підвищення бар’єрної функції Заповідника
Стратегічне завдання 6.1. Підвищення рівня взаємодії між різними підрозділами Заповідника та установами зони відчуження
Захід 99. Розробка таЗатверджений Порядок +адміністрація
затвердження порядку
взаємодії міжЗаповідника
взаємодії міжпідрозділами тапідрозділами тапрацівниками, щопрацівниками, щовходять до складу СДОвходять до складу
державної служби
охорони
Захід 100. Розробка таЗатверджений порядок +адміністрація
затвердження порядку
здійснення спільних
Заповідника
здійснення спільних
рейдів з іншими
рейдів з іншими
контролюючими
контролюючими
органами
органами щодоперевірок дотримання
природоохоронного
законодавства в межах
території Заповідника
Разом за Cтратегічним завданням 6.1:

121РАЗОМ ЗА ПЛАНОМ
ЗАХОДІВ:Разом за розділом 6:Розділ 7. Адміністративно-організаційна діяльність
Опис цих заходів та необхідні засоби передбачені у розділі 5.

122

31453

-

27403

-

1000

-

3050

-

РОЗДІЛ 5. ЗАСОБИ ТА РЕСУРСИ

123

5.1. Система управлінняЯк було зазначено в розділі 2.4., структура адміністрації Заповідника та чинний
штатний розпис на даний час не в повній мірі відповідають завданням Заповідника.
Для забезпечення виконання Заповідником природоохоронної функції (охорона
території Заповідника від порушень природоохоронного законодавства, здійснення
природоохоронних заходів) необхідним є створення організаційної структури йоготериторії, а саме організація природоохоронних науково-дослідних відділень (ПНДВ) звідповідним штатом працівників служби державної охорони (СДО) Заповідника. З метою
упорядкування структури СДО, уникнення дублювання завдань окремих підрозділів
адміністрації та приведення у відповідність до вимог чинного законодавства назвпідрозділів і посад працівників, що входять до складу СДО, планується ліквідувати відділ
відтворення та збереження тваринного світу та вдосконалити структуру відділу державної
охорони ПЗФ.
Крім того, для забезпечення порядку використання природних ресурсів (зокрема
розробки відповідних лімітів), організації виконання відновлювальних заходів,проведення природоохоронних заходів щодо збереження, відтворення природних
екосистем (в т.ч. організації виконання лісокультурних та інших лісогосподарських робіт),планується створити в адміністрації Заповідника відділ відтворення, збереження
природних екосистем та використання природних ресурсів.
З метою розширення спектру інформаційно-просвітницької роботи, розробки
маршрутів та проведення екскурсій планується створити сектор екскурсійної роботи.
Таким чином, з урахуванням необхідності вдосконалення функціонування
Заповідника за всіма функціями і завданнями, які покладаються на Заповідник, планується
внести зміни до структури його адміністрації (табл. 5.1).
Таблиця 5.1
Запланована структура адміністрації Заповідника
Назва структурного підрозділу
Керівництво (директор, перший заступник директора – головний
природознавець, заступник директора з наукової роботи таміжнародної співпраці, заступник директора)Провідний аудитор
Уповноважений з антикорупційної діяльності
Сектор документального забезпечення та контролю виконання
доручень
Відділ кадрового забезпечення
Відділ правового забезпечення
Відділ з охорони праці, цивільного захисту, пожежної та радіаційної
безпеки
Відділ бухгалтерського обліку та звітності
Планово-економічний відділ
Відділ техніко-інформаційного забезпечення
Відділ режиму
Науковий відділ:Лабораторія флори та фауни
Лабораторія екологічного моніторингу
Відділ інформаційно-просвітницької роботи:Сектор екологічної освітньо-виховної роботи
Сектор проектів, зв’язків з громадськістю та засобами масової

Кіл-ть штатних
посад, од.
4

1
1
3
5
4
5
11
9
4
5
22
10
10
16
3
5

124

інформації
Сектор екскурсійної роботи
Відділ міжнародного співробітництва
Відділ державної охорони природно-заповідного фонду:Сектор з охорони природних екосистем
Сектор з охорони тваринного світу
Відділ відтворення, збереження природних екосистем тавикористання природних ресурсів
Господарсько-транспортний відділ
Сектор господарсько-технічного обслуговування
Сектор транспортного забезпечення
1. Яковецьке природоохоронне науково-дослідне відділення (ПНДВ)2. Денисовецьке ПНДВ3. Бенівське ПНДВ4. Паришівське ПНДВ5. Вільчівське ПНДВ6. Дібровське ПНДВ7. Луб’янське ПНДВ8. Поліське ПНДВ9. Корогодське ПНДВ10. Теремцівське ПНДВ11. Розсохівське ПНДВ12. Опачицьке ПНДВ13. Куповатське ПНДВРазом по ЧРЕБЗ

7
5
18
7
7
7
23
7
14
24
28
20
44
67
34
51
52
59
47
56
59
24
708

5.2. Організаційна структура та штатЗгідно з метою та ідеєю створення, Заповідник має забезпечити збереження вприродному стані найбільш типових природних комплексів Полісся, природної
різноманітності ландшафтів, генофонду тваринного і рослинного світу, загалом
збереження природних та історико-культурних багатств зони відчуження. Для досягнення
цієї мети мають виконуватися завдання щодо забезпечення охорони території
Заповідника, утримання її в належному санітарному і пожежобезпечному стані,організація протипожежної охорони природних комплексів, вивчення та моніторинг
процесів і явищ, що відбуваються в природі. Для виконання цих завдань створюється
служба державної охорони (СДО) Заповідника: територія Заповідника поділяється на 13
ПНДВ, за якими закріплюється певна територія і створюється штат працівників, дообов’язків яких входить, крім завдання охорони території та забезпечення дотримання
режимів функціональних зон, ще і функції виконання природоохоронних заходів, збору
первинних матеріалів до Літопису природи тощо.
Розрахунок кількості працівників в ПНДВ здійснювався з урахуванням площі
ПНДВ, площі його заповідної зони та зони регульованого заповідного режиму,розташування території ПНДВ по відношенню до найближчих населених пунктів, рівня
природної пожежної небезпеки та радіаційного забруднення, ймовірності розвитку
великих пожеж тощо. Так, ПНДВ, розташовані в північній та східній частині території
Заповідника (Яковецьке, Денисовецьке, Бенівське, Паришівське, Теремцівське,Куповатське), знаходяться в безпосередній близькості до державного кордону України,вони віддалені від населених пунктів, значні площі в них становлять заповідна зона тазона регульованого заповідного режиму, а отже робота працівників цих ПНДВ в більшій
мірі буде спрямована на охорону території, в меншій – на виконання природоохоронних
заходів. В двох ПНДВ (Теремцівське, Куповатське) крім того, значні площі займають

125водні акваторії. Для розрахунку кількості обходів і, відповідно, кількості інспекторів зохорони ПЗФ, для цих ПНДВ було прийнято площу одного обходу в розмірі 1000 га.
Території ПНДВ, розташовані в південній частині Заповідника (Вільчівське,Дібровське, Луб’янське, Корогодське, Опачицьке, Розсохівське), є більш доступними длянесанкціонованого відвідування місцевим населенням з розташованих неподалік
населених пунктів, вимагають більшої уваги як для забезпечення охорони території,зокрема організації протипожежної безпеки, так і проведення санітарно-оздоровчих
заходів. Для розрахунку кількості обходів і, відповідно, кількості інспекторів з охорониПЗФ для цих ПНДВ було прийнято площу одного обходу в розмірі 550 га.
В кожне ПНДВ вводяться посади начальника і заступника начальника (здійснюють
керівництво всіма роботами), майстра з охорони природи (здійснює керівництво
інспекторами) та інспектора з охорони природно-заповідного фонду (закріплені заобходами). У зв’язку з незадовільним станом пожежної безпеки на території зонивідчуження, в 7-ми ПНДВ створюються станції пожежні (природоохоронні) (СП(П) звідповідним штатом працівників: СП(П) І типу – в Поліському та Розсохівському ПНДВта СП(П) ІІ типу – у Вільчівському, Луб’янському, Корогодському, Теремцівскому,Опачицькому ПНДВ. Для забезпечення автомобільного патрулювання територій ПНДВ,до їх штатних розписів вводяться посади водіїв автотранспортних засобів та мотористів
(для тих ПНДВ, де є водні об’єкти) та працівників, що здійснюють господарське
обслуговування (сторожі).
Одночасно, планується внести зміни до штатного розпису відділу державної
охорони природно-заповідного фонду, який здійснює керівництво працівниками служби
держохорони ПНДВ. До цього відділу вводиться посада диспетчера Заповідника – врамках розробки системи оповіщення для забезпечення ефективного реагування у випадку
виникнення пожежі або іншої надзвичайної ситуації на території Заповідника (див. розділ
«Протипожежні заходи»).
Таким чином, проектується створення служби державної охорони (СДО)Заповідника в кількості 499 од., у складі: директор Заповідника, перший заступник
директора-головний природознавець, працівники відділу держохорони ПЗФ – 16 од.
(начальник, заступник начальника, завідувач сектора – 2, провідний інженер з охорони
природних екосистем – 6, провідний інженер з охорони тваринного світу – 6), працівники
ПНДВ – 481 од. (начальник ПНДВ – 13, заступник начальника ПНДВ – 13, майстер зохорони природи – 42, інспектор з охорони ПЗФ – 324, спостерігач-пожежний – 22,начальник СП(П) – 7, майстер станції пожежної (природоохоронної) – 12, пожежний
(респіраторник) – 48).
Діяльність служби держохорони Заповідника, її склад і повноваження, соціальноправовий захист її посадових осіб регламентуються Законом України «Про природнозаповідний фонд України» (статті 60-61.1) та Положенням про службу державної охорони
природно-заповідного фонду України, затвердженим постановою КМУ від 14.07.2000№ 1127.
Згідно з чинним законодавством, на СДО Заповідника покладаються завдання
забезпечення додержання режиму охорони його території, попередження та припинення
порушень природоохоронного законодавства. Відповідно до покладених на неї завдань,СДО, зокрема, забезпечує порядок використання природних ресурсів, додержання вимог
щодо відвідування території Заповідника, здійснює заходи щодо запобігання виникненню,поширенню пожеж, інших надзвичайних ситуацій та їх ліквідації. В умовах Заповідника
така діяльність СДО буде сприяти також запобіганню винесення радіонуклідів з території
Зони відчуження, тобто забезпеченню її бар’єрної функції та мінімізації шкідливого
впливу цієї території на довкілля.
Охорона території Заповідника здійснюється працівниками СДО шляхом
проведення патрулювань в межах ПНДВ. В рамках співпраці з місцевими
правоохоронними органами та територіальними органами Державної екологічної інспекції
періодично проводяться спільні рейди з метою виявлення та попередження порушень
природоохоронного законодавства.

126Крім виконання основних завдань, працівниками СДО здійснюються заходи зпрофілактики та захисту природних екосистем від шкідників і хвороб, заходи щодозбереження та відтворення фауни, беруть участь облікових та інвентаризаційних роботах,пов’язаних з виконанням наукових завдань установи, здійснюють фенологічні та іншіспостереження за станом природних комплексів для отримання даних до Літопису
природи тощо.
Одним із важливих завдань Заповідника є не тільки збереження, а і відтворення
природних екосистем та нормування використання природних ресурсів на його території.
Для забезпечення виконання цих завдань планується створити в адміністрації Заповідника
відділ відтворення, збереження природних екосистем та використання природних
ресурсів.
До основних завдань відділу відносяться:планування і координація робіт щодо виконання на території установи санітарнооздоровчих та інших профілактичних заходів відповідно до її функціонального зонування;забезпечення проведення санітарних оглядів і лісопатологічних обстежень лісовоїта іншої рослинності на території Заповідника;розроблення поточних і перспективних програм з організації раціонального
використання природних ресурсів у межах території установи (розробка проектів лімітів
використання природних ресурсів, в т.ч. при виконанні природоохоронних заходів).
організація виконання заходів щодо збереження та відновлення корінних
природних комплексів (лісових, водно-болотних тощо), проведення меліоративних робіт,санітарного рубання лісу, лісозахисних, протипожежних, інших природоохоронних
заходів; контроль їх виконання;планування та керівництво (разом з відділом держохорони ПЗФ) заходами зохорони і збереження популяцій тварин та поліпшення середовища їх існування,регулювання чисельності певних видів тварин (розробка проектів лімітів), розроблення
планів (за необхідності) і контроль за виконанням біотехнічних заходів (поліпшення
кормової бази диких тварин, заходів з покращення умов розмноження тварин тощо);підготовка матеріалів до «Літопису природи» в частині, що стосується компетенції
відділу;контроль за дотриманням підприємствами, установами, організаціями при веденні
ними на території Заповідника господарської діяльності, додержання вимог
природоохоронного законодавства, правил природокористування, правил пожежної
безпеки, безпеки праці і санітарних правил;формування необхідної організаційної та матеріально-технічної бази діяльності
відділу, узагальнення і впровадження у природоохоронну діяльність передового досвіду,технічних новинок та винаходів, що сприяють збереженню, відновленню природних
екосистем;участь у проведенні контрольних перевірок, прийманні виконаних робіт,роз’яснювальної роботи щодо особливих умов природокористування в межах
Заповідника, необхідності збереження природних комплексів і об’єктів.
Для забезпечення здійснення Заповідником цих завдань у відділі планується ввести
посади інженера із збереження і відтворення природних екосистем (планування таконтроль за здійсненням заходів з відновлення корінних природних комплексів, в. ч.
роботи по створенню лісових культур, сприянню природному поновленню, а також
протипожежних та лісозахисних робіт), інженера з природокористування (планування таконтроль за всіма заходами з лісокористування та іншими природоохоронними заходами,контроль за діяльністю всіх організацій і установ, які працюють на території Заповідника іздійснюють використання природних ресурсів, будівництво тощо), зоотехніка
(планування і контроль за виконанням біотехнічних заходів, здійснення необхідних
розрахунків, керівництво інспекторами з охорони ПЗФ в ПНДВ при здійсненні робіт зохорони тваринного світу). Натомість відділ відтворення та збереження тваринного світу
планується ліквідувати, оскільки його функції є частиною функцій і завдань відділу
відтворення, збереження природних екосистем та використання природних ресурсів.

127Таким чином, планується, що природоохоронні функції в Заповіднику будуть
виконуватися працівниками відділу державної охорони природно-заповідного фонду,відділу відтворення, збереження природних екосистем та використання природних
ресурсів та працівниками 13 ПНДВ.
Пропонується змінити назву: «Лабораторія фізичної географії та радіоекології» на«Лабораторія екологічного моніторингу». Така назва більш точно і повно відображає
завдання БЗ, які стоять перед цим підрозділом: здійснення фонового екологічного
моніторингу, вивчення змін природного середовища під дією антропогенних факторів, щовключає в себе як вивчення геоморфології, рельєфу, гідрології, ландшафтів, так іспостереження за всіма складовими навколишнього середовища, а також за складом,міграцією забруднюючих речовин (в т.ч. радіоактивних), їх впливом на живі організми
тощо.
Згідно з Законом України «Про правовий режим території, що зазнала
радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи» дозволяється
відвідування території зони відчуження за згодою ДАЗВ, визначеним зазначеним органом
маршрутом (об’єктом) і в супроводі відповідальних осіб (ст. 12-1), а згідно з законом
України «Про природно-заповідний фонд України» відвідування території БЗ, зокрема, зекологічно-освітньо-виховною метою дозволяється в його функціональних зонах, завиключенням заповідної зони. Деякі застереження щодо відвідування можуть бутивизначені для зони регульованого заповідного режиму – якщо воно заборонено
Положенням про відповідний об'єкт ПЗФ (ст. 18).
З метою стимулювання відродження територій, що зазнали радіоактивного
забруднення, підтримки природоохоронної діяльності на цих територіях, створення умовдля використання їх туристичного потенціалу, найближчим часом планується вжити рядзаходів, спрямованих, зокрема, на розвиток туризму: облаштування визначених маршрутів
необхідною інфраструктурою (з неухильним додержанням правил радіаційної безпеки підчас перебування відвідувачів у цих зонах), сприяння створенню нових маршрутів
відвідування, зокрема маршруту з використанням водних шляхів (з облаштуванням
відповідних контрольно-пропускних пунктів), сприяння представленню на міжнародному
туристичному ринку нового напряму «Безпечний Чорнобиль», створення туристичних танаукових візит-стоянок на території Заповідника. На виконання зазначеного Указу
Президента України наказом ДАЗВ від 30.08.2019 № 176-19 «Про внесення змін до наказу
ДАЗВ від 05.05.2014 № 52 «Про організацію виконання Порядку відвідування зонивідчуження і зони безумовного (обов'язкового) відселення», відповідно до Порядку
відвідування зони відчуження і зони безумовного (обов’язкового) відселення,затвердженого наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 02.11.2011№ 1157, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18.11.2011 за № 1319/20057,
затверджено 21 маршрут пересування відвідувачів територією зони відчуження.
У зв’язку із зазначеним, цим Проектом планується розвиток екскурсійної
діяльності на території Заповідника, а для її забезпечення – створення в адміністрації
Заповідника сектору екскурсійної роботи у відділі інформаційно-просвітницької роботи.
До основних завдань працівників цього підрозділу відноситься: розробка схемтуристичних маршрутів (в межах маршрутів, затверджених ДАЗВ); улаштування стоянок
автотранспорту, туристичних візит-стоянок, оглядових майданчиків на маршрутах;підготовка екскурсій, за своїм змістом спрямованих на екологічну освіту відвідувачів,інформування відвідувачів про діяльність Заповідника, ознайомлення з історією ікультурою Поліського краю, наслідками Чорнобильської катастрофи; підготовка фахівцівекскурсоводів; формування в БЗ необхідної організаційної і матеріально-технічної базиекскурсійної діяльності, її рекламно-інформаційне забезпечення (встановлення
інформаційних і охоронних знаків і панно на маршрутах, випуск рекламних буклетів,рекламування екскурсій в засобах масової інформації та мережі Інтернет тощо).
Зважаючи на необхідність значного збільшення штатної кількості працівників, восновному, у зв’язку із створенням ПНДВ, планується незначне збільшення кількості
працівників апарату управління: введення посади ще одного заступника директора,1.1ПРОЕКТ
штатного розпису

Кількість од.
(на 01.06.2021)

128кількох посад працівників, що здійснюють планово-економічну діяльність табухгалтерський облік. При розрахунку кількості працівників, які працюють безпосередньона території Заповідника (тобто в особливо шкідливих умовах праці), було враховано
вахтовий метод роботи на території Заповідника (табл. 5.2).
Таблиця 5.2
Проєктований штатний розпис Заповідника
Назва структурного
Примітка
підрозділу та посад
№
за/обґрунтування змінумовирежим роботи
ппраціКерівництво

1.

Директор

11Перший заступник
директора

11Заступник директораз наукової роботи таміжнародної
співпраці
Заступник директора

1

1

-

1

Пропонується уточнити
назву посади: перший
заступник директора –головний
природознавець (згідноз постановою КМУ від
14.07.2000 № 1127, іззмінами)Посада вводиться узв’язку із значним
збільшенням загальної
кількості працівників
БЗ

НУП

НУП

Згідно ззаконодавством
України пропрацю(колективним
договором,правилами
внутрішнього
трудового
розпорядку)
«-«

НУП

«-«

НУП

«-«

Всього
3
4
Провідний аудитор
НУП
«-«
1
1
Уповноважений з
НУП
«-«
1
1
антикорупційної
діяльності
2.
Сектор документального забезпечення та контролю виконання доручень
Завідувач сектору
1
1
НУП
«-«
Секретар
1
1
НУП
«-«
Діловод
11НУП«-«Всього по сектору
3
3
3.
Відділ кадрового забезпечення
Начальник відділу
1
1
НУП
«-«
Провідний інспектор
0,5
0,5
НУП
«-«
з кадрів

129Провідний інспекторз кадрів
Інспектор з кадрів

0,5

0,5

2

3

Всього по відділу

4Начальник відділу
Провідний
юрисконсульт
Провідний
юрисконсульт
Юрисконсульт

4.

НУП

«-«

НУП

«-«

5
Відділ правового забезпечення
1
1
1
1

НУП
НУП

«-«
«-«

1

1

ОШУП

4/3

1

1

НУП

Згідно ззаконодавством
України пропрацюУ зв’язку із значним
збільшенням загальної
кількості працівників
Заповідника

Всього по відділу
4
4
5.
Відділ з охорони праці, цивільного захисту, пожежної та радіаційної безпеки
Начальник відділу
1
1
НУП
«-«
Провідний інженер з
2
2
НУП
«-«
охорони праці тарадіаційної безпеки
Провідний інженер з
1
1
ОШУП
4/3
охорони праці тарадіаційної безпеки
Інженер ІІ категорії з11НУПЗгідно зцивільного захисту тазаконодавством
пожежної безпеки
України пропрацюВсього по відділу
5
5
6.
Відділ бухгалтерського обліку та звітності
Головний бухгалтер –
1
1
НУП
«-«
начальник відділу
Заступник головного
1
1
НУП
«-«
бухгалтера
Провідний бухгалтер
2
3
У зв’язку ізНУП«-«значним
збільшенням
загальної кількості
працівників
Заповідника
Бухгалтер І категорії
4
6
«-«
НУП
«-«
Всього по відділу
8
11
7.
Планово-економічний відділ
Начальний відділу
1
1
НУП
«-«
Заступник
1
1
НУП
«-«
начальника відділу
Провідний економіст
2
2
НУП
«-«
Провідний інженер
1
1
НУП
«-«
Економіст
12
У зв’язку ізНУП«-«значним
збільшенням
загальної кількості

130працівників
Заповідника

Інженер І категорії
11НУПІнженер ІІ категорії
11НУПВсього по відділу
898.
Відділ техніко-інформаційного забезпечення
Начальний відділу
11НУППровідний
11НУПадміністратор
системи
Інженер з11НУПкомп’ютерних систем
Інженер з11ОШУПкомп’ютерних систем
Всього по відділу
4
4
9.
Відділ режиму
Начальник відділу
11ОШУПЗаступник
11ОШУПначальника
Провідний інженер
11ОШУПІнженер І категорії
11НУПІнженер І категорії
11ОШУПВсього по відділу
5
5
10.
Відділ інформаційно-просвітницької роботи
Начальник відділу
1
1
НУП

«-«
«-«

«-«
«-«

«-«
4/3

4/3
4/3
4/3
Згідно ззаконодавством
України про
працю
4/3
Згідно ззаконодавством
України пропрацю

10.1.Сектор еколого-просвітницької роботи
Завідувач сектору
1
1
НУП
«-«
Провідний фахівець з
2
2
НУП
«-«
екоосвіти
Разом по сектору
3
3
10.2.Сектор проектів, зв’язків з громадськістю та засобами масової інформації
Завідувач сектору
1
1
НУП
«–«
Провідний фахівець
1
1
НУП
«–«
із зв’язків згромадськістю тапресою
Провідний інженер з
1
1
НУП
«-«
науково-технічної
інформації
Провідний редактор
1
1
НУП
«-«
Провідний
1
1
НУП
«-«
художникоформлювач
Разом по сектору
5
5
10.3.Сектор екскурсійної роботи
Завідувач сектору
1Сектор
НУП«-«створюється зПровідний фахівець з
1
НУП
«-«
-

екскурсійної роботи
Провідний фахівець зекскурсійної роботи
Екскурсовод
Разом по сектору

Всього по відділу
11.
Начальник відділу
Заступник
начальника відділу
Фахівець
Гід-перекладач
Всього по відділу
Завідувач відділу
Заступник завідувача
відділу

131
метоюстимулювання
відродження
територій, щозазнали
радіоактивного
забруднення,створення умов длявикористання їхтуристичного
потенціалу згідно зУказом Президента
України від
10.07.2019 року
№ 512

НУП

«-«

НУП

«-«

9
16
Відділ міжнародного співробітництва
1
1
НУП
1
1
НУП

«-«
«-«

НУП
НУП

«-«
«-«

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

ОШУП
НУП

-

1

-

4
7

1
2
5

1
2
5
12.

1
1

Науковий відділ

1
1

12.1.Лабораторія флори та фауни
Завідувач лабораторії
11Старший науковий
11співробітник
Старший науковий
співробітник
Науковий
співробітник
Науковий
співробітник

1

1

ОШУП

4/3
Згідно ззаконодавством
України про
працю
4/3

3

3

ОШУП

4/3

1

3

НУП

Згідно ззаконодавством
України про
працю
4/3

Молодший науковий
13
ОШУПспівробітник
Інженер ІІ категорії
12
ОШУПТехнік-лаборант І11ОШУПкатегорії
Всього по
1015лабораторії
12.2.Лабораторія екологічного моніторингу
Завідувач
11ОШУПСтарший науковий
11ОШУПспівробітник
Старший науковий
1
2
НУП

4/3
4/3

4/3
4/3
Згідно зспівробітник

132законодавством
України про
працю
«-«

Науковий
13
НУПспівробітник
Науковий
3
3
ОШУП
4/3
співробітник
Молодший науковий
1
2
ОШУП
4/3
співробітник
Інженер ІІ категорії
1
2
ОШУП
4/3
Технік-лаборант І
1
1
ОШУП
4/3
категорії
Всього по
1015лабораторії
Всього по відділу
22
32
13.
Відділ державної охорони природно-заповідного фонду
Начальник відділу
1
1
ОШУП
4/3
Заступник
1
1
ОШУП
4/3
начальника відділу
13.1.Сектор з охорони природних екосистем
Завідувач сектору
1
1
ОШУП
4/3
Диспетчер
2Завдання:
ОШУП
15/15
забезпечення
зв’язку таефективного
реагування навипадки пожеж, абоіншихнадзвичайних
ситуацій.
Провідний інженер з
116
На 1 інженера
ОШУП
15/15
охорони природних
покладається
екосистем
управління
роботою СДО 4-х
(5-ти) ПНДВВсього по сектору
129
13.2.Сектор з охорони тваринного світу
Завідувач сектору
1
1
ОШУП
4/3
Провідний інженер з
116
На 1 інженера
ОШУП
15/15
охорони тваринного
покладається
світууправління
роботою СДО 4-х
(5-ти) ПНДВВсього по сектору
12
7Всього по відділу
26
18
14.
Відділ відтворення, збереження природних екосистем та використання
природних ресурсів
Відділ створюється зНачальник відділу
1НУПЗгідно зметою забезпечення
законодавством
порядку використання
України проприродних ресурсів,працюорганізації виконання
відновлювальних
Заступник
1НУП«-«заходів,проведення
начальника відділу

133Інженер іззбереження івідтворення
природних екосистем

-2Інженер зприродокористуванн
я

-

2Зоотехнік

-1заходів щодозбереження,відтворення природних
екосистем
Завдання: плануваннята контроль заздійсненням заходів звідновлення корінних
природних комплексів,в. ч. робіт постворенню лісових
культур, сприянню
природному
поновленню, а також
протипожежних талісозахисних робіт
Завдання: плануваннята контроль за всіма
заходами злісокористування таіншими
природоохоронними
заходами, контроль задіяльністю організацій іустанов, які працюютьна території
Заповідника іздійснюють
використання
природних ресурсів,будівництво тощо.
Завдання: планування іконтроль завиконанням
біотехнічних заходів,здійснення необхідних
розрахунків,керівництво
інспекторами з охорониПЗФ в ПНДВ приздійсненні робіт зохорони і збереження
тваринного світу

ОШУП

4/3

ОШУП

4/3

ОШУП

4/3

Разом по відділу
7Відділ відтворення та збереження тваринного світу
Начальник відділу
1Відділ планується ліквідувати з метою
уникнення
дублювання функцій і завдань зЗаступник
1відділом відтворення, збереження природних
начальника відділу
екосистемта використання природних ресурсів,Зоотехнік
1відділом державної охорони природноЄгер
14заповідного фонду та ПНДВ.
Всього по відділу
171.
Господарсько-транспортний відділ
Начальник відділу
11НУПЗгідно ззаконодавством
України пропрацюЗаступник
1
1
ОШУП
4/3
начальника відділу
15.1. Сектор господарсько-технічного обслуговування
Завідувач сектора
1
1
ОШУП
4/3

134

Завідувач
господарства
Завідувач складом

1

1

ОШУП

4/3

1

1

НУП

Комірник
Прибиральник
службових
приміщень
Прибиральник
службових
приміщень
Всього по сектору

1
2

1
2

НУП
НУП

Згідно ззаконодавством
України про
працю
«-«
«-«

1

1

ОШУП

4/3

7
7
15.2.Сектор транспортного забезпечення
Завідувач сектора
11ОШУПСлюсар з ремонту
11НУПавтомобілів
Механік
Механік

2
1

2
1

ОШУП
НУП

Водій
автотранспортних
засобів
Водійавтотранспортних
засобів
Водійавтотранспортних
засобів
Водійавтотранспортних
засобів
Тракторист
Разом по сектору
Всього по відділу

1

1

НУП

4/3
Згідно ззаконодавством
України про
працю
4/3
Згідно ззаконодавством
України про
працю
«-«

2

2

НУП

«-«

3

3

ОШУП

4/3

2

2

ОШУП

15/15

1
14
23

ОШУП

4/3

-

1
14
23
Яковецьке ПНДВПНДВ з відповідним
1штатом працівників в
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

-

2

ОШУП

15/15

-

14

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Водійавтотранспортних
засобів
Сторож

2.

Заповіднику
створюються длязабезпечення
виконання
Заповідником
природоохоронної
функції – створенняСДО Заповідника
(охорона території відпорушень
природоохоронного
законодавства,здійснення

135Спостерігачпожежний

-2Всього

3.
-природоохоронних
заходів, забезпечення
протипожежної безпеки
тощо)Посада вводиться напожежонебезпечний
період

ОШУП

15/15

24
Денисовецьке ПНДВ
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

-

2

ОШУП

15/15

-

18

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

2
2

ОШУП
ОШУП

15/15
15/15

Всього

-28Начальник відділення
Заступник
начальника
відділення
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Водійавтотранспортних
засобів
Сторож
Всього

-

1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

-

2

ОШУП

15/15

-

12

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

ОШУП

15/15

-

2
20
Паришівське ПНДВ
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

-

4

ОШУП

15/15

-

34

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

2
44

ОШУП

15/15

Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Водійавтотранспортних
засобів
Сторож
Спостерігачпожежний

Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Водійавтотранспортних
засобів
Сторож
Всього

4.

5.

Посада вводиться напожежонебезпечний
період

Бенівське НПДВНачальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Спостерігачпожежний

6.

136Вільчівське ПНДВ
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

4

ОШУП

15/15

38

ОШУП

15/15

ОШУП

15/15

ОШУП

15/15

ОШУП

15/15

На території ПНДВзнаходяться 2пожежноспостережні вежі(с. Вільча і с.
Грезля)

-

4

Водій
автотранспортних
засобів
Сторож
Станція пожежна
(природоохоронна) ІІтипу (СП(П):

-

2

-

2

Начальник станції
пожежної
(природоохоронної)Майстер станції
пожежної
(природоохоронної)Пожежний
(респіраторник)Водії автомобілів
(мотоциклів)Трактористимашиністи
Разом СП(П)Всього

-

1

ОШУП

4/3

-

2

ОШУП

15/15

-

8

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

-

15
67
Дібровське ПНДВ
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

-

4

ОШУП

15/15

-

24

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Водійавтотранспортних
засобів

7.

СП(П) в Заповіднику
створюються
відповідно до вимог
чинного законодавстваяк структурні одиниці
державного пожежнорятувального
підрозділу длязабезпечення відомчої
пожежної охорони

Сторож
Всього
Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Спостерігачпожежний
Водійавтотранспортних
засобів
Сторож
Станція пожежна
(природоохоронна)(СП(П)ІІ типу):Начальник станції
пожежної
(природоохоронної)Майстер станції
пожежної
(природоохоронної)Пожежний
(респіраторник)Водії автомобілів
(мотоциклів)Трактористимашиністи
Разом СП(П)Всього
Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Спостерігачпожежний
Водійавтотранспортних
засобів
Сторож
Станція пожежна
(природоохоронна)

137
2
34
Луб'янське ПНДВ
1
1

ОШУП

15/15

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

4

ОШУП

15/15

24

ОШУП

15/15

ОШУП

15/15

2

ОШУП

15/15

2

ОШУП

15/15

-

1

ОШУП

4/3

-

2

ОШУП

15/15

-

8

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

15
51
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

4

ОШУП

15/15

32

ОШУП

15/15

2

ОШУП

15/15

2

ОШУП

15/15

2

ОШУП

15/15

8.

-

2

9.

-

Посада вводиться
напожежонебезпечний період

Поліське ПНДВ(СП(П)І типу):Начальник станції
пожежної
(природоохоронної)Майстер станції
пожежної
(природоохоронної)Пожежний
(респіраторник)Водії автомобілів
(мотоциклів)Трактористимашиністи
Разом СП(П)Всього

138
-

1

ОШУП

4/3

-

1

ОШУП

15/15

-

4

ОШУП

15/15

-

1

ОШУП

15/15

-

1

ОШУП

15/15

-

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Спостерігачпожежний

-852Корогодське ПНДВ
1
1

-

4

ОШУП

15/15

-

30

ОШУП

15/15

-

4

ОШУП

15/15

Водій
автотранспортних
засобів
Сторож
Станція пожежна
(природоохоронна)(СП(П)ІІ типу):Начальник станції
пожежної
(природоохоронної)Майстер станції
пожежної
(природоохоронної)Пожежний
(респіраторник)Водії автомобілів
(мотоциклів)Трактористимашиністи
Разом СП(П)Всього

-

2

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

1

ОШУП

4/3

-

2

ОШУП

15/15

-

8

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

15
59
Теремцівське ПНДВ
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

Начальник
Заступник

10.

11.
-

В ПНДВ
функціонують 2пожежоспостережні вежі (с. Черевач,с. Корогод)начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Спостерігачпожежний

139
-

2

ОШУП

15/15

-

18

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

Водій
автотранспортних
засобів
Моторист
Сторож
Станція пожежна
(природоохоронна)(СП(П)ІІ типу):Начальник станції
пожежної
(природоохоронної)Майстер станції
пожежної
(природоохоронної)Пожежний
(респіраторник)Водії автомобілів
(мотоциклів)Трактористимашиністи
Моторист катера
Разом СП(П)Всього

-

2

ОШУП

15/15

-

2
2

ОШУП
ОШУП

15/15
15/15

-

1

ОШУП

4/3

-

2

ОШУП

15/15

-

8

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

ОШУП

15/15

Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Спостерігачпожежний

-

2
17
47
Розсохівське ПНДВ
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

-

4

ОШУП

15/15

-

36

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

Водій
автотранспортних
засобів
Сторож
Станція пожежна
(природоохоронна) Ітипу (СП(П):

-

2

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

12.

Посада вводиться
напожежонебезпечний період

Посада вводиться
напожежонебезпечний період

140Начальник станції
пожежної
(природоохоронної)Майстер станції
пожежної
(природоохоронної)Пожежний
(респіраторник)Водії автомобілів
(мотоциклів)Трактористимашиністи
Разом СП(П)Всього

-

1

ОШУП

4/3

-

1

ОШУП

15/15

-

4

ОШУП

15/15

-

1

ОШУП

15/15

-

1

ОШУП

15/15

-

Начальник
Заступник
начальника
Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Спостерігачпожежний

-856Опачицьке ПНДВ
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

-

4

ОШУП

15/15

-

30

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

Водій
автотранспортних
засобів
Сторож
Станція пожежна
(природоохоронна) ІІтипу (СП(П):Начальник станції
пожежної
(природоохоронної)Майстер станції
пожежної
(природоохоронної)Пожежний
(респіраторник)Водії автомобілів
(мотоциклів)Трактористимашиністи
Моторист катера
Разом СП(П)Всього

-

2

ОШУП

15/15

2

ОШУП

15/15

-

1

ОШУП

4/3

-

2

ОШУП

15/15

-

8

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

-

ОШУП

15/15

Начальник
Заступник
начальника

-

2
17
59
Куповатське ПНДВ
1
1

ОШУП
ОШУП

4/3
4/3

13.

14.

Посада вводиться
напожежонебезпечний період

Майстер з охорони
природи
Інспектор з охорони
природнозаповідного фонду
Водійавтотранспортних
засобів
Моторист
Сторож
Всього
РАЗОМ поЗаповіднику

141
-

2

ОШУП

15/15

-

14

ОШУП

15/15

-

2

ОШУП

15/15

148

2
2
24
718

ОШУП
ОШУП

15/15
15/15

Примітка* – кількість майстрів з охорони природи, інспекторів з охорони ПЗФ, спостерігачів-пожежних,водіїв та мотористів для всіх ПНДВ розраховано з урахуванням вахтового методу роботи в Заповіднику.

Таким чином, у зв’язку із створенням належної організаційної структури
Заповідника (ПНДВ), його служби держохорони – тобто забезпечення виконання
Заповідником природоохоронної функції, а також враховуючи специфіку території
Заповідника (вахтовий метод роботи безпосередньо на території Заповідника) танеобхідність у забезпеченні всіх інших функцій управління діяльністю установи,запроектовано значне збільшення штатної чисельності його адміністрації.
Планується, що загальна кількість штатних працівників Заповідника будестановити 718 од., в тому числі:-керівництво (директор, перший заступник директора-головний природознавець,заступник директора з наукової роботи та міжнародної співпраці, заступник директора) –4 од;-провідний аудитор – 1 од.;-уповноважений з антикорупційної діяльності – 1 од.;-працівники, що виконують природоохоронні функції – всього 504 од. (в апараті
управління – 23 од., в ПНДВ – 481 од.), з них члени СДО (без керівництва) – всього 497
од. (в апараті управління – 16 од., в ПНДВ – 481 од.);-працівники, що забезпечують дотримання правового режиму зони відчуження – 5од.;-працівники, що виконують науково-дослідні функції – 32 од.;-працівники, що виконують екологічні освітньо-виховні функції, а також функції
зв`язків з громадськістю та екскурсійну роботу – 16 од.;-працівники, що здійснюють міжнародне співробітництво – 5 од;-працівники, що здійснюють кадрове забезпечення – 5 од.;-працівники, що здійснюють планово-економічну і фінансову діяльність – 9 од.;-працівники, що здійснюють правове забезпечення – 4 од.;-працівники, що здійснюють бухгалтерський облік – 11 од.;-працівники, що виконують функції охорони праці – 5 од.;-працівники, що виконують техніко-інформаційне забезпечення – 4 од.;-працівники, що виконують функції господарського, технічного та транспортного
забезпечення – 112 од.
У разі неможливості залучення деяких фахівців на роботу на постійній основі, слідбрати їх на роботу в Заповідник за сумісництвом на неповний робочий час. Це стосується,зокрема, спостерігачів-пожежних, яких залучають до роботи в пожежонебезпечний
період. Після досягнення певного рівня матеріально-технічного забезпечення Заповідника
– (будівництво (придбання) будівель ПНДВ, транспортних засобів, приладів, обладнання іін.), за обґрунтуванням адміністрації Заповідника, необхідно буде збільшити кількість

142працівників, що здійснюють техніко-інформаційне забезпечення і господарське, технічне,транспортне обслуговування (майстрів з ремонту устаткування, слюсарів з ремонту
автомобілів, механіків, комірників, прибиральників службових та виробничих приміщеньтощо).
5.3. Обладнання та інфраструктура (план придбання основних засобів табудівництва нових і ремонту існуючих об'єктів)5.3.1. Наявна матеріальна база та інфраструктура Заповідника.
Відомості про наявну матеріально технічну базу Заповідника наведено в таблиці 5.3.
Таблиця 5.3
Відомості про матеріально-технічну базу Заповідника станом на 01.01.2021 р.
НазваАдміністративні будівлі
Будинки і споруди виробничого
призначення
Легкові автомобілі
Спеціалізовані транспортні засоби
Трактор
Човни з додатковим обладнання
Снігоходи
Комп’ютерна техніка
Принтери
Лабораторне обладнання
Інші спеціалізоване обладнання
Інші необоротні матеріальні активи
Всього:Кількість
одиниць
515Первісна вартість, тис. грн

1
9
1
12
2
44
10
14
19

615,7
6306,6
1668,03291,71176,0
698,6
143,7
783,7
643,5
2071,120332,760,02874,1

5.3.2. Адміністративно-господарські роботи з покращення умов праці та розвитку
інфраструктури Заповідника
5.3.2.1. Будівництво та поточний ремонт будівель Заповідника
Виконання завдань, покладених на Заповідник чинним законодавством, тавиконання П’ятирічного плану заходів залежить від рівня забезпечення адміністрації
Заповідника відповідними засобами (створенням необхідної матеріально-технічної бази)та розбудови інфраструктури. Для налагодження функціонування та забезпечення
виконання Заповідником запланованої природоохоронної, науково-дослідної тагосподарської діяльності, створення для його працівників належних умов праці необхідно
побудувати (або придбати) в усіх 13-ти ПНДВ офісні будівлі та необхідні господарські
приміщення. В офісному приміщенні планується розмістити також кімнати длявідпочинку працівників ПНДВ та лабораторні приміщення для роботи науковців
Заповідника. Із господарських приміщень будуть збудовані гаражі та складські
приміщення для зберігання техніки, інвентарю та обладнання, призначених для виконання
всіх запланованих робіт.
Дані щодо будівель і споруд виробничого призначення, що знаходяться врозпорядженні адміністрації Заповідника і потребують поточного і капітального ремонту,представлено в таблиці 5.4.

143Таблиця 5.4
Будинки і споруди виробничого призначення, що знаходяться у розпорядженні
адміністрації ЗаповідникаЄ в наявності
Потребують
Використання накорисн
данийКілкапітального
поточного
а
час/планується вть,ремонту
площа,
ремонту
майбутньому
од.
м2Адміністративні будівлі
Адміністративно1
68,0 Використовується
Потребує:побутовий будинок
працівниками
прокладки нових
дільниці плавзасобів
відділу
електро- і інтернет
Київська
обл.,відтворення
такабелів, поклейки
Вишгородський р-н,збереження
шпалер.
м. Чорнобиль, вул.
тваринного світу.
Літейна, 1.
Будівля
для
1
610,0 Після капітального Потребує:конторських
таремонту тут буде ремонту даху,адміністративних
розміщений офіс заміни вікон іцілей, Київська обл.,Заповідника
дверей,Вишгородський р-н,прокладки
м. Чорнобиль, вул.
нових електро- іКотовського, 4.
інтернет
кабелів, заміни
котла, труб ібатареї,облаштування
зброярні,лабораторії
(облаштування
приточновитяжної вентиляції,водопостачаннята каналізації),проклейка
шпалер, ремонт
туалетів.
Будинок
1
566,0 Після
поточного
Потребує:заміни
віконіпрофілакторію,ремонту тут будедверей, прокладки
Київська
обл.,розміщено офісні
нових електро- іВишгородський р-н,приміщення
інтернет кабелів,м. Чорнобиль, вул.
Заповідника
заміни котла, трубКотовського, 4.
і батареї, поклейки
шпалер,ремонт
туалетів.
Будівля
для
1
84,6 Використовується Не потребуєНе потребує
конторських
тапрацівниками
адміністративних
наукового відділу
цілей, Київська обл.,Вишгородський р-н,
м. Чорнобиль, вул.
Полупанова, 26-а.
Будівля
їдальні,1
65,7 Після капітального Потребує:Київська
обл.,ремонту тут буде ремонту даху,Вишгородський р-н,розміщений Візит- заміни вікон іc. Оташів.
центр Заповідника дверей,Призначення
будівель та споруд,розташування

Прибудова
господарського
блоку до їдальні
Київська
обл.,Вишгородський р-н,c. Оташів.
Будівля туалетного
блоку,
Київська
обл.,Вишгородський р-н,c. Оташів.
Адміністративна
будівля № 1 (в т.ч.
літ.
"А"адміністративна
будівля - площа 69,4
кв. м.; літ "Б" господарча будівля площа 14.5 кв. м.; літ.
"В" - вбиральня площа 1,2 кв. м.
Київська
обл.,Вишгородський р-н,c. Оташів, в межах
колишньої
вулиці
Річкової.
Адміністративна
будівля № 2 (в т.ч.:літ"А"адміністративна
будівля - 50,3 кв. м.;
літ. "Б" господарча
будівля - площа 72,1
кв. м.
Київська
обл.,Вишгородський р-н,c. Оташів, в межах
колишньої
вулиці
Річкової.
Адміністративна
будівля № 3 (в т.ч.
літ.
"А"адміністративна
будівля - площа 59,1
кв. м.; літ. "Б" господарча будівля площа 47,8 кв. м.
Київська
обл.,Вишгородський р-н,c. Оташів, в межах
колишньої
вулиці
Річкової.
Адміністративна
будівля № 4 (в т.ч.
літ.
"А"адміністративна
будівля - площа 13,7
кв.м.
Київська
обл.,

144
1

45,0

1

94,0

1

85,1

1

122,4

1

106,9

1

13,7

прокладки
нових електро- іінтернет
кабелів,установки
тамонтажу
системи
опалення,нанесення
штукатурки,проклейка
шпалер, ремонт
туалетів.

Після капітального Потребує:ремонту тут буде ремонту даху,розміщений Візит- заміни вікон іцентр Заповідника дверей,прокладки нової
електропроводки і інтернет
кабелю,установки
тамонтажу
системи
опалення,нанесення
штукатурки,проклейка
шпалер, ремонт
туалетів

145Вишгородський р-н,c. Оташів, в межах
колишньої
вулиці
Річкової.
Пункт ПММ дільниці
плавзасобів
ВПД,Київська
обл.,Вишгородський р-н,
м. Чорнобиль, вул.
Літейна,1.

1Склад для холод.
камери КХС-2-6 наВПД, Київська обл.,Вишгородський р-н,
м. Чорнобиль, вул.
Літейа,11Господарські будівлі
16,5 Використовується
відділом
відтворення
тазбереження
тваринного світу
длятимчасового
складу зберігання
ПММ
39,0 Використовується
відділом
відтворення
тазбереження
тваринного світу
длятимчасового
складу.

Потребує
фарбування стін істелі,
прокладки
новоїелектропроводки,заміни
системи
електроосвітленнята дверей.
Потребує
фарбування стін істелі,
прокладки
новоїелектропроводки,заміни
системи
електроосвітленнята дверей.

Щорічно адміністрацією заповідника розробляються кошториси будівельних робіт
(будівництво, ремонт), закупівлі транспортних засобів і спецтехніки, іншого необхідного
обладнання у залежності від вартості відповідних видів робіт, приладів і матеріалів наринку на час подачі запитів на їх фінансування. Виконанню заходів з будівництва спорудта капітального ремонту об’єктів передує розробка та узгодження відповідної проектної
документації згідно з вимогами містобудівного законодавства. Закупівля товарів, робіт тапослуг буде здійснюватися відповідно до чинного законодавства в сфері публічних
закупівель.
5.3.2.2.
Покращення
матеріально-технічного
господарського сектору Заповідника

забезпечення

адміністративно-Покращення матеріально-технічного забезпечення адміністративно-господарського
сектору Заповідника передбачає придбання різноманітних засобів та техніки длявиконання запланованих та поточних робіт (табл. 5.6).
Таблиця 5.6
План закупівлі засобів для забезпечення адміністративно-господарської діяльності
№
за/п

1
2
3
4
5
6

Назва основного засобу тощоНеобхідна
кількість,од.
Транспортні засоби
автомобіль
підвищеної
2Спеціальний
прохідності
Квадроцикл Gibbs Sports Quadski XL (амфібія)4Квадроцикл BRPMaverick X3 XRS Turbo2Автомобіль Renault Duster або аналог
4Спеціальний автомобіль RENAULT Trafic1Комп`ютери та оргтехніка
Комп’ютер персональний (Процесор Intel Corei7 не нижче 6 покоління Оперативна пам’ять
5
від 16 ГБ, Відео пам’ять від 8 ГБ Накопичувач

Вартість
одиниці,тис. грн

Загальна
вартість,тис. грн

600,0

1200,01073,64
724,71600,0850,04294,56
1449,42
2400,0
850,0

17,0

85,0

146

13
14

ssd500+hdd)
Монітор (роздільна здатність від 23 дюймів,розширення 3440x1440, 4К, тип матриці: IPS
HDMI, DVI, VGA)Ноутбук (Екран 13-16”, процесор Inter Core i5не нижче 8 покоління, оперативна пам’ять від
8 ГБ, накопичувач 240 або ssd240+hdd)
Планшет Huawei MediaPad T5 10"(AGS2-L09)
32gb або аналог
Зовнішній жорсткий диск 2,5 1TB TransendФлеш пам’ять SanDisk Ultra Dual 32GB USB
3.0 OTGБагатофункціональний
пристрій
HP
LASERGET PRO M428FDW або аналог
Сканер двосторонній
Безперебійник APC Easy UPS 500VA

15Клавіатура Apple

7

8

9
10
11
12

Прилади
16Спектрометр МКГ - АТ 1321 АТОМТЕХ
17
Веб-Камера + Колонки
18Принтер
штрих-кодадлянанесення
вхідних/вихідних номерів
19Знищувач документів
Обладнання
20Автомобільні підйомники
21Шиномонтажний стенд
22Холодильник
23Мікрохвильова піч24Чайник
25Кондиціонер
26Набір інструментів
27Мінімийка автомобільна
28Домкрат підкатний
29Візок для інструменту
30Компресор автомобільний
31Кабель мережевий KLM UTP 305М CAT.5E
CCA (UTP4-C5E-SOLID-2450-CCA)
32Конектор RITAR RJ45 CAT.5E UTP 8P8C
PREMIUM (позолочені контакти) 100 шт.
(13193)33
Розетка ESERVER RJ45X1 STP, CAT.5E (WT2043A)
34
Патч-панель HYPERNET 19" 24ХRJ-45 UTP,
CAT. 5Е (PP-KUTP24-LC)
35
Патч-панель HYPERNET 19" 48ХRJ-45 UTP,
CAT. 5Е з утримувачем кабелю (PP-KUTP481U)
36Короб ДКС підлоговий 50Х12 * 1М (D01032)
37Кабельний канал 60х60мм (довжина 2 м)
38Кабельний канал 12х12мм (довжина 2 м)
39Комутатор мережевий TP-LINK TL-SG1048
40Комутатор мережевий TP-LINK TL-SG1024D

5

5,0

25,0

18

19,0

342,0

16

6,5

104,0

14

1,7

23,8

24

0,3

7,2

15

14,0

210,0

2
2

18,0
2,0

36,0
4,0

1

3,765

3,765

10
4

160,002,02,01600,0
8,0

2

3,0

6,0

2
1
3
2
2
5
3
2
2
2
1

50,0
50,0
8,0
3,0
0,5
7,0
2,0
6,0
3,0
3,0
2,0

100,0
50,0
24,0
6,0
1,0
35,0
6,0
12,0
6,0
6,0
2,0

4

0,849

3,396

4

0,073

0,292

80

0,062

4,96

1

0,658

0,658

1

1,116

1,116

30
20
40
1
1

0,062
0,099
0,099
6,725
1,925

1,86
1,98
3,96
6,725
1,925

2

4,0

41
42
43
44
45
46
47
48
49
50

147
Комутатор мережевий TP-LINK TL-SF1008D
МебліШафа металева Практик
Шафа металева архівна
Стіл письмовий
Шафа для одягу
Шафа для паперів
Тумба мобільна
Крісло офісне
Стілець ISOСтелаж

3

0,238

0,714

13
4
5
5
10
5
5
10
10

3,7
16
1,0
1,0
1,0
0,6
2,5
0,5
1,0

48,1
64,0
5,0
5,0
10,0
3,0
12,5
5,0
10,0

5.3.2.3. Покращення матеріально-технічного забезпечення СДО Заповідника
Відповідно до чинного законодавства, працівники служби держохорони
Заповідника забезпечуються, в установленому порядку, форменим одягом, знаками
розрізнення, вогнепальною зброєю та пристроями, транспортом і засобами зв’язку.
З метою здійснення матеріально-технічного забезпечення СДО Заповідника
планується забезпечити її працівників форменим одягом, спеціальними пристроями,автотранспортом, спецтехнікою, засобами зв’язку та інвентарем. Придбання тазабезпечення членів СДО вогнепальною зброєю не планується у зв’язку з недоцільністю,оскільки, за необхідності, Заповідник може здійснювати спільні рейди або акції разом зпідрозділами органу Національної поліції, які згідно із ст. 14 Закону України «Проправовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок
Чорнобильської катастрофи», забезпечують охорону громадського порядку в зонівідчуження та контрольно-пропускний режим при в'їзді та виїзді з неї.
Мобільність і ефективність роботи співробітників служби держохорони
безпосередньо залежить від стану доріг, оснащеності СДО транспортними засобами,стабільним зв’язком тощо. В таблиці 5.7 наведені обсяги та перелік технічних засобів,приладів та обладнання, які планується придбати для потреб СДО Заповідника. Норми
забезпечення СДО Заповідника протипожежною технікою та засобами гасіння пожеж
представлені в розділі «Протипожежні заходи».
Таблиця 5.7
Обсяг необхідних матеріально-технічних засобів для організації роботи СДОЗаповідника
№
за/п

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Назва основного засобу тощоНеобхідна
кількість,од.
Транспортні засоби
автомобіль
підвищеної
16Спеціальний
прохідності
Квадроцикл Gibbs Sports Quadski XL
4(анфібія)Моторний човен з двигуном 75 к/с4Моторний човен з двигуном 115 к/с2Катер з двигуном 250 к/с2Човен болотохід
3Комп`ютери та оргтехніка
Ноутбук (Екран 13-16” Процесор Inter Corei5 не нижче 8 покоління, оперативна
30
пам’ять від 8 ГБ, накопичувач 240 абоВартість
одиниці,тис. грн

Загальна
вартість,тис. грн

600,0

9600,0724,72898,8

300
500
700
900

1200
1000
1400
2700

27,0

810,0

148
8.
9.

10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.
20.
21.
22.

ssd240+hdd)
Планшет з GPSБагатофункціональний
пристрій
HP
LASERGETPRO M428FDW або аналог
Комп’ютер стаціонарний
Прилади
Фотоапарат
Фотопастка
Веб-камера
Квадрокоптер DJI Phantom 4 Pro + 4 батареї
Бінокль
Дозиметр-радіометр
Радіостанція
GPS Навігатор
Тепловізор
Обладнання
Холодильник
Пральна машина на 6 кгМікрохвильова піч

45

20,0

900,0

15

15,0

225,0

15

15,0

225,0

14
45
15
15
15
15
45
45
15

6,0
6,0
4,0
70,0
5,0
1,5
3,0
3,0
80,0

84,0
270,0
60,0
1050,0
75,0
22,5
135
135
1200

13
13
13

15
15
3

195,0
195,0
39,0

Примітка: розрахунок іншого обладнання, необхідного для забезпечення діяльності працівників СДО ПНДВ(меблів тощо) буде здійснюватися адміністрацією Заповідника після будівництва (придбання)адміністративних та виробничих приміщень ПНДВ.

Розрахунок норм забезпечення працівників СДО Заповідника спеціальними
засобами здійснено згідно з вимогами наказу Мінприроди від 17.02.2015 № 29 «Провідомчу зброю та спеціальні засоби для працівників служби державної охорони природнозаповідного фонду України», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2015
за № 253/26698 (табл. 5.8).
Таблиця 5.8
Види та норми забезпечення спеціальними засобами СДО Заповідника
Спеціальні засоби
Гумові кийки, наручники,балончики з препаратами
сльозоточивої та подразливої
дії, комплектів

Нормазабезпечен
ня, шт.
410Наявність,шт.
-Вартість заодиницю,тис. грн.
1,5Загальна
вартість, тис.
грн.
615,0

Примітка. Розрахунок здійснено згідно з переліком спеціальних засобів та переліком посад працівників
СДО, яким надається право під час виконання службових обов’язків зберігати, носити та використовувати
спеціальні засоби: директор, головний природознавець, начальник ПНДВ – 13 од., заступник начальника
ПНДВ – 13, начальник відділу державної охорони природно-заповідного фонду, заступник начальника
відділу державної охорони природно-заповідного фонду, завідувач сектору відділу державної охорони
природно-заповідного фонду – 2, інженер з охорони природних екосистем – 6, інженер з охорони
тваринного світу – 6, майстер з охорони природи – 42, інспектор з охорони природно-заповідного фонду –
324 (наказ Міністерства екогології та природних ресурсів від 17.02.2015 № 29 «Про відомчу зброю таспеціальні засоби для працівників служби державної охорони природно-заповідного фонду України»,зареєстрований в Міністерстві юстиції 05.03.2015 за № 253/26698).

Розрахунок забезпечення працівників СДО Заповідника форменим одягом
здійснено відповідно до наказу Мінприроди від 28.01.2019 № 41 «Про затвердження
знаків розрізнення, зразків, порядку та норм носіння форменого одягу працівниками

149
служби державної охорони природно-заповідного фонду України, зареєстрованого вМіністерстві юстиції України 04.04.2019 за № 360/33331 (табл. 5.9).
Таблиця 5.9
Забезпечення форменим одягом і знаками розрізнення працівників СДО Заповідника
Назва

Строк
носіння,роківКількістьна одну
особуВартість,одиниці,грн.

Загальна
вартість,тис. грн.

1. Вихідний формений одягКапелюх

6

1

200

99,8

Шапка зимова

6

1

300

149,7

Костюм чоловічий (кітель, брюки)3

1 комплект

1200

598,8

Сорочка чоловіча типу А

3

2

450

449,1

Сорочка чоловіча типу Б

3

1

350

174,65Краватка чоловіча

3

2

155

154,69Туфлі чоловічі

3

1 пара

800

399,2Плащ чоловічий

6

1

1800

898,2

Куртка зимова

6

1

2500

1247,5

Кашне

6

1

200

99,8

Чоботи чоловічі утеплені

3

1 пара

2500

1247,5Рукавички типу А

3

1 пара

450

224,55Рукавички типу Б

3

1 пара

200

99,8Ремінь для брюк

3

1

200

99,8

2. Повсякденний формений одяг
Кепі

3

2

155

154,69Капелюх польовий

6

1

300

149,7

Шапка флісова

6

2

125

124,75Куртка тактична

3

1

1500

748,5

Брюки тактичні

3

2

900

898,2

Фуфайка з короткими рукавами

3

1

200

99,8

Теніска

3

2

300

299,4

Сорочка з довгими рукавами

3

1

400

199,6

Сорочка тактична

3

1

500

249,5

Куртка тактична демісезонна

6

1

1500

748,5

Куртка польова зимова

6

1

2500

1247,5Брюки утеплені

6

1

1100

548,9

Напівчеревики

3

1 пара

1300

648,7

Черевики зимові

3

1 пара

1700

848,3

150
6

Рукавички тактичні зимові

1 пара

300

149,7

3. Екіпірування та спорядження
Ремінь універсальний

3

2

200

199,6

Рюкзак

6

1

1500

748,5

Костюм-дощовик (куртка, брюки)

6

1

700

349,3

Чоботи вологостійкі

6

1 пара

800

399,2

Плащ-накидка

6

1

600

299,4

4. Знаки розрізнення та фурнітура
Нарукавні емблеми, нагрудні знаки, строк
1 комплект 600кокарди та ґудзики, особистий носіння
жетонформеного
одягу

299,4

Примітка: розрахунок здійснено на загальну кількість працівників СДО ЧРЕБЗ – 499 осіб, відповідно доПереліку підрозділів і посад працівників, які входять до складу служби державної охорони природнозаповідного фонду, згідно з додатком до Положення про службу державної охорони природно-заповідного
фонд, затвердженого постановою КМУ від 14.07.2000 № 1127 (у редакції постанови КМУ від 05.04.2012№ 283).

5.3.2.5. Покращення матеріально-технічного стану наукового відділу Заповідника
Покращення матеріально-технічного стану наукового відділу Заповідника
передбачає закупівлю необхідного обладнання та інвентарю для забезпечення проведення
наукових та моніторингових досліджень на сучасному рівні (табл. 5.10).
Таблиця 5.10
Обсяги необхідних матеріально-технічних засобів для організації роботи
наукового відділу Заповідника
Необхідна
Вартість
Загальна
№Назва основного засобу тощокількість, одиниці, тис.
вартість,за/п
одиниць
грн.
тис. грн.
Комп`ютери та оргтехніка
1Принтер кольорового друку Canon
10,0
Pixma G1411 (2314C025) + USB cable(або аналог з системою СНПЧ)2
5,02
Жорсткий диск Transcend StoreJet 2TB
20
2,5
50,0
3
МФУ HP LaserJet Pro M227fdw
3
11,0
33,0
4
Флешка Transcend 64 GB JetFlash 700
10
0,3
3,0
TS64GJF700
5
Комп'ютер Impression Game I1283
5
20,0
100,0
6
Комп’ютер персональний
10
15,0
150,0
7
Монітор
роздільна
здатність
6
6,0
36,0
1920х1080, HDMI, DVI, VGA
8Ноутбук для польових досліджень
2
27,0
54,0
9
Планшет з GPS
10
5,0
50,0
Прилади
1Визначник швидкості течії
1
130,0
130,0
2
Термооксиметр
1
50,0
50,0
3
Автоматичний вимірювач рівня води і
100,0температури
20
5,0

151

4
5
6
7
8
9
10
11

12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25

1
2
3
4
5
6
7
1
2
3
4
5

6

7

Ехолот з системою GPS
1Навігатор Garmin
1
Рація
4
Радіометр-дозиметр
4Ваги лабораторні високої точності
2Ваги ручні електронні
2Ваги лабораторні 0,05г, 0,001 г
2Пошуковий дозиметр-радіометр МКСАТ1117М
АТОМТЕХ
зблоком
детектування БДПС-021Компресор автомобільний
1Човен гумовий 2-х містний
1Двигун електричний для човна
1Ємкості пластикові для проб 1-20 л
20Дальномір
1Електронна
вилка
«Digitech®
2
Professional DP II»Лазерний далекомір TruPulse 360R
1Сцинтиляційний бета-гама спектрометр
1
CЕ-БГ-01 «АКП»-150-63
Квадрокоптер dji mavic 2 pro
1Квадрокоптер DJI Phantom 4 Pro
1Безпілотний авіаційний комплекс типу1
FLIRT ArrowБінокль Kowa SV II 10x422Бінокль Nikon Prostaff 5 12х50
1Підзорна труба Hawke Endurance 201
60x85Інвентар
Рюкзак 25-35 л
2Мішок транспортний гумовий, 50 л.
3Палатка, 3 чол.
1Палатка, 2 чол.
1Каяк Rainbow Atlantis exp.
2Каяк Perception Horizon
2Каяк Wilderness Systems Zephyr2Обладнання
Меблі лабораторні
комплект
Меблі для гербарію/музею (стелажі, « - «вітрини)Посуд лабораторний та контейнери для « -«зразків
Холодильник фармацевтичний
1Набірбазового
обладнаннядля комплект
приготування проб (сушильна камера,електроплита, піч муфельна, сушаркадля посуду, пральна машина, піпетдозатори, магнітна мішалка)Спецодяг
лабораторний
(халати, 22рукавички, респіратори, окуляри, бахіли комплект
тощо)иРеактиви
комплект

45,0
4,0
4,2
7,0
15,0
0,25
5,0

45,0
4,0
16,8
28,0
30,0
0,5
10,0
87,0

87,0
2,0
6,5
10,0
0,15
8,0
128,0

2,0
6,5
10,0
3,0
8,0
256,0

60,5
560,0

60,5
560,0

45,0
56,0
2000,045,056,02000,0

9,0
9,5
17,0

18,0
9,5
17,0

1,5
1,0
2,0
1,5
50,0
40,0
45,0

3,0
3,0
2,0
1,5
100,0
80,0
90,0

300,0
200,0

300,0
200,0

80,0

80,0

20,0
300,0

20,0
300,0

30,0

660,0

20,0

20,0

8
9

10

152
Автоматичні фотокамери (фотопастки) 100
Допоміжне обладнання для польових комплект
гідрометричних робіт (лебідка, тростощо)Cумка-холодильник
4

6,0
20,0

600,0
20,0

1,7

6,8

5.3.2.6. Покращення матеріально-технічного стану відділу інформаційно-просвітницької
роботи Заповідника
Покращення матеріально-технічного стану відділу інформаційно-просвітницької
роботи передбачає закупівлю необхідних засобів та обладнання для організації
екологічної освітньо-виховної роботи, проведення науково-практичних заходів, екскурсій,створення кіно- і відеопродукції, роботи із засобами масової інформації тощо (табл. 5.11).
Таблиця 5.11
Обсяг необхідних матеріально-технічних засобів для організації роботи відділу
інформаційно-просвітницької роботи Заповідника
Необхідна
Вартість
Загальна
№Назва основного засобу тощокількість,одиниці, тис.
вартість,за/п
одиниць
грн.
тис. грн.
Транспортні засоби
1Мікроавтобус. Mercedes-Benz Sprinter 516
3970,02910,0пасс. ЕКСТРА ЛОНГ 22 місця або аналог
2Автомобіль Renault Duster або аналог
2
450,0
900,0
Комп`ютери та оргтехніка
1Ноутбук (Екран 13-16”, процесор Inter
Core i5 не нижче 8 покоління, оперативна
4
19,0
76,0
пам’ять від 8 ГБ, накопичувач 240 або
ssd240+hdd)
2Графічний планшет HUION Kamvas GT1
30,0
30,0
191
Прилади
1Ламинатор Royal Sovereign PL 910
2
0,6
1,2
2
Canon iR-ADV C3025i кольорове лазерне
2
45,0
90,0
МФУ А3 або аналог
3Фотоаппарат Canon EOS 90D EF-S 182
33,0
66,0
55mm IS STM Kit Black або аналог
4
Об'єктив Canon EF 24-105mm f/4L IS II
1
27,0
27,0
USM або аналог
5
Об'єктив Canon EF 100-400mm f/4.5-5.6L
1
47,0
47,0
IS II USM або аналог
6Мікрофон петличний BoyaM1-PRO, 6м
4
0,1
0,4
або аналог
7Мікрофон для заходів
5
0,4
2,0
8
Стійки для мікрофонів
5
0,1
0,5
9
Акустика Marshall Loudspeaker Woburn II
2
17,0
34,0
або аналог
10Акустична система IBIZA CUBE1812 або
2
17,0
34,0
аналог
11Квадрокоптер Flywoo Vampire2 HD
210mm F7 Bluetooth 6S 5 дюймов FPV
10
13,0
130,0
Racing Дрон BNF C DJI повітряна
одиниця та окуляри - BNF-DJI або аналог

12

1
2

153
Квадрокоптер DJI Mavic 2 Zoom & DJI
Goggles Racing EditionОбладнання
Стіл розкладний Tramp Compact 55х40х38
см або аналог
Стільці розкладні

2

55,0

110,0

4

1,2

4,8

4

0,7

2,8

5.4. Моніторинг, оцінка і звітність
5.4.1. План моніторингу виконання Проєкту організації території
Впровадження Проєкту організації території Заповідника та охорони йогоприродних комплексів здійснюється шляхом підготовки та виконання річних планів
заходів, що розробляються Заповідником на основі П’ятирічного плану заходів. До річних
планів заходів включаються якісні і кількісні прогнозні показники виконання
запланованих заходів.
Оцінка виконання річного плану заходів здійснюється Науково-технічною радою.
Після здавання річного фінансового звіту, у місячний термін адміністрація Заповідника
надає членам НТР звіт щодо виконання річного плану заходів: стан виконання, їх технікоекономічні показники, причини невиконання (або виконання в неповному обсязі) тапропозиції (в разі необхідності) щодо коригування плану заходів на наступний рік, а у разіпотреби – пропозиції щодо внесення змін до П’ятирічного плану відповідно до природнихта соціально-економічних умов, що склалися.
Моніторинг виконання Проєкту організації території Заповідника здійснюється як зметою оцінки результатів його реалізації, так і з метою розвитку цього Проекту, в частині,що стосується П`ятирічного плану заходів. Пропозиції щодо змін та доповнень доП`ятирічного плану заходів вносяться зацікавленими сторонами відповідно до їхкомпетенції і розглядаються НТР.
5.4.2. Звітування, оцінка ефективності впровадження Проєкту організації території тайого адаптація
Звітування про виконання та впровадження заходів, які передбачені Проєктом,здійснюється у відповідності до вимог чинного законодавства. По завершенні планового
року, у відповідності до Положення про Проєкт організації території біосферного
заповідника та охорони його природних комплексів, затвердженого наказом Міністерства
охорони навколишнього природного середовища України 06.07.2005 № 245 (у редакції
наказу Міністерства екології та природних ресурсів України від 21.08.2014 № 273),
зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.07.2005 за № 830/11110, спеціальна
Адміністрація Заповідника здійснює огляд виконання річного плану заходів, у місячний
строк готує звіт й надає його Міндовкілля та ДАЗВ. У звіті має бути оцінено станреалізації заходів, передбачених П’ятирічним планом заходів.
Результати звіту враховуються при коригуванні річного плану заходів нанаступний рік, а у разі потреби надаються пропозиції щодо внесення змін до П’ятирічного
плану заходів.
По завершенні впровадження п’ятирічного плану заходів здійснюється оцінка
стану досягнення стратегічних завдань Проєкту організації території та виконання йогозаходів.
За результатами виконання п’ятирічного плану заходів готується звіт, який у строк
до 01 квітня року, наступного за роком завершення виконання п’ятирічного плану заходів,надається Міндовкілля та ДАЗВ.
По завершенню виконання четвертого року впровадження п’ятирічного плану
заходів спеціальною Адміністрацією Заповідника розробляється п’ятирічний план заходівна наступний період, який оформляється додатком до Проєкту організації території.

154
При його розробці враховуються результати виконання попереднього п’ятирічного
плану заходів і в разі потреби вносяться відповідні зміни у Проєкт організації території.
Проєкт п’ятирічного плану заходів схвалюється НТР БЗ, погоджується та надаєтьсяна затвердження Міндовкілля та ДАЗВ.
Зазначений п’ятирічний план заходів подається на затвердження у двохпримірниках – у паперовому та електронному вигляді.
По завершенні впровадження Проєкту організації території здійснюється оцінка
стану досягнення стратегії розвитку Заповідника на десять років, а також виконання
п’ятирічних планів заходів.
За результатами виконання Проєкту організації території готується звіт у строк до
01 квітня року, наступного за роком завершення виконання Проєкту організації території,Міндовкілля та ДАЗВ.

ДОДАТКИ

155Додаток 1. Копія Указу Президента України від 26.04.2016 № 174 «Про створення
Чорнобилького радіаційно-екологічного біосферного заповідника»Указ Президента УкраїниПро створення Чорнобильського радіаційно-екологічного
біосферного заповідникаЗ метою збереження в природному стані найбільш типових природних комплексів
Полісся, забезпечення підтримки та підвищення бар'єрної функції Чорнобильської зонивідчуження та зони безумовного (обов’язкового) відселення, стабілізації гідрологічного
режиму та реабілітації територій, забруднених радіонуклідами, сприяння організації тапроведенню міжнародних наукових досліджень, з урахуванням Закону України "Проправовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок
Чорнобильської катастрофи" та відповідно до статті 53 Закону України "Про природнозаповідний фонд України" п о с т а н о в л я ю :1. Створити в Іванківському і Поліському районах Київської області в межах зонивідчуження і зони безумовного (обов'язкового) відселення території, що зазнала
радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, Чорнобильський
радіаційно-екологічний біосферний заповідник.
До території Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника
погоджено в установленому порядку включення 226964,7 гектара земель державної
власності, що перебувають у постійному користуванні у Державного агентства України зуправління зоною відчуження, вилучаються у цього землекористувача та надаються
біосферному заповіднику в постійне користування.
2. Підтримати пропозицію Кабінету Міністрів України щодо утворення тазабезпечення належного функціонування адміністрації Чорнобильського радіаційноекологічного біосферного заповідника у сфері управління Державного агентства України зуправління зоною відчуження.
3. Кабінету Міністрів України:1) забезпечити:а) затвердження в шестимісячний строк у встановленому порядку Положення проЧорнобильський радіаційно-екологічний біосферний заповідник;б) у дворічний строк:вирішення відповідно до законодавства питань щодо надання у постійне
користування Чорнобильському радіаційно-екологічному біосферному заповіднику
226964,7 гектара земель, розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних
ділянок;розроблення та затвердження в установленому порядку Проекту організації території
Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника;2) передбачати під час розроблення проектів законів про державний бюджет України
кошти, необхідні для функціонування Чорнобильського радіаційно-екологічного
біосферного заповідника.
4. Цей Указ набирає чинності з дня набрання чинності законом України, щоврегульовує питання про відведення земельних ділянок зон відчуження та безумовного
(обов'язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок
Чорнобильської катастрофи, природоохоронного режиму територій та об'єктів природнозаповідного фонду, які створюються на території таких зон, а також про скасування
вимоги щодо утворення біосферних заповідників виключно на базі природних
заповідників, національних природних парків.
Президент України
П.ПОРОШЕНКО
м. Київ 26 квітня 2016 року № 174/2016

156Додаток 2. Копія Положення про Чорнобилький радіаційно-екологічний біосферний
заповідник, затверджене наказом Міністерства екології та природних ресурсів
України від 03.02.2017 № 43 (у редакції наказу Міністерства енергетики та захисту
довкілля України від 11.11.2019 № 383)

157

158

159

160

161

162

163

164

165

166

167

168

169

170

171

172

173

174

175
Додаток 3. Копії документів, що посвідчують право на земельну ділянку ЗаповідникаНа сьогодні документи на право користування земельними ділянками в Заповіднику
відсутні.

176Додаток 4. Карти Заповідника

177Додаток 5. План охорони території Заповідника

178Додаток 6. Картографічні матеріали у форматі геоінформаційних систем
1. Карта меж Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника.
2. Карта природних
біосферного заповідника.

ландшафтів

Чорнобильського

радіаційно-екологічного

3. Карта антропогенних ландшафтів Чорнобильського радіаційно-екологічного
біосферного заповідника.
4. Карта
рослинного
біосферного заповідника.

покриву

Чорнобильського

радіаційно-екологічного

5. Карта місць поширення рідкісних та зникаючих видів флори, занесених доЧервоної книги України, на території Чорнобильського радіаційно-екологічного
біосферного заповідника.
6. Карта місць поширення рідкісних та зникаючих видів фауни, занесених доЧервоної книги України, на території Чорнобильського радіаційно-екологічного
біосферного заповідника.
7. Карта місць поширення рослинних угруповань, занесених до Зеленої книги
України, на території Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника.
8. Карта місць поширення рідкісних типів природних середовищ, на території
Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника.
9. Карта наукових полігонів Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного
заповідника.
10. Карта функціонального зонування території Чорнобильського радіаційноекологічного біосферного заповідника.
11. Карта історико-культурних, рекреаційних та екологічних освітньо-виховних
об’єктів, екологічних стежок та туристичних маршрутів Чорнобильського радіаційноекологічного біосферного заповідника.
12. Карта протипожежного впорядкування території та інженерно-технічних
заходів із захисту природних комплексів та об’єктів Чорнобильського радіаційноекологічного біосферного заповідника.
13. Проєктний
планбіосферного заповідника.

території

Чорнобильського

радіаційно-екологічного

14. Карта поділу на ПНДВ території Чорнобильського радіаційно-екологічного
біосферного заповідника.
15. План охорони території Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного
заповідника.

179Додаток 7. Обґрунтування природокористування в межах Заповідника таобґрунтування допустимого рекреаційного, еколого-освітнього, наукового
навантаження на його природні комплекси
Науково-дослідна діяльність. Роботи проводяться науковими співробітниками
Заповідника за загальноприйнятими методиками. Не допускається вилучення видів,занесених до Червоної книги України.
Вилов мишоподібних гризунів здійснюється з метою виконання програми Літопису
природи (інвентаризація фауни на території Заповідника) та у рамках виконання спільного
українсько-японського науково-технічного проекту SATREPS для оцінки біологічних
ефектів впливу іонізуючого випромінювання. Вилов комах, а також збір мохів,лишайників та вищих судинних рослин і грибів здійснюється в рамках виконання
програми Літопису природи з інвентаризації фауни, флори і грибів території Заповідника,збір водних молюсків – для проведення паразитологічних досліджень.
Крім того, згідно з науковою темою «Забезпечення робіт з ведення моніторингу
тваринного світу в частині вивчення водних біоресурсів Чорнобильського радіаційноекологічного біосферного заповідника на 2019-2023 рр.» здійснюється вивчення сучасного
стану іхтіофауни акваторії Київського водосховища в межах Заповідника, забезпечення
постійних спостережень за змінами, що відбуваються, з метою екологічного
прогнозування майбутніх змін, розробки наукових основ охорони, відтворення івикористання водних біоресурсів. Згідно з програмою цих робіт проводяться:-дослідження видового складу риб та з’ясування сезонної та багаторічної динаміки;з`ясування чисельності видів риб;-дослідження структури популяцій (вікова, статева, розмірно-масова та ін.) видів
риб;-визначення значення водних об’єктів для іхтіофауни;-проведення моніторингу іхтіопатологічних показників та визначення сезонної
динаміки прояву хвороб, спричинених патогенними мікроорганізмами та паразитами;-встановлення особливостей поширення збудників інфекційних та інвазійних
захворювань;-розроблення методів контролю поширення інфекцій та інвазій, спричинених
епідеміологічно-небезпечними збудниками і вдосконалення методів ветеринарносанітарної експертизи водних біоресурсів;-визначення найбільш небезпечних захворювань риб, які можуть спричинити
епізоотії.
Екологічна освітньо-виховна діяльність. На території Заповідника не планується
використання природних ресурсів з цією метою.
Природоохоронні заходи.
Природоохоронні заходи на території Заповідника здійснюються з метою
мінімізації екологічної небезпеки, збереження та відтворення природних екосистем іприродних багатств, утримання території в належному санітарному і пожежобезпечному
стані, організації протипожежної охорони природних комплексів. Тобто, вприродоохоронних цілях на території Заповідника можуть здійснюватися заходи щодозбереження, відновлення і оздоровлення природних комплексів, які плануються іздійснюються відповідно до вимог чинного законодавства та на основі матеріалів
лісовпорядкування і санітарних та лісопатологічних обстежень (див. розділ «Особливості
використання природних ресурсів Заповідника») (табл. 1).

«-«
«-«
«-«
«-«

збір лишайників;збір грибів

збір вищих судинних рослин

Збір зразків видів фауни
(виконання програми Літопису
природи, інвентаризація фауни –визначення видового складу тамоніторинг за станом
популяцій):

1.2

1.3

1.4

2.

Територія
Заповідника завинятком заповідної
зониМісце здійснення
природокористування

збір мохів

Збір зразків видів флори тагрибів (виконання програми
Літопису природи,інвентаризація видів –визначення видового складу тамоніторинг за станом популяцій,створення наукового гербарію):Природний ресурс/ видкористування

1.1

1.

№
за/п

екз.

екз.

екз.

екз.

одини
ці виміру

300

100

100

100

Ліміт

Обсяг використання

травеньжовтень

травеньлистопад

липеньлистопад

липеньлистопад

Термін
використання

Вилучення здійснюється
відповідно до програми та плану
наукових досліджень таприйнятих методик досліджень.
Вилученню підлягають тільки
фонові та звичайні для територіїПри здійсненні робіт
забезпечується дотримання
правил протипожежної безпеки.

Вилучення здійснюється
відповідно до програми та плану
наукових досліджень таприйнятих методик досліджень.
Вилученню підлягають тільки
фонові та звичайні для території
Заповідника види рослин і грибів
(заборонено вилучення рідкіснихі зникаючих видів, занесених доЧервоної книги України) та заумови виключення нанесення
шкоди природним комплексам.

Особливі умови використання

180Таблиця 1Використання природних ресурсів Заповідника в науково-дослідних цілях та для потреб моніторингу навколишнього природного
середовища

«-«

т

екз.

екз.

екз.

3

100

300

200

впродовж
рокулипеньлистопад

липеньлистопад

ЛипеньжовтеньПри здійсненні робіт
забезпечується дотримання
правил протипожежної безпеки.

Місце здійснення
природокористування

Буферна зона, зонаантропогенних
ландшафтів

Буферна зона, зонаантропогенних
ландшафтів
Буферна зона, зонаантропогенних
ландшафтівВид користування

Освітлення

Прочищення

Проріджування

№
з/п

1.1.

1.2

1.3

га/тис.м3« -«Обсяг використання
Одиниці
Лімітвиміру
Рубки догляду:га/тис.м3Відповідно доматеріалів
лісовпорядкуваннята щорічних
планів
природоохоронних
заходів
га/тис.м3
« -«

« -«

« -«

щорічно

Термін
використання

Дотримання вимог Законів України «Проправовий режим території, що зазнала
радіоактивного забруднення внаслідок
Чорнобильської катастрофи» та «Проприродо-заповідний фонд України».
Обсяги вилучення деревини та конкретні
ділянки визначаються відповідно доматеріалів лісовпорядкування та згідно знатурним обстеженням.
Роботи здійснюються в терміни, щовиключають нанесення шкоди рідкісним
видам (угрупованням, оселищам), щоохороняються.
При здійсненні робіт забезпечується
дотримання правил протипожежної
безпеки.

Особливі умови

Використання природних ресурсів Заповідника при здійсненні природоохоронних заходів

відлов водних біоресурсів
(риб, раків, личинок хірономід)«-«збір водних молюсків

2.3

2.4

«-«

«-«

відлов комах

відлов (вилучення)мишоподібних гризунів

2.2

2.1

181
Заповідника види тварин
(заборонено вилов рідкісних ізникаючих видів тварин,занесених до Червоної книги
України) та за умови виключення
нанесення шкоди природним
комплексам.

3.4

3.3

3.2

Розчищення
квартальних просік,візирів, окружних
межРозчищення
протипожежних
розривів
Рубка небезпечних
дерев вздовж доріг
господарського тапротипожежного

Розрубування
протипожежних
розривів

«-«

«-«

«-«

«-«

га/тис.м3
га/тис.м3« -«« -«Ліквідація
захаращеності

2.3

3.1

Буферна зона, зонаантропогенних
ландшафтів
Буферна зона, зонага/тис.м3« -«« -«антропогенних
ландшафтів
Інші заходи формування і оздоровлення лісів
Територія
га/тис.м3Відповідно дощорічно
Заповідника (всіматеріалів
функціональні зони)лісовпорядкуваннята щорічних
планів
природоохоронних
заходів
«-«га/тис.м3«-«« -«Вибіркові санітарні

2.2Рубки формування і оздоровлення лісів
га/тис.м3Відповідно дощорічно
матеріалів
лісовпорядкуваннята щорічних
планів
природоохоронних
заходів
га/тис.м3
« -«
« -«

Зона антропогенних
ландшафтів

Суцільні санітарні

2.1

Дотримання вимог Законів України «Проправовий режим території, що зазнала
радіоактивного забруднення внаслідок
Чорнобильської катастрофи» та «Проприродо-заповідний фонд України».
Обсяги вилучення деревини та конкретні
ділянки визначаються відповідно доматеріалів лісовпорядкування та згідно знатурним обстеженням.
При здійсненні робіт забезпечується
дотримання правил протипожежної
безпеки.

Дотримання вимог Законів України «Проправовий режим території, що зазнала
радіоактивного забруднення внаслідок
Чорнобильської катастрофи» та «Проприродо-заповідний фонд України».
Обсяги вилучення деревини та конкретні
ділянки визначаються відповідно доматеріалів лісовпорядкування та згідно знатурним обстеженням.
При здійсненні робіт забезпечується
дотримання правил протипожежної
безпеки.

182

призначення

Примітки:1. Обсяги використання природних ресурсів та перелік видів використання природних ресурсів (здійснення заходів у природоохоронних, науково-дослідних цілях, дляпотреб моніторингу навколишнього природного середовища) в конкретні роки можуть змінюватися в залежності від потреби та особливих умов року згідно звідповідним науковим обґрунтуванням і за рішенням НТР Заповідника. Використання природних ресурсів у разі їх виснаження, різкого зменшення популяційної таценотичної різноманітності тощо може бути обмежене або заборонене в установленому порядку.
2. У період масового розмноження диких тварин, з 1 квітня до 15 червня, забороняється проведення робіт та заходів, які є джерелом підвищеного шуму та неспокою
(рубки догляду, рубки формування і оздоровлення лісів тощо). Забороняється здійснення заходів з поліпшення санітарного стану лісів навколо місць гніздування
хижих птахів, занесених до Червоної книги України (радіусом 500 м), та чорного лелеки (радіусом 1000 м), токовищ глушця, тетерука (радіусом 300 м).
3. За необхідності, на території ЧРЕБЗ можуть здійснюватися інші рубки, пов’язані з будівництвом гідровузлів, трубопроводів, шляхів, прокладанням кабелю та інших
комунікацій тощо, які здійснюються в порядку, передбаченому чинним законодавством.

183

Diphasiastrum zeilleri (Rouy) Holub
Lycopodiella inundata (L.) Holub
Lycopodium annotinum L.
Lycopodium clavatum L.
Huperzia selago (L.) Bernh. ex Schrank &Merat.
Equisetum arvense L.
Equisetum fluviatile L.
Equisetum hyemale L.
Equisetum palustre L.
Equisetum pratense L.
Equisetum sylvaticum L.
Athyrium filix-femina (L.) RothCystopteris fragilis (L.) Bernh.
Pteridium aquilinum (L.) Kuhn. s. l.
Dryopteris carthusiana (Vill.) H. P. Fuchs.
Dryopteris cristata (L.) A. Gray
Dryopteris filix-mas (L.) Schott.
Matteuccia struthiopteris (L.) Tod.

1
2
3
4
5

6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18

Назва виду

№
за/п

EQU
EQU
EQU
EQU
EQU
EQU
ATH
ATH
DEN
DRY
DRY
DRY
ONO

LYC
LYC
LYC
LYC
HUP

Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н

МЗ
Н
Н
Н

Н

1

4
1

4
4

1

5

5
4
3
2

1

2

1
2
1
1

Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт

Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт

Мнемо- Види, Наявні Нові види Созофіти Сукуп
Ступінь
Ступінь
коддостовір стьдля(кількіст на синантропізації натуралізац
родини
ногербар Заповідн
ьсозоло автохтонних таіїнаявні них ика (рік списків, гічна
часадвентивни(Н) та зразків знахідки) до яких цінніс проникненнях видів
можлив (шт.)входить тьадвентивнихо зниклі
вид)
видів
(МЗ)

Список видів судинних рослин Заповідника

Додаток 8. Списки видів рослинних угруповань тощоСпосіб
занесення
адвентивних
видів

184

19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31
32
33
34
35
36
37
38
39
40
41
42
43
44
45
46
47
48
49
50

Botrychium multifidum (S. G. Gmel.) Rupr. OPH
Ophioglossum vulgatum L.
OPH
Polypodium vulgare L.
POL
Salvinia natans (L.) All.
SALV
Thelypteris palustris SchottTHE
Juniperus communis L.
CUP
Picea abies (L.) Karst.
PIN
Pinus banksiana Lamb.
PIN
Pinus sylvestris L.
PIN
Alisma gramineum Lej.
ALI
Alisma lanceolatum With.
ALI
Alisma plantago-aquatica L.
ALI
Sagittaria sagittifolia L.
ALI
Allium angulosum L.
ALL
Allium montanum F.W. Schmidt
ALL
Allium oleraceum L.
ALL
Allium scorodoprasum L.
ALL
Allium ursinum L.
ALL
Acorus calamus L.
ARA
Calla palustris L.
ARA
Asparagus officinalis L.
ASP
Anthericum ramosum L.
ASPH
Butomus umbellatus L.
BUT
Convallaria majalis L.
CON
Majanthemum bifolium (L.) F. W. Schmidt CON
Polygonatum multiflorum (L.) All.
CON
Polygonatum odoratum (Mill.) Druce
CON
Blysmus compressus (L.) Panz. ex Link.
CYP
Bolboschoenus maritimus (L.) Palla.
CYP
Carex acuta L.
CYP
Carex acutiformis Ehrh.
CYP
Carex appropinquata Schum.
CYP
Н
Н
Н

1

1

1

2

1

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

1

1
1

Н
Н
Н

МЗ
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
2019 (пк)

2019 (по)
2019 (по)

4

1

1

1

5

4

4

5
4

1
1

2

5
4
5
1

3
1
1
3

Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Евапофіт
Натурофіт
Археофіт
Агріофіт
Ергазіофігофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт

185

51
52
53
54
55
56
57
58
59
60
61
62
63
64
65
66
67
68
69
70
71
72
73
74
75
76
77
78
79
80
81
82

Carex brizoides L.
Carex buxbaumii Wahlenb.
Carex caryophyllea Latourr.
Carex caespitosa L.
Carex cinerea Poll.
Carex diandra Schrank
Carex digitata L.
Carex dioica L.
Carex disticha Huds.
Carex echinata Murr.
Carex elongata L.
Carex ericetorum Poll.
Carex flava L.
Carex hartmanii Cajand.
Carex hirta L.
Carex juncella (Fr.) Th. Fr.
Carex lasiocarpa Ehrh.
Carex lepidocarpa Tausch
Carex leporina L.
Carex ligerica J. Gay
Carex limosa L.
Carex montana L.
Carex muricata L.
Carex nigra (L.) Reichard
Carex omskiana Meinsh.
Carex pallescens L.
Carex panicea L.
Carex paniculata L.
Carex pilosa L.
Carex pilulifera L.
Carex praecox Schreb.
Carex pseudocyperus L.

CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
Н
Н

МЗ
Н

Н
Н
Н

МЗ

1

1

1
1

МЗ
Н
МЗ
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
МЗ
Н

1

Н

Н
МЗ

1

5

5

5

1

1

5

4
5

1

1
2

Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт

186

83 Carex remota L.
84 Carex riparia Curt.
85 Carex rostrata Stokes
86 Carex spicata Huds.
87 Carex sylvatica Huds.
88 Carex umbrosa Host.
89 Carex vaginata Tausch
90 Carex vesicaria L.
91 Carex viridula Michx.
92 Carex vulpina L.
93 Cyperus fuscus L.
94 Cyperus glomeratus L.
95 Cyperus michelianus (L.). Link
96 Eleocharis acicularis (L.) Roem. & Schult.
97 Eleocharis mamillata Lindb. f.
98 Eleocharis ovata (Roth) Roem. & Schult.
99 Eleocharis palustris (L.) Roem. & Schult.
100 Eleocharis uniglumis (Link) Schulf.
101 Eriophorum angustifolium Roth.
102 Eriophorum vaginatum L.
103 Mariscus hamulosus (M. Bieb.) Hooper
104 Pycreus flavescens (L.) Reichb.
105 Scirpoides holoschoenus (L.) Sojak
106 Scirpus lacustris L.
107 Scirpus radicans Schkuhr
108 Scirpus supinus L.
109 Scirpus sylvaticus L.
110 Hemerocallis fulva (L.) L.
111 Elodea canadensis Michx.
112 Hydrocharis morsus-ranae L.
113 Stratiotes aloides L.
114 Gladiolus imbricatus L.

CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
CYP
HEM
HYD
HYD
HYD
IRI
МЗ
Н
Н
Н
Н
Н
МЗ

Н
Н

Н

Н

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
МЗ
Н

1

1

5

5

1

2

5
5

5

1

1
1

5

4
5

2

2
1

Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Ефемерофіт Ергазіофіт
Евкенофіт
Агріофіт
Аколютофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт

187

115 Iris hungarica Waldst. & Кit.
116 Iris pseudacorus L.
117 Iris sibirica L.
118 Juncus alpino-articulatus Chaix
119 Juncus articulatus L.
120 Juncus atratus Krock.
121 Juncus bufonius L.
122 Juncus bulbosus L.
123 Juncus compressus Jacq.
124 Juncus conglomeratus L.
125 Juncus effusus L.
126 Juncus filiformis L.
127 Juncus inflexus L.
128 Juncus squarrosus L.
129 Juncus tenageia Ehrh. ex L. fil.
130 Juncus tenuis Willd.
131 Luzula campestris (L.) DC.
132 Luzula multiflora (Retz.) Lej.
133 Luzula pallescens Sw.
134 Luzula pilosa (L.) Willd.
135 Triglochin palustre L.
136 Lemna gibba L.
137 Lemna minor L.
138 Lemna trisulca L.
139 Spirodela polyrrhiza (L.) Schleid.
140 Gagea erubescens (Besser) Schult. &Schult. f.
141 Gagea lutea (L.) Ker-Gawl.
142 Gagea minima (L.) Ker-Gawl.
143 Lilium martagon L.
144 Veratrum lobelianum Bernh.
145 Caulinia minor (All.) Coss. & Germ
LIL
LIL
LIL
MEL
NAJ

IRI
IRI
IRI
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUN
JUNC
LEM
LEM
LEM
LEM
LIL
Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н

Н
МЗ

Н

Н

Н
Н
Н
Н

Н

Н
Н
1

2
1
1

3
3
4

5
4

4
4

1
2

1
1

4

3

5

2

2

1

Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт

Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт

188

146 Najas major All.
147 Cephalanthera rubra (L.) Rich.
148 Dactylorhiza fuchsii (Druce) Soό
149 Dactylorhiza incarnata (L.) Soό
150 Dactylorhiza maculata (L.) Soó
151 Epipactis atrorubens (Hoffm. ex Bemh)
Schult.
152 Epipactis helleborine (L.) Crantz
153 Epipactis palustris (L.) Crantz.
154 Goodyera repens (L.) R. Br.
155 Gymnadenia conopsea (L.) R. Br.
156 Hammarbya paludosa (L.) O. Kuntze
157 Listera ovata (L.) R. Br.
158 Neottia nidus-avis (L.) Rich.
159 Platanthera bifolia (L.) Rich.
160 Platanthera chlorantha (Cust.) Rchb.
161 Agrostis canina L.
162 Agrostis capillaris L.
163 Agrostis gigantea Roth.
164 Agrostis stolonifera L.
165 Agrostis vinealis Schreb.
166 Alopecurus aequalis Sobol.
167 Alopecurus geniculatus L.
168 Alopecurus pratensis L.
169 Anisantha tectorum (L.) Nevski
170 Anthoxanthum odoratum L.
171 Apera spica-venti (L.) Beauv.
172 Arrhenatherum elatius (L.) J.&C. Presl
173 Avena fatua L.
174 Beckmannia eruciformis (L.) Host.
175 Brachypodium pinnatum (L.) Beauv.
176 Brachypodium sylvaticum (Huds.) Beauv.
ORC
ORC
ORC
ORC
ORC
ORC
ORC
ORC
ORC
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA

NAJ
ORC
ORC
ORC
ORC
ORC

Н

Н
Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

МЗ
МЗ
МЗ

1

1

Н

Н

1

Н

4
4
3
3
3
5
2
4
5
5
5
4
3
4
4

1
3
2
2
2
3
2
2
2
3
3
3
2
2
3
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Кенофіт
Археофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт

Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт

Аколютофіт
Агріофіт
Аколютофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Агріофіт
Аколютофіт

Епекофіт

189

177 Briza media L.
178 Bromopsis benekenii (Lange) Holub
179 Bromopsis inermis (Leyss.) Holub
180 Bromus arvensis L.
181 Bromus hordeaceus L.
182 Bromus secalinus L.
183 Bromus squarrosus L.
184 Calamagrostis arundinacea (L.) Roth
185 Calamagrostis canescens (Web.) Roth186 Calamagrostis epigeios (L.) Roth.
187 Calamagrostis stricta (Timm) Koeler
188 Corynephorus canescens (L.) Beauv.
189 Crypsis alopecuroides (Pill. & Mitt.) Shrad
190 Crypsis schoenoides (L.) Lam.
191 Cynosurus cristatus L.
192 Dactylis glomerata L.
193 Deschampsia caespitosa (L.) Beauv.
194 Digitaria aegyptiaca (Retz.) Willd.
195 Digitaria ischaemum (Schreb.) Muehl.
196 Digitaria sanguinalis (L.) Scop.
197 Echinochloa crusgalli (L.) Beauv.
198 Elymus caninus (L.) L.
199 Elytrigia repens (L.) Nevski
200 Eragrostis aegyptiaca (Willd.) Delile
201 Eragrostis borysthenica Klokov
202 Eragrostis minor Host
203 Eragrostis pilosa (L.) Beauv.
204 Festuca arundinacea Schreb.
205 Festuca gigantea (L.) Vill.
206 Festuca multiflora Hoffm.
207 Festuca ovina L.
208 Festuca polesica Zapal.

POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
Н
Н

Н

Н

Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н

Н

Н

1

1

1

5

Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Археофіт
Евапофіт
Евапофіт
Евапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Археофіт
Археофіт
Археофіт
Натурофіт
Евапофіт
Кенофіт
Натурофіт
Кенофіт
Кенофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Епекофіт
Епекофіт

Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт

Епекофіт

190

209 Festuca pratensis Huds.
210 Festuca pseudodalmatica Krajina ex Domin
211 Festuca rubra L.
212 Festuca trachyphylla (Hack.) Krajana
213 Festuca valesiaca Gaudin
214 Glyceria fluitans (L.) R. Br.
215 Glyceria maxima (C. Hartm.) Holmb.
216 Glyceria nemoralis (Uechtr.) Uechtr. &Koern.
217 Glyceria plicata (Fries) Fries
218 Helictotrichon pubescens (Huds.) Pilg.
219 Hierochloë odorata (L.) Beauv.
220 Hierochloë repens (Host) Beauv.
221 Holcus lanatus L.
222 Koeleria cristata (L.) Pers.
223 Koeleria delavignei Czern. ex Domin.
224 Koeleria glauca (Spreng.) DC.
225 Koeleria grandis Bess. ex Gorski
226 Leersia orysoides (L.) Sw.
227 Lolium multiflorum Lam.
228 Lolium perenne L.
229 Melica nutans L.
230 Milium effusum L.
231 Molinia caerulea (L.) Moench
232 Nardus stricta L.
233 Phalaroides arundinacea (L.) Rausch.
234 Phleum phleoides (L.) Karst.
235 Phleum pratense L.
236 Phragmites australis (Cav.) Trin ex Steud.
237 Poa angustifolia L.
238 Poa annua L.
239 Poa bulbosa L.
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA

POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA

1

Н
Н

1
1

1

1

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

1

Н

Н
Н

Н

Н

1

1

Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Кенофіт
Евкенофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Кенофіт

Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт

Епекофіт

Аколютофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт
Епекофіт Аколютофіт
Епекофіт Ергазіофігофіт

191

240 Poa compressa L.
241 Poa nemoralis L.
242 Poa palustris L.
243 Poa pratensis L.
244 Poa remota Forsell.
245 Poa trivialis L.
246 Poa turfosa Litv.
247 Scolochloa festucacea (Willd.) Link.
248 Setaria glauca (L.) Beauv.
249 Setaria viridis (L.) Beauv.
250 Sieglingia decumbens (L.) Bernh.
251 Stipa borysthenica Klokov ex Prokudin
252 Potamogeton acutifolius Link
253 Potamogeton berchtoldii Fieb.
254 Potamogeton compressus L.
255 Potamogeton crispus L.
256 Potamogeton friesii Rupr.
257 Potamogeton gramineus L.
258 Potamogeton lucens L.
259 Potamogeton natans L.
260 Potamogeton nodosus Poir.
261 Potamogeton obtusifolius Mert. & Koch
262 Potamogeton pectinatus L.
263 Potamogeton perfoliatus L.
264 Potamogeton pusillus L.
265 Potamogeton rutilus Wolfg.
266 Potamogeton trichoides Cham. & Schlecht.
267 Sparganium emersum Rehm.
268 Sparganium erectum L.
269 Sparganium minimum Wallr.
270 Sparganium neglectum Beeby
271 Paris quadrifolia L.

POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POA
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
POT
SPA
SPA
SPA
SPA
TRI
Н

Н
Н

Н
Н

1

2

Н
Н
Н
Н

Н

1
1

Н
Н
Н
Н

2019 (пм)

5

4
4
5

1
1
1

1

3

1

1

1

Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Археофіт
Епекофіт
Археофіт
Епекофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

192

272 Typha angustifolia L.
273 Typha latifolia L.
274 Zannichellia palustris L.
275 Acer negundo L.
276 Acer platanoides L.
277 Acer pseudoplatanus L.
278 Acer tataricum L.
279 Adoxa moschatellina L.
280 Amaranthus lividus L.
281 Amaranthus retroflexus L.
282 Aegopodium podagraria L.
283 Aethusa cynapium L.
284 Anethum graveolens L.
285 Angelica sylvestris L.
286 Anthriscus sylvestris (L.) Hoffm.
287 Archangelica officinalis Hoffm.
288 Carum carvi L.
289 Cenolophium denudatum (Homem.) Tutin
290 Chaerophyllum aromaticum L.
291 Chaerophyllum bulbosum L.
292 Chaerophyllum temulum L.
293 Cicuta virosa L.
294 Cnidium dubium (Schkuhr) Thell.
295 Conium maculatum L.
296 Daucus carota L.
297 Eryngium campestre L.
298 Eryngium planum L.
299 Heracleum sibiricum L.
300 Heracleum sosnowskyi Manden.
301 Laserpitium latifolium L.
302 Laserpitium prutenicum L.
303 Oenanthe aquatica (L.) Poir.

TYP
TYP
ZAN
ACE
ACE
ACE
ACE
ADO
AMAN
AMAN
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
1
1
1
2

1

1

Н
Н

Н

1

1

Н

Н
Н
Н
Н
Н

Н
Н

2019 (пм)

2019

1

1

3

3

Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Евкенофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Археофіт
Археофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Кенофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Ергазіофігофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Епекофіт

Епекофіт
Агріофіт

Аколютофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Епекофіт Аколютофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

Епекофіт
Епекофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Агріофіт

193

304 Ostericum palustre (Bess.) Bess.
305 Pastinaca sylvestris Mill.
306 Peucedanum cervaria (L.) Lapeyr
307 Peucedanum oreoselinum (L.) Moench
308 Peucedanum palustre (L.) Moench
309 Pimpinella major (L.) Huds.
310 Pimpinella saxifraga L.
311 Sanicula europaea L.
312 Selinum carvifolia (L.) L.
313 Seseli annuum L.
314 Seseli libanotis (L.) Koch
315 Sium latifolium L.
316 Sium sisaroideum DC.
317 Torilis japonica (Houtt) DC.
318 Vinca minor L.
319 Aristolochia clematitis L.
320 Asarum europaeum L.
321 Vincetoxicum hirundinaria Medik.
322 Achillea collina J. Becker ex Rchb.
323 Achillea inundata Kondr.
324 Achillea pannonica Scheele
325 Achillea millefolium L.
326 Antennaria dioica Gaern.
327 Anthemis arvensis L.
328 Anthemis cotula L.
329 Anthemis ruthenica Bieb.
330 Anthemis subtinctoria Dobrocz.
331 Arctium lappa L.
332 Arctium minus (Hill) Bernh.
333 Arctium nemorosum Lej.
334 Arctium tomentosum Mill.
335 Artemisia abrotanum L.

API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
API
APO
ARI
ARI
ASC
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
Н

Н

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н

3

1
1

1

1

2

2019 (пм)

2019 (пк)

1

4

4

4

1

1

4

2

Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Археофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Евапофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Кенофіт
Ергазіофігофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Агріофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Епекофіт
Епекофіт

Ергазіофіт Ергазіофігофіт

194

336 Artemisia absinthium L.
337 Artemisia austriaca Jacq.
338 Artemisia campestris L.
339 Artemisia marschalliana Spreng.
340 Artemisia scoparia Waldst. & Kit.
341 Artemisia vulgaris L.
342 Aster lanceolatus Willd.
343 Aster novae-angliae L.
344 Aster novi-belgii L.
345 Aster x salignus Willd.
346 Bellis perennis L.
347 Bidens cernua L.
348 Bidens frondosa L.
349 Bidens tripartita L.
350 Calendula officinalis L.
351 Carduus acanthoides L.
352 Carduus crispus L.
353 Carduus nutans L.
354 Carlina biebersteinii Bernh. ex Hornem.
355 Centaurea borysthenica Grun.
356 Centaurea cyanus L.
357 Centaurea jacea L.
358 Centaurea phrygia L.
359 Centaurea pseudomaculosa Dobrocz.
360 Centaurea scabiosa L.
361 Centaurea stoebe L.
362 Centaurea sumensis Kalen.
363 Chamaemelum nobile (L.) All.
364 Chondrilla juncea L.
365 Chondrilla latifolia Bieb.
366 Cichorium inthybus L.
367 Cirsium arvense (L.) Scop.

AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
Н
Н

МЗ
Н

Н

Н
Н
Н
Н
Н
МЗ
Н

Н
Н

Н
Н

Н

Н
2
1

2

Археофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Евапофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Кенофіт
Спонтанеофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Археофіт
Геміапофіт
Археофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Евапофіт
Аколютофіт

Ергазіофігофіт
Ергазіофігофіт
Ергазіофігофіт
Ергазіофігофіт
Ергазіофігофіт

Епекофіт

Ергазіоліпофіт

Аколютофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Епекофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт
Епекофіт Аколютофіт

Епекофіт

Колонофіт
Колонофіт
Колонофіт
Колонофіт
Колонофіт

Епекофіт
Епекофіт

195Аколютофіт
Аколютофіт

368 Cirsium oleraceum (L.) Scop.
369 Cirsium palustre (L.) Scop.
370 Cirsium rivulare (Jacq.) All.
371 Cirsium setosum (Willd.) Bess.
372 Cirsium vulgare (Savi) Ten.
373 Conyza canadensis (L.) Cronq.
374 Coreopsis grandiflora Hogg. ex Sweet.
375 Cosmos bipinnatus Cav.
376 Crepis biennis L.
377 Crepis paludosa (L.) Moench.
378 Crepis praemorsa (L.) Tausch.
379 Crepis tectorum L.
380 Erechtites hieracifolia (L.) Raf. ex DC.
381 Erigeron acris L.
382 Erigeron droebachiensis О. Muell.
383 Eupatorium cannabinum L.
384 Filago arvensis L.
385 Filago minima (Smith) Pers.
386 Gaillardia pulchella Foug.
387 Galatella linosyris (L.) Rсhb.
388 Galinsoga parviflora Cav.
389 Gnaphalium luteoalbum L.
390 Gnaphalium sylvaticum L.
391 Gnaphalium uliginosum L.
392 Grindelia squarrosa (Pursh) Dunv.
393 Helichrysum arenarium (L.) Moench.
394 Hieracium filifolium Juxip
395 Hieracium pervagum Jord. ex Boreau
396 Hieracium umbellatum L.
397 Hypochaeris maculata L.
398 Hypochaeris radicata L.
399 Inula britannica L.

AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
Н
Н
Н
Н

Н
Н

Н

Н

МЗ

Н

Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
МЗ
Н

Н

1

1

1

2019 (по)

2018

1

4

Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Евапофіт
Евапофіт
Кенофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Евапофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Натурофіт
Кенофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Аколютофіт

Колонофіт Аколютофіт

Епекофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Колонофіт Аколютофіт

Агріофіт
Аколютофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

196

400 Inula helenium L.
401 Inula salicina L.
402 Iva xanthiifolia Nutt.
403 Jurinea cyanoides (L.) Rchb.
404 Lactuca serriola Torner
405 Lapsana communis L.
406 Leontodon autumnalis L.
407 Leontodon hispidus L.
408 Lepidotheca suaveolens (Pursch) Nutt.
409 Leucanthemella serotina (L.) Tzvel.
410 Leucanthemum vulgare Lam.
411 Matricaria recutita L.
412 Mycelis muralis (L.) Dumort.
413 Onopordum acanthium L.
414 Petasites hibridus (L.) Gaertn., May. &Scherb.
415 Phalacroloma annuum (L.) Dumort.
416 Phalacroloma septentrionale (Fern. &Wieg.) Tzvel.
417 Picris hieracioides L.
418 Pilosella caespitosa (Dumort.) P. D. Sell &West
419 Pilosella x collina (Gochn.) Sojak
420 Pilosella cymosa (L.) Schultz & Sch. Вір.
421 Pilosella x bifurca (M. Bieb.) F.Schultz &Sch. Bip.
422 Pilosella echioides (Lumn.) F. Schuitz &Sch. Вір
423 Pilosella x flagellaris (Willd.) Arv.-Touv.
424 Pilosella hispidissima (Rehman ex Naeg. &Peter) Schljak
425 Pilosella officinarum F. Schultz & Sch. Bip.
AST

AST
AST

AST

Н

Н

Н

AST
AST
AST
AST
AST

Н

Н

Н

Н
Н
Н
Н
Н
МЗ
МЗ
Н

AST
AST

AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST

1

1

1

1

1

1

1

5

3

Геміапофіт

Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт

Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт

Агріофіт
Аколютофіт
Колонофіт Аколютофіт

Аколютофіт

Спонтанеофіт
Евкенофіт
Агріофіт
Евкенофіт
Евкенофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Аколютофіт

Аколютофіт

Аколютофіт

Ергазіофігофіт

Епекофіт

Епекофіт

Епекофіт

Епекофіт

Кенофіт
Натурофіт
Кенофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Кенофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Археофіт
Геміапофіт
Археофіт

197
Ефемерофіт Ергазіофігофіт

426 Pilosella onegensis Norrl.
427 Pilosella x schultesii (F. Schultz) F.
Schultz.
428 Pilosella vaillantii (Tausch) Sojak
429 Ptarmica cartilaginea (Ledeb.) Ledeb.
430 Ptarmica salicifolia (Bess.) Serg.
431 Ptarmica vulgaris Blackw. ex DC.
432 Pulicaria vulgaris Gaertn.
433 Pyrethrum corymbosum (L.) Scop.
434 Rudbeckia hirta L.
435 Scorzonera humilis L.
436 Scorzonera purpurea L.
437 Senecio arcticus Rupr
438 Senecio jacobaea L.
439 Senecio ovatus (P.Gaertn., B.Mey. &Scherb.) Willd.
440 Senecio paludosus L.
441 Senecio sylvaticus L.
442 Senecio tataricus Less.
443 Senecio vernalis Waldst. & Kit.
444 Senecio vulgaris L.
445 Serratula coronata L.
446 Serratula tinctoria L.
447 Solidago canadensis L.
448 Solidago x hybrida hort.
449 Solidago serotinoides A.Löve & D.Löve
450 Solidago virgaurea L.
451 Sonchus arvensis L.
452 Sonchus asper (L.) Hill.
453 Sonchus oleraceus L.
454 Sonchus palustris L.
455 Tanacetum vulgare L.
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
Н
Н
Н

Н
Н

Н

Н

Н

1
2
4
5
5

1
1
2

Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Археофіт
Археофіт
Археофіт
Натурофіт
Геміапофіт

Ергазіофігофіт

Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт

Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Евкенофіт
Епекофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Геміапофіт

AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
Н
Н
Н

Натурофіт
Натурофіт

AST
AST

198

456 Taraxacum officinale Webb. ex Wigg.
457 Tragopogon bjelorussicus Artemcz.
458 Tragopogon major Jacq.
459 Tragopogon orientalis L.
460 Tragopogon ucrainicus Artemcz.
461 Tripleurospermum inodorum (L.) Sch. Bip.
462 Tussilago farfara L.
463 Xanthium albinum (Widd.) H. Scholz
464 Xanthium strumarium L.
465 Impatiens glandulifera Royle.
466 Impatiens noli-tangere L.
467 Impatiens parviflora DC.
468 Alnus glutinosa (L.) Gaertn.
469 Betula pendula Roth470 Betula pubescens Ehrh.
471 Anchusa officinalis L.
472 Asperugo procumbens L.
473 Buglossoides arvensis (L.) Johust.
474 Cynoglossum officinale L.
475 Echium vulgare L.
476 Lappula patula (Lehm.) Menyh.
477 Lappula squarrosa (Retz.) Dumort.
478 Lithospermum officinale L.
479 Lycopsis arvensis L.
480 Myosotis arvensis (L.) Hill.
481 Myosotis discolor Pers.
482 Myosotis laxa Lehm.
483 Myosotis micrantha Pall. ex Lehm.
484 Myosotis pineticola Klokov & Des.-Shost.
485 Myosotis scorpioides L. (M. palustris (L.)L.)
486 Myosotis sparsiflora Mikan
Н

BOR

1

1
1

Н
Н
Н

1

1

1

Н

Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н

Н

Н

Н

AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
AST
BAL
BAL
BAL
BET
BET
BET
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
2019

1

1

1

5

3

5

Спонтанеофіт
Геміапофіт

Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Археофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Археофіт
Археофіт
Археофіт
Евапофіт
Евкенофіт
Археофіт
Геміапофіт
Археофіт
Археофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Ергазіофігофіт

Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Агріофіт

Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Аколютофіт
Аколютофіт
Ергазіофігофіт

Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт

Епекофіт
Епекофіт

Аколютофіт

Епекофіт

199

487 Myosotis sylvatica Ehrh. ex Hoffm.
488 Nonea rossica Stev.
489 Pulmonaria angustifolia L.
490 Pulmonaria obscura Dumort.
491 Symphytum officinale L.
492 Alliaria petiolata (Bieb.) Cavara & Grande
493 Alyssum desertorum Stapf.
494 Alyssum gmelinii Jord.
495 Arabidopsis thaliana (L.) Heynh.
496 Arabis planisiliqua (Pers.) Rchb.
497 Arabis sagittata (Bertol.) DC.
498 Barbarea stricta Andrz.
499 Barbarea vulgaris R. Br.
500 Barbarea arcuata (Opiz ex J. & C. Presl)
Rchb.
501 Berteroa incana DC.
502 Brassica campestris L.
503 Brassica juncea (L.) Czern.
504 Brassica nigra (L.) Koch
505 Bunias orientalis L.
506 Camelina alyssum (Mill.) Thell.
507 Camelina sylvestris Wallr.
508 Camelina sativa (L.) Crantz
509 Capsella bursa-pastoris (L.) Medic.
510 Cardamine amara L.
511 Cardamine dentata Schult.
512 Cardamine impatiens L.
513 Cardamine parviflora L.
514 Cardamine pratensis L.
515 Cardaminopsis arenosa (L.) Hayek
516 Cardaria draba (L.) Desv.
517 Dentaria bulbifera L.
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA

BOR
BOR
BOR
BOR
BOR
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
1

Н

1

1

Н
Н
Н

Н
Н

2

1

Н

Н
Н
Н
Н
Н

1

1

5

4

Геміапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Кенофіт
Кенофіт
Евкенофіт
Археофіт
Археофіт
Археофіт
Археофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Евкенофіт
Натурофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Аколютофіт

Епекофіт Аколютофіт
Епекофіт Ергазіофігофіт
Епекофіт Ергазіофігофіт
Ефемерофіт Аколютофіт
Епекофіт Аколютофіт
Епекофіт Аколютофіт
Епекофіт Аколютофіт
Епекофіт Аколютофіт

Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Епекофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт

200

BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
BRA
CAL
CAL
CAM
CAM
CAM
CAM

518 Descurainia sophia (L.) Webb. ex Plantl
519 Draba nemorosa L.
520 Erophila verna (L.) Bess.
521 Erysimum aureum M.Bieb.
522 Erysimum cheiranthoides L.
523 Erysimum diffusum Ehrh.
524 Hesperis matronalis L.
525 Isatis tinctoria L.

526 Lepidium campestre (L.) R. Br.
527 Lepidium densiflorum Schrad.
528 Lepidium perfoliatum L.
529 Lepidium ruderale L.
530 Neslia paniculata (L.) Desv.
531 Raphanus raphanistrum L.
532 Rorippa amphibia (L.) Bess.
533 Rorippa palustris (L.) Bess.
534 Rorippa sylvestris (L.) Bess.
535 Sinapis arvensis L.
536 Sinapis dissecta Lag.
537 Sisymbrium altissimum L.
538 Sisymbrium loeselii L.
539 Sisymbrium officinale Scop.
540 Syrenia cana (Piller & Mitterp.) Neilr.
541 Thlaspi arvense L.
542 Turritis glabra L.
543 Callitriche cophocarpa Sendtner
544 Callitriche palustris L.
545 Campanula bononiensis L.
546 Campanula glomerata L.
547 Campanula patula L.
548 Campanula persicifolia L.
1

1
1

2

Н
Н

Н
Н
Н

Н

Н

Н

Н

Н

2019

Археофіт
Епекофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Епекофіт Аколютофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Ергазіофіго
Евкенофіт
Колонофіт
фітАрхеофіт
Епекофіт Аколютофіт
Евкенофіт
Епекофіт Аколютофіт
Евкенофіт
Епекофіт Аколютофіт
Археофіт
Епекофіт Аколютофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Археофіт
Епекофіт Ергазіофігофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Епекофіт Аколютофіт
Кенофіт
Епекофіт Аколютофіт
Евкенофіт
Колонофіт Аколютофіт
Кенофіт
Колонофіт Аколютофіт
Археофіт
Епекофіт Аколютофіт
Натурофіт
Археофіт
Епекофіт Аколютофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт

201
Аколютофіт

549 Campanula rapunculoides L.
550 Campanula rapunculus L.
551 Campanula rotundifolia L.
552 Campanula sibirica L.
553 Campanula trachelium L.
554 Jasione montana L.
555 Phyteuma spicatum L.
556 Cannabis ruderalis Janisch.
557 Humulus lupulus L.
558 Lonicera tatarica L.
559 Lonicera xylosteum L.
560 Sambucus nigra L.
561 Sambucus racemosa L.
562 Viburnum opulus L.
563 Agrostemma githago L.
564 Arenaria viscida Hall. f. ex Lois
565 Cerastium arvense L.
566 Cerastium holosteoides Fries
567 Cerastium semidecandrum L.
568 Coronaria flos-cuculi (L.) A. Br.
569 Dianthus armeria L.
570 Dianthus barbatus L.
571 Dianthus borbasii Vand.
572 Dianthus campestris Bieb.
573 Dianthus deltoides L.
574 Dianthus pineticola Kleopow
575 Dianthus pseudosquarrosus (Novak)
Klokov
576 Dianthus stenocalyx Juz.
577 Elisanthe noctiflora (L.) Rupr.
578 Elisanthe viscosa (L.) Rupr.
579 Eremogone saxatilis (L.) Ikonn.
CAR
CAR
CAR
CAR

CAM
CAM
CAM
CAM
CAM
CAM
CAM
CAN
CAN
CAP
CAP
CAP
CAP
CAP
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
1

3

Н
Н
МЗ

Н
Н

2
1

1

Н
Н

1
1
3

Н
Н
Н
Н

Н

Н
Н
Н
МЗ

Н
Н

1

Н

1

1

1

1

1

4

4

4

5

5

Аколютофіт

Аколютофіт

Аколютофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Епекофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

Епекофіт

Спонтанеофіт
Натурофіт
Евкенофіт
Епекофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт

Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Археофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт

202

580 Gypsophila fastigiata L.
581 Gypsophila paniculata L.
582 Herniaria glabra L.
583 Herniaria polygama J. Gay.
584 Holosteum umbellatum L.
585 Lychnis chalcedonica L.
586 Melandrium album (Mill.) Garske
587 Minuartia leiosperma Klokov
588 Moehringia trinervia (L.) Clairv.
589 Myosoton aquaticum (L.) Moench.
590 Oberna behen (L.) Ikonn.
591 Otites borysthenicus (Grun.) Klokov
592 Psammophiliella muralis (L.) Ikonn.
593 Sagina nodosa (L.) Fenzl.
594 Sagina procumbens L.
595 Saponaria officinalis L.
596 Scleranthus annuus L.
597 Scleranthus perennis L.
598 Silene armeria L.
599 Silene chlorantha (Willd.) Ehrh.
600 Silene dichotoma Ehrh.
601 Silene lithuanica Zapal.
602 Silene nutans L.
603 Silene tatarica (L.) Pers.
604 Spergula arvensis L.
605 Spergula morisonii Boreau
606 Spergula sativa Boenn.
607 Spergularia rubra (L.) J. & C. Presl
608 Stellaria alsine Grimm.
609 Stellaria fragilis Klokov
610 Stellaria graminea L.
611 Stellaria hippoctona (Czern.) Klokov

CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
Н
Н

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н

Н
Н

Н

1

1

2

1

1

2

2

Спонтанеофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Кенофіт
Археофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Евкенофіт
Кенофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Ергазіофігофіт
Аколютофіт

Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт

Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Агріофіт
Епекофіт

Колонофіт Ергазіофіт

203

612 Stellaria holostea L.
613 Stellaria media Vill.
614 Stellaria nemorum L.
615 Stellaria palustris Retz.
616 Viscaria vulgaris Bernh.
617 Euonymus europea L.
618 Euonymus verrucosa Scop.
619 Ceratophyllum demersum L.
620 Ceratophyllum submersum L.
621 Atriplex nitens Schkuhr
622 Atriplex patens (Litvinov) Iljin
623 Atriplex patula L.
624 Atriplex prostrata Bouscher
625 Chenopodium acerifolium Andrz.
626 Chenopodium album L.
627 Chenopodium glaucum L.
628 Chenopodium hybridum L.
629 Chenopodium polyspermum L.
630 Chenopodium rubrum L.
631 Chenopodium strictum Roth
632 Chenopodium suecicum J. Murr.
633 Chenopodium urbicum L.
634 Chenopodium vulvaria L.
635 Corispermum hyssopifolium L.
636 Corispermum marschallii Stev.
637 Corispermum nitidum Kit.
638 Corispermum pallasii Steven
639 Kochia laniflora (S. G. Gmel) Bobr.
640 Kochia scoparia (L.) Schrad.
641 Polycnemum arvense L.
642 Salsola tragus L. s.str.
643 Hypericum maculatum Crantz

CAR
CAR
CAR
CAR
CAR
CEL
CEL
CER
CER
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CHE
CLU
Н

1

1

Н
Н

1

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
2019

5

4
4

1

1
1

Спонтанеофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Кенофіт
Кенофіт
Археофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Археофіт
Евапофіт
Кенофіт
Кенофіт
Евапофіт
Археофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Кенофіт
Кенофіт
Кенофіт
Евкенофіт
Спонтанеофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Ергазіофігофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Ергазіофігофіт

Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Ергазіфігофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт
Колонофіт
Епекофіт
Колонофіт

Колонофіт Аколютофіт
Епекофіт Аколютофіт

Епекофіт
Епекофіт

Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт

204

644 Hypericum montanum L.
645 Hypericum perforatum L.
646 Calystegia sepium (L.) R. Br.
647 Convolvulus arvensis L.
648 Swida alba (L.) Opiz
649 Swida sanguinea (L.) Opiz
650 Swida sericea (L.) Holub
651 Carpinus betulus L.
652 Corylus avellana L.
653 Hylotelephium maximum (L.) Holub.
654 Hylotelephium polonicum (Blocki) Holub.
655 Jovibarba globifera (L.) J.Parn.
656 Sedum acre L.
657 Sedum rupestre L.
658 Sedum sexangulare L.
659 Sempervivum ruthenicum Schnittsp. & C.
B. Lehm.
660 Bryonia alba L.
661 Bryonia dioica Jacq.
662 Echinocystis lobata (Michx.) Torr. & Gray
663 Cuscuta epithymum (L.) L.
664 Cuscuta europaea L.
665 Cuscuta lupuliformis Krock.
666 Dipsacus sativus (L.) Scholler.
667 Knautia arvensis (L.) Coult.
668 Scabiosa ochroleuca L.
669 Succisa pratensis Moench
670 Succisella inflexa (Klik) G. Beck
671 Aldrovanda vesiculosa L.
672 Drosera intermedia L.
673 Drosera rotundifolia L.
674 Elatine alsinastrum L.
CUC
CUC
CUC
CUS
CUS
CUS
DIP
DIP
DIP
DIP
DIP
DRO
DRO
DRO
ELA

CLU
CLU
CONV
CONV
CORN
CORN
CORN
COR
COR
CRA
CRA
CRA
CRA
CRA
CRA
CRA

Н
Н
Н
МЗ
Н
МЗ
Н

Н

Н

Н
Н
Н
Н
МЗ
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н

1

1

1

1

2
1

1

2019 (вр)

1
3
2
1
1

1

1

1

5
3
5
4
4

4

5

4

Спонтанеофіт
Евкенофіт
Аpxeoфіт
Кенофіт
Евапофіт
Евапофіт
Евапофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт

Агріофіт

Ергазіофігофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт
Епекофіт Ергазіофігофіт
Агріофіт
Ергазіофігофіт

Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Епекофіт Аколютофіт
Геміапофіт

205

675 Elatine hydropiper L.
676 Andromeda polifolia L.
677 Arctostaphylos uva-ursi (L.) Spreng.
678 Calluna vulgaris (L.) Hull
679 Ledum palustre L.
680 Oxycoccus palustris Pers.
681 Vaccinium myrtillus L.
682 Vaccinium uliginosum L.
683 Vaccinium vitis-idaea L.
684 Euphorbia cyparissias L.
685 Euphorbia lucida Waldst. & Kit.
686 Euphorbia palustris L.
687 Euphorbia seguieriana Neck.
688 Euphorbia uralensis Fich. ex Link
689 Euphorbia virgata Waldst. & Kit.
690 Mercurialis perennis L.
691 Ricinus communis L.
692 Amorpha fruticosa L.
693 Anthyllis macrocephala Wend.
694 Astragalus arenarius L.
695 Astragalus cicer L.
696 Astragalus glycyphyllos L.
697 Astragalus onobrychis L.
698 Chamaecytisus austriacus (L.) Link.
699 Chamaecytisus borysthenicus (Grun.)
Klásk.
700 Chamaecytisus lindemannii (V. Krecz.)
Klaskova
701 Chamaecytisus pineticola Ivczenco
702 Chamaecytisus ruthenicus (Fisch.)
Klaskova
703 Genista germanica L.
Н
Н

FAB

Н

Н

Н
Н
МЗ
Н

Н

1

1

3

1

1

1

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

1

Н

FAB
FAB

FAB

ELA
ERI
ERI
ERI
ERI
ERI
ERI
ERI
ERI
EUP
EUP
EUP
EUP
EUP
EUP
EUP
EUP
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
2018

2

1

1

1
1
1

4

4

4

5
4
4

Геміапофіт
Спонтанеофіт

Спонтанеофіт
Геміапофіт

Спонтанеофіт

Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт

206

704 Genista tinctoria L.
705 Lathyrus niger (L.) Bernh.
706 Lathyrus palustris L.
707 Lathyrus pratensis L.
708 Lathyrus sativus L.
709 Lathyrus sylvestris L.
710 Lathyrus vernus (L.) Bernh.
711 Lotus ambiguus Bess. ex Spreng.
712 Lotus corniculatus L.
713 Lupinus perennis L.
714 Lupinus polyphyllus Lindl.
715 Medicago lupulina L.
716 Medicago falcata L.
717 Medicago sativa L.
718 Melilotus albus Medik.
719 Melilotus officinalis Pall.
720 Pisum arvense L.
721 Robinia pseudacacia L.
722 Sarothamnus scoparius (L.) Koch
723 Securigera varia (L.) Lassen
724 Trifolium alpestre L.
725 Trifolium arvense L.
726 Trifolium aureum Poll.
727 Trifolium campestre Schreb.
728 Trifolium dubium Sibth.
729 Trifolium fragiferum L.
730 Trifolium hybridum L.
731 Trifolium medium L.
732 Trifolium montanum L.
733 Trifolium pratense L.
734 Trifolium repens L.
735 Trifolium sativum (Schreb.) Crome

FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
Н
Н
Н
Н
Н
1

1

1

1

Н
Н
Н
Н
Н
МЗ
Н
Н
Н
Н
Н

2

1

Н

Н

Н
Н
Н
Н

Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Евапофіт
Евапофіт
Кенофіт
Кенофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Кенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

Ефемерофіт Ергазіофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

207

736 Trifolium spadiceum L.
737 Vicia angustifolia Reichard
738 Vicia cassubica L.
739 Vicia cracca L.
740 Vicia hirsuta (L.) S. F. Gray
741 Vicia pisiformis L.
742 Vicia sativa L.
743 Vicia sepium L.
744 Vicia sylvatica L.
745 Vicia tetrasperma Schreb.
746 Vicia villosa Roth
747 Quercus borealis Michx
748 Quercus robur L.
749 Corydalis cava (L.) Schweigg. & Koerte
750 Corydalis solida (L.) Clairv.
751 Fumaria officinalis L.
752 Fumaria schleicheri Soy.-Willem.
753 Centaurium erythraea Rafn
754 Centaurium pulchellum (Sw.) Druce
755 Gentiana pneumonanthe L.
756 Erodium cicutarium L’Her.
757 Geranium divaricatum Ehrh.
758 Geranium palustre L.
759 Geranium pratense L.
760 Geranium pussilum L.
761 Geranium robertianum L.
762 Geranium sanguineum L.
763 Geranium sylvaticum L.
764 Grossularia uva-crispa (L.) Mill.
765 Ribes nigrum L.
766 Ribes spicatum Robson
767 Myriophyllum alterniflorum DC.

FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAB
FAG
FAG
FUM
FUM
FUM
FUM
GEN
GEN
GEN
GER
GER
GER
GER
GER
GER
GER
GER
GRO
GRO
GRO
HAL
Н

Н
Н

Н

Н
Н

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н

Н
Н
Н

Н

1

1

1

3

3

Спонтанеофіт
Кенофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Археофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Археофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Кенофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Ергазіофігофіт

Ергазіофігофіт

Аколютофіт

Аколютофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Епекофіт

Агріофіт
Епекофіт

Епекофіт
Епекофіт

Епекофіт Аколютофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

Епекофіт

Епекофіт

Агріофіт

208

768 Myriophyllum spicatum L.
769 Myriophyllum verticillatum L.
770 Hippuris vulgaris L.
771 Acinos arvensis (Lam.) Dandy
772 Ajuga genevensis L.
773 Ajuga reptans L.
774 Ballota nigra L.
775 Betonica officinalis L.
776 Chaiturus marrubiastrum (L.) Rchb.
777 Clinopodium vulgare L.
778 Dracocephalum ruyschiana L.
779 Elsholtzia ciliata (Thunb.) Hyl.
780 Galeopsis bifida Boenn.
781 Galeopsis ladanum L.
782 Galeopsis speciosa Mill.
783 Galeopsis tetrahit L.
784 Glechoma hederacea L.
785 Glechoma hirsuta Waldst. & Kit.
786 Lamium album L.
787 Lamium amplexicaule L.
788 Lamium galeobdolon (L.) L.
789 Lamium maculatum (L.) L.
790 Lamium purpureum L.
791 Leonurus villosus Desf.
792 Lycopus europaeus L.
793 Lycopus exaltatus L.
794 Marrubium vulgare L.
795 Mentha aquatica L.
796 Mentha arvensis L.
797 Mentha longifolia (L.) Huds.
798 Mentha spicata L.
799 Mentha x verticillata L.

HAL
HAL
HIP
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
МЗ
Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н
МЗ

Н
Н
Н
Н

1

2

3

1

3

5

Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Археофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Археофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Кенофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Кенофіт
Натурофіт
Аколютофіт

Епекофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Аколютофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Епекофіт

Ергазіофігофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Епекофіт

209

800 Nepeta cataria L.
801 Origanum vulgare L.
802 Prunella vulgaris L.
803 Scutellaria galericulata L.
804 Scutellaria hastifolia L.
805 Stachys palustris L.
806 Stachys recta L.
807 Stachys sylvatica L.
808 Teucrium chamaedrys L.
809 Teucrium scordium L.
810 Thymus pulegioides L.
811 Thymus serpyllum L.
812 Utricularia minor L.
813 Utricularia vulgaris L.
814 Linum catharticum L.
815 Radiola linoides Roth816 Viscum album L.
817 Lythrum hyssopifolia L.
818 Lythrum salicaria L.
819 Lythrum virgatum L.
820 Middendorfia borysthenica (Bieb. ex
Schrank) Trautv.
821 Peplis alternifolia Bieb.
822 Peplis portula L.
823 Althaea officinalis L.
824 Lavatera thuringiaca L.
825 Malva excisa Rchb.
826 Malva moschata L.
827 Malva neglecta Wallr.
828 Malva sylvestris L.
829 Menyanthes trifoliata L.
830 Hypopitys hypophegea (Wallr.) G. Don.
LYT
LYT
MAL
MAL
MAL
MAL
MAL
MAL
MEN
MON

LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LAM
LEN
LEN
LIN
LIN
LOR
LYT
LYT
LYT
LYT

Н
Н

Н
Н
Н

Н
Н

Н

Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

1

1

1
1
1

2
2

2019 (пм)

1
1

1

5
5

5

Натурофіт
Натурофіт
Археофіт
Геміапофіт
Археофіт
Кенофіт
Археофіт
Археофіт
Натурофіт
Натурофіт

Агріофіт
Колонофіт
Колонофіт
Епекофіт

Ергазіоліпофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Археофіт
Епекофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт

210Аколютофіт

831 Hypopitys monotropa Grantz
832 Morus alba L.
833 Nuphar lutea (L.) Smith
834 Nymphaea alba L.
835 Nymphaea candida J. & C. Presl
836 Fraxinus excelsior L.
837 Fraxinus lanceolata Borkh.
838 Chamerion angustifolium (L.) Holub
839 Circaea lutetiana L.
840 Epilobium ciliatum Raf. s.l.
841 Epilobium collinum C. C. Gmel.
842 Epilobium hirsutum L.
843 Epilobium lamyi F. Schullz
844 Epilobium montanum L.
845 Epilobium obscurum Schreb.
846 Epilobium palustre L.
847 Epilobium parviflorum Schreb.
848 Epilobium roseum Schreb.
849 Epilobium rubescens Rydb.
850 Epilobium tetragonum L.
851 Oenothera biennis L.
852 Oenothera rubricaulis Klebahn.
853 Oenothera villosa Thunb.
854 Oxalis acetosella L.
855 Xanthoxalis stricta (L.) Small
856 Chelidonium majus L.
857 Papaver rhoeas L.
858 Papaver somniferum L.
859 Parnassia palustris L.
860 Plantago arenaria Waldst. & Kit.
861 Plantago lanceolata L.
862 Plantago major L.

MON
MOR
NYM
NYM
NYM
OLE
OLE
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
ONA
OXA
OXA
PAP
PAP
PAP
PAR
PLA
PLA
PLA
Н
Н

МЗ
МЗ

Н
Н
Н

Н
Н

Н
Н

Н

Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н

1

1

1

1
1

5

2
3

Натурофіт
Археофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Евкенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Натурофіт
Кенофіт
Кенофіт
Кенофіт
Евкенофіт
Натурофіт
Евапофіт
Археофіт
Кенофіт
Натурофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Епекофіт
Епекофіт

Агріофіт
Епекофіт
Епекофіт
Епекофіт

Агріофіт

Агріофіт

Аколютофіт
Ергазіфігофіт

Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт

Аколютофіт

Аколютофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт

Колонофіт Ергазіфігофіт

211

863 Plantago media L.
864 Plantago urvillei Opiz
865 Polemonium caeruleum L.
866 Polygala comosa Crantz
867 Bistorta officinalis Delarbre
868 Fallopia convolvulus (L.) A.Löve
869 Fallopia dumetorum (L.) Holub
870 Persicaria amphibia (L.) Delarbre
871 Persicaria dubia (Stein) Fourr.
872 Persicaria hydropiper Opiz
873 Persicaria linicola (Sutulov) Nenjukov
874 Persicaria maculosa S.F.Gray
875 Persicaria minor (Huds.) Opiz
876 Persicaria scabra (Moench) Moldenke
877 Polygonum arenastrum Boreau.
878 Polygonum aviculare L. s.str.
879 Polygonum bellardii All. s.str.
880 Reynoutria japonica Houtt.
881 Rumex acetosa L.
882 Rumex acetosella L.
883 Rumex aquaticus L.
884 Rumex confertus Willd.
885 Rumex crispus L.
886 Rumex hydrolapathum Huds.
887 Rumex maritimus L.
888 Rumex pseudonatronatus (Borb.) Borb. ex
Murb.
889 Rumex sylvestris (Lam.) Wallr.
890 Rumex thyrsiflorus Fingerh.
891 Rumex ucrainicus Fisch. ex Spreng.
892 Portulaca oleracea L.
893 Anagallis arvensis L.
POLG
POLG
POLG
POR
PRI

PLA
PLA
POLM
POLY
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
POLG
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

Н
Н

Н
МЗ
Н
Н

Н
Н
Н
Н

Н

Н

1
1

1

2019 (по)

2

1

4

4

Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Археофіт
Археофіт

Епекофіт
Епекофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Епекофіт Аколютофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Кенофіт
Ефемерофіт Аколютофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Евапофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт

212

894 Centunculus minimus L.
895 Hottonia palustris L.
896 Lysimachia nummularia L.
897 Lysimachia vulgaris L.
898 Naumburgia thyrsiflora (L.) Rchb.
899 Trientalis europaea L.
900 Chimaphila umbellata (L.) Barton
901 Moneses uniflora (L.) Gray
902 Orthilia secunda (L.) House
903 Pyrola chlorantha Sw.
904 Pyrola media Sw.
905 Pyrola minor L.
906 Pyrola rotundifolia L.
907 Actaea spicata L.
908 Anemone nemorosa L.
909 Anemone ranunculoides L.
910 Aquilegia vulgaris L.
911 Batrachium aquatile (L.) Dumort
912 Batrachium circinatum (Sіbth.) Spach913 Batrachium trichophyllum (Chaix) Bosch
914 Caltha palustris L.
915 Clematis recta L.
916 Consolida regalis S. F. Gray917 Ficaria verna Huds.
918 Hepatica nobilis Mill.
919 Myosurus minimus L.
920 Pulsatilla latifolia Rupr.
921 Pulsatilla nigricans Störck.
922 Ranunculus acris L.
923 Ranunculus arvensis L.
924 Ranunculus auricomus L.
925 Ranunculus cassubicus L.

PRI
PRI
PRI
PRI
PRI
PRI
PYR
PYR
PYR
PYR
PYR
PYR
PYR
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н
МЗ
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
МЗ
Н

2
1

1

1
1
1

1

1

2019

2019 (пм)

5
4
4

2
2

5

1

1

5

1

4

5
5

1
1

1

2
5

5

1
1

1

Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Колонофіт Ергазіфігофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Епекофіт Аколютофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт

213

926 Ranunculus flammula L.
927 Ranunculus lingua L.
928 Ranunculus polyanthemos L.
929 Ranunculus polyphyllus Waldst. & Kit. ex
Wild.
930 Ranunculus pseudobulbosus Schur
931 Ranunculus repens L.
932 Ranunculus reptans L.
933 Ranunculus sceleratus L.
934 Thalictrum aquilegifolium L.
935 Thalictrum flavum L.
936 Thalictrum lucidum L.
937 Thalictrum minus L.
938 Thalictrum simplex L.
939 Trollius europaeus L.
940 Frangula alnus Mill.
941 Agrimonia eupatoria L.
942 Agrimonia pilosa Ledeb.
943 Agrimonia procera Wallr.
944 Alchemilla acutiloba Opiz
945 Alchemilla gracilis Opiz.
946 Alchemilla monticola Opiz
947 Amelanchier ovalis Medik
948 Amelanchier spicata (Lam.) C. Koch.
949 Armeniaca vulgaris Lam.
950 Aronia melanocarpa (Michx.) Elliot
951 Filipendula denudata Fritsch
952 Filipendula vulgaris Moench
953 Fragaria vesca L.
954 Fragaria moschata (Duchesne) Weston
955 Fragaria viridis Duch.
956 Geum aleppicum Jacq.
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RAN
RHA
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS

RAN
RAN
RAN
RAN

Н
Н
Н
Н
Н

МЗ
МЗ
МЗ
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н

Н
Н

Н
Н
Н

2
1
1
1
2

1

2

1
1

2018

2

1

4

3
Евапофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Кенофіт
Евкенофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Археофіт
Геміапофіт
Евапофіт

Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт

Агріофіт

Колонофіт
Колонофіт
Колонофіт
Колонофіт

Ергазіоліпофіт

Ергазіофігофіт
Ергазіофігофіт
Ергазіофігофіт
Ергазіофігофіт

214

957 Geum rivale L.
958 Geum urbanum L.
959 Malus domestica Borkh.
960 Malus praecox (Pall.) Borkh.
961 Malus sylvestris Mill.
962 Padus avium Mill.
963 Padus serotina (Ehrh.) Ag.
964 Padus virginiana (L.) Roem.
965 Physocarpus opulifolius (L.) Maxim
966 Potentilla alba L.
967 Potentilla anserina L.
968 Potentilla arenaria Borkh.
969 Potentilla argentea L.
970 Potentilla canescens Bess.
971 Potentilla erecta (L.) Raeusch.
972 Potentilla heptaphylla L.
973 Potentilla intermedia L.
974 Potentilla neglecta Baumg.
975 Potentilla norvegica L.
976 Potentilla palustris (L.) Scop
977 Potentilla recta L.
978 Potentilla reptans L.
979 Potentilla supina L.
980 Potentilla thyrsiflora Huels. ex Zimmeter
981 Pyrus pyraster (L.) Burgsd.
982 Pyrus communis L.
983 Rosa canina L.
984 Rosa majalis Herrm.
985 Rubus caesius L.
986 Rubus idaeus L.
987 Rubus nessensis W. Hall988 Rubus saxatilis L.

ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
ROS
3

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

2

Н

1

1

1

1
1

Н
Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н

1

4

Спонтанеофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Евкенофіт
Натурофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Кенофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Ергазіофігофіт

Епекофіт

Ергазіофігофіт

Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт

Епекофіт

215

989 Sanguisorba officinalis L.
990 Sorbus aucuparia L.
991 Cruciata glabra (L.) Ehrend.
992 Galium aparine L.
993 Galium boreale L.
994 Galium elongatum C. Presl.
995 Galium intermedium Schult.
996 Galium mollugo L.
997 Galium odoratum (L.) Scop.
998 Galium palustre L.
999 Galium physocarpum Ledeb.
1000 Galium rivale (Sibth. & Smith) Griseb.
1001 Galium tinctorium (L.) Scop.
1002 Galium trifidum L.
1003 Galium uliginosum L.
1004 Galium verum L.
1005 Phellodendron amurense Rupr.
1006 Ptelea trifoliata L.
1007 Populus alba L.
1008 Populus canescens (Ait.) Smith
1009 Populus nigra L.
1010 Populus tremula L.
1011 Salix acutifolia Willd.
1012 Salix alba L.
1013 Salix aurita L.
1014 Salix caprea L.
1015 Salix cinerea L.
1016 Salix fragilis L.
1017 Salix lapponum L.
1018 Salix myrsinifolia Salisb.
1019 Salix myrtilloides L.
1020 Salix pentandra L.

ROS
ROS
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUB
RUT
RUT
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
SAL
2

Н
Н

1

1

2

1

МЗ

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
1

1

Н
Н

1

2

2

Н
Н
Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н

5

5

3

Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Археофіт
Агріофіт
Ергазіофігофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Геміапофіт

216

1021 Salix rosmarinifolia L.
1022 Salix starkeana Willd.
1023 Salix triandra L.
1024 Salix viminalis L.
1025 Chrysosplenium alternifolium L.
1026 Chaenorrhinum minus (L.) Lange
1027 Digitalis grandiflora Mill.
1028 Digitalis lanata Ehrh.
1029 Euphrasia brevipila Burn. & Gremli1030 Euphrasia x murbeckii Wettst.
1031 Euphrasia parviflora Schag.
1032 Euphrasia rostkoviana Hayne
1033 Euphrasia stricta D. Wolff ex J. F. Lehm.
1034 Gratiola officinalis L.
1035 Lathraea squamaria L.
1036 Linaria genistifolia (L.) Mill.
1037 Linaria vulgaris Mill.
1038 Melampyrum arvense L.
1039 Melampyrum cristatum L.
1040 Melampyrum nemorosum L.
1041 Melampyrum pratense L.
1042 Odontites vulgaris Moench
1043 Pedicularis palustris L.
1044 Rhinanthus aestivalis (N. Zing.) Schischk.
& Serg.
1045 Rhinanthus minor L.
1046 Rhinanthus serotinus (Schoenh.) Oborny
1047 Rhinanthus vernalis (N. Zing.) Schischk. &Serg.
1048 Scrophularia nodosa L.
1049 Scrophularia umbrosa Dumort.
1050 Verbascum densiflorum Bertol.
1

1

Н

Н
Н
Н

2

SCR
SCR
SCR

2

Н
Н
Н

Н
Н

1

3

Н
Н
Н
Н

Н

Н

Н
МЗ
Н

SCR
SCR
SCR

SAL
SAL
SAL
SAL
SAX
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
1

1

1

4

4

5

Спонтанеофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт

Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт

Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Евапофіт
Геміапофіт
Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт

217

1051 Verbascum lychnitis L.
1052 Verbascum nigrum L.
1053 Verbascum phlomoides L.
1054 Verbascum phoeniceum L.
1055 Verbascum thаpsus L.
1056 Veronica anagallis-aquatica L.
1057 Veronica arvensis L.
1058 Veronica beccabunga L.
1059 Veronica chamaedrys L.
1060 Veronica dillenii Grantz
1061 Veronica hederifolia L.
1062 Veronica heureca (Fisch.) Tzvel
1063 Veronica incana L.
1064 Veronica longifolia L.
1065 Veronica officinalis L.
1066 Veronica paczoskiana Klokov
1067 Veronica persica Poir.
1068 Veronica polita Fries
1069 Veronica scutellata L.
1070 Veronica serpyllifolia L.
1071 Veronica spicata L.
1072 Veronica spuria L.
1073 Veronica teucrium L.
1074 Veronica verna L.
1075 Datura stramonium L.
1076 Hyoscyamus albus L.
1077 Hyoscyamus niger L.
1078 Lycium barbarum L.
1079 Nicotiana alata Link & Otto var. grandiflora
Comes.
1080 Physalis ixocarpa Brot. ex Hornem.
1081 Solanum dulcamara L.
Н

SOL
SOL

Н
Н
Н
Н
1

2
1

2

Н
Н
Н
МЗ

1
1
1
1

Н
Н
Н
Н
Н

Н

МЗ

Н
Н
Н

SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SCR
SOL
SOL
SOL
SOL
SOL
2019 (пм)

1

1

4

3

Колонофіт
Колонофіт
Колонофіт
Колонофіт

Аколютофіт
Аколютофіт
Аколютофіт
Ергазіофігофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Епекофіт
Епекофіт

Аколютофіт

Епекофіт

Евкенофіт
Колонофіт Ергазіофігофіт
Евкенофіт
Колонофіт Аколютофіт
Спонтанеофіт

Евапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Археофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Евкенофіт
Кенофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Кенофіт
Кенофіт
Археофіт
Археофіт

218

1082 Solanum nigrum L.
1083 Tilia cordata Mill.
1084 Trapa natans L. s. str.
1085 Ulmus glabra Huds.
1086 Ulmus laevis Pall.
1087 Urtica dioica L.
1088 Urtica galeopsifolia Wicrzb. ex Opiz
1089 Urtica kioviensis Rogow.
1090 Urtica urens L.
1091 Valeriana officinalis L.
1092 Valeriana stolonifera Czern.
1093 Valeriana wolgensis Kazak.
1094 Verbena officinalis L.
1095 Viola arvensis Murr.
1096 Viola canina L.
1097 Viola collina Bess.
1098 Viola hirta L.
1099 Viola matutina Klokov
1100 Viola mirabilis L.
1101 Viola montana L.
1102 Viola odorata L.
1103 Viola palustris L.
1104 Viola riviniana Rchb.
1105 Viola rupestris F. W. Schmidt.
1106 Viola stagnina Kit.
1107 Viola suavis Bieb.
1108 Viola tricolor L.
1109 Viola uliginosa Bess.
1110 Parthenocissus quinquefolia (L.) Planch.

SOL
TIL
TRA
ULM
ULM
URT
URT
URT
URT
VAL
VAL
VAL
VER
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIO
VIT
1

1

Н
Н

1

1

1

1

Н

Н
Н
Н
МЗ
Н
Н
Н

Н
Н

Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
Н
МЗ
Н
Н
Н
2019 (пм)

2

1

1

4

3

4

4

4

5

1

Археофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Спонтанеофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Археофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Археофіт
Археофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Евапофіт
Спонтанеофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Натурофіт
Геміапофіт
Геміапофіт
Натурофіт
Евкенофіт
Епекофіт

Епекофіт
Епекофіт

Епекофіт

Епекофіт

Ергазіофігофіт

Аколютофіт
Аколютофіт

Аколютофіт

219
Аколютофіт

220Список видів комах Заповідника
Родина
Красуні
(Calopterygidae)
Лютки (Lestidae)

Стрілки
(Coenagrionidae)

Дідки (Gomphidae)
Коромисла
(Aeschnidae)
Кордулегастрові
(Cordulegastridae)
Бабки метілічні
(Corduliidae)
Бабки справжні
(Libellulidae)

Тарганові
(Blattidae)
Богомолові
(Mantidae)
Цвіркуни справжні
(Gryllidae)
Капустянки
(Gryllotalpidae)Вид (укр.)Вид (лат.)Ряд Бабки (Odonata)Красуня блискуча
Calopterix splendens (Harris, 1782)Красуня діваCalopteryx virgo (Linnaeus, 1758)
Лютка-іноземка
Lestes barbarus (Fabricius, 1798)Лютка-наречена
Lestes sponsa (Hansemann, 1823)Лютка великовічкова
Lestes macrostigma (Eversmann, 1836)Лютка Брауера
Sympecma paedisca Brauer, 1882Стрілка коп’єносна
Coenagrion hastulatum (Charpentier,1825)
Стрілка-дівчина
Coenagrion puella (Linnaeus, 1758)
Стрілка красива
Coenagrion pulchellum Van der Linden,
1823Стрілка озброєна
Coenagrion armatum Charpentier, 1840Стрілка червоноока
Erythromma najas (Hansemann, 1823)Дідок звичайний
Gomphus vulgatissimus (Linnaeus, 1758)
Дідок жовтоногий
Gomphus flavipes (Charpentier, 1825)Коромисло рудувате
Anaciaeschna isosceles (Müller, 1767)Коромисло зелене
Aeshna viridis Eversmann, 1836Дозорець-імператор
Anax imperator Leach, 1815Дозорець малий
Anax parthenope Selys, 1839Кордулегастер
Cordulegaster boltoni (Donovan, 1807)кільчастий
Бабка бронзова
Cordulia aenea (Linnaeus, 1758)
Бабка двоплямиста
Epitheca bimaculata (Charpentier, 1825)Бабка плоска
Libellula depressa Linnaeus, 1758
Бабка чотирьохплямиста Libellula quadrimaculata Linnaeus, 1758
Бабка рудаLibellula fulva (Müller, 1764)Бабка решітчаста
Orthetrum cancellatum (Linnaeus, 1758)
Бабка звичайна
Sympetrum vulgatum (Linnaeus, 1858)Бабка перев’язана
Sympetrum pedemontanum (Allioni,
1776)
Левкоринія сумнівна
Leucorrhinia dubia (Van der Linden,
1825)Левкоринія двоколірна
Leucorrhinia pectoralis (Charpentier,1825)
Білоноска товтстохвоста Leucorrhinia caudalis Charpentier, 1840
Ряд Таргани (Blattoptera)Тарган рудий
Blattella germanica (Linnaeus, 1758)
Ряд Богомоли (Mantoptera)Богомол звичайний
Mantis religiosa (Linnaeus, 1758)
Ряд Прямокрилі (Orthoptera)Цвіркун польовий
Gryllus campestris Linnaeus, 1758
Капустянка звичайна

Gryllotalpa gryllotalpa (Linnaeus, 1758)

Ряд Вуховертки (Dermaptera)221Вуховертки
справжні
(Forficulidae)
Носатки
(Dictyopharidae)
Горбатки
(Membracidae)
Пінявки
(Aphrophoridae)
Кермеси
(Kermesidae)
Кокциди (Coccidae)
Пластинчаті
червеці
(Ortheziidae)
Водяні скорпіони
(Nepidae)Плавти
(Naucoridae)
Хребтоплави
(Notonectidae)
Водомірки
(Gerridae)
Клопи-мисливці
(Nabidae)Підкорники
(Aradidae)
Клопи земляні
(Lygaeidae)
Червоноклопи
(Pyrrhocoridae)
Вузькоголові клопи(Stenocephalidae)
Крайовики
(Coreidae)

Булавники
(Rhopalidae)

Вуховертка звичайна
Вуховертка городня

Forficula auricularia Linnaeus, 1758
Forficula tomis (Kolenati, 1846)

Ряд Рівнокрилі (Homoptera)Носатка європейська
Dictyophora europaeus (Linnaeus, 1767)Горбатка звичайна

Centrotus cornutus (Linnaeus, 1758)

Пінявка вільхова

Aphrophora alni (Fallen, 1805)Кермес дубовий

Kermococcus roboris (Fourcroy, 1785)

Партенолеканіум
акацієвий
Червець кропив’янийParthenolecanium corni (Bouché, 1844)
Orthezia urticae (Linnaeus, 1758)

Ряд Напівтвердокрилі або Клопи (Heteroptera)Водяний скорпіон
Nepa cinerea Linnaeus, 1758
звичайний
Ранатра паличкоподібна
Ranatra linearis (Linnaeus, 1758)
Плавт клопоподібний
Ilyocoris cimicoides (Linnaeus, 1758)
Хребтоплав звичайний
Хребтоплав жовтий
——Підкоровий клопсосновий
Лігей плямистий
—Клоп-солдатик
Піррокорис облямований
—Клоп щавлевий
—Крайовик ромбічний
—
—
—
—
—
—

Notonecta glauca (Linnaeus, 1758)
Notonecta lutea Müller, 1776
Aquarius paludum (Fabricius, 1794)
Nabis sp.
Aradus cinnamoneus (Panzer, 1794)
Lygaeus equestris (Linnaeus, 1758)
Rhyparochromus vulgaris (Schilling,
1829)
Pyrrhocoris apterus (Linnaeus, 1758)
Pyrrhocoris marginatus (Kolenati, 1845)
Dicranocephalus albipes (Fabricius,
1781)
Coreus marginatus (Linnaeus, 1758)
Enoplops scapha (Fabricius, 1794)
Syromastus rhombeus (Linnaeus, 1767)
Ceraleptus gracilicornis (HerrichSchäffer, 1835)
Coriomeris denticulatus (Scopoli, 1763)
Corizus hyoscyami (Linnaeus, 1758)
Rhopalus conspersus (Fieber, 1837)
Rhopalus parumpunctatus Schilling,1817
Stictopleurus abutilon (Rossi, 1790)
Stictopleurus crassicornis (Linnaeus,
1758)

222
—
Щитники
напівкулясті
(Plataspidae)
Щитники деревні
(Acanthosomatidae)

Щитники земляні
(Cydnidae)

Черепашки
(Scutelleridae)
Щитники
(Pentatomidae)

Щитник конюшиновий
напівкулястий
Кілевик листяний
Елазмостетус березовий
Щитник сірий
———Черепашка болотяна
Черепашка австрійська
Черепашка маврська
Клоп лінійчастий
———Елія гостроголова
——Вертячки
(Gyrinidae)
Плавунці
(Ditiscidae)

Stictopleurus punctatonervosus (Goeze,
1778)
Coptosoma scutellatum (Geoffroy, 1785)

Acanthosoma haemorrhoidale (Linnaeus,
1758)
Elasmostethus interstinctus (Linnaeus,
1758)
Elasmucha grisea (Linnaeus, 1758)
Thyreocoris scarabaeoides (Linnaeus,
1758)
Tritomegas sexmaculatus (Rambur,
1842)
Sehirus luctuosus Mulsant & Rey, 1866
Eurygaster testudinaria (Geoffroy, 1785)
Eurygaster austriacus (Schrank, 1778)
Eurygaster maura (Linnaeus, 1758)
Graphosoma lineatum (Linnaeus, 1758)
Sciocoris microftalmus Flor, 1860
Sciocoris homalonotus Fieber, 1851
Dyroderes umbraculatus (Fabricius,
1775)
Aelia acuminata (Linnaeus, 1758)
Aelia rostrata Boheman, 1852
Neottiglossa leporina (Herrich-Schäffer,
1830)
Eysarcoris aeneus (Scopoli, 1763)
Palomena prasina (Linnaeus, 1761)Щитник бронзовий
Щитник зелений
деревний
Паломена зелена
Palomena viridissima (Poda, 1761)—
Peribalus strictus (Fabricius, 1803)Щитник звичайний
Caprocoris pudicus (Poda, 1761)Щитник ягідний
Dolycoris baccarum (Linnaeus, 1758)
Щитник бобовий
Piezodorus lituratus (Fabricius, 1794)—
Rhaphigaster nebulosa (Poda, 1761)—
Pentatoma rufipes (Linnaeus, 1758)—
Eurydema ornata (Linnaeus, 1758)
Клоп ріпаковий
Eurydema oleracea (Linnaeus, 1758)
Щитник блискучий
Zicrona caerulea (Linnaeus, 1758)
Ряд Твердокрилі або Жуки (Coleoptera)Вертячка денна
Gyrinus marinus Gyllenhal, 1808————Плавунець облямований
Плавунець звичайний
—Hyphydrus ovatus (Linnaeus, 1761)
Acilius canaliculatus (Nicolai, 1822)
Acilius sulcatus (Linnaeus, 1758)
Dytiscus circumflexus Fabricius, 1801
Dytiscus dimidiatus Bergstrasser, 1778
Dytiscus marginalis Linnaeus, 1758
Cybister lateralimarginalis (De Geer,
1774)

223
Скакуни
(Cicindelidae)
Туруни (Carabidae)

Скакун-межняк
Скакун солюта
Скакун лісовий
Красотіл бронзовий
Красотіл
золотистокрапковий
Красотіл дослідник
Турун польовий
Турун зернистий
Турунзолотистоямчастий
Турун фіолетовий
Турун видатний
Турун чорний
Турун решітчастий
Турун облямований
—Турун-молюскоїд
жужелицеподібний
Тинник золотистий
Турун головатий
——Бігунчик
чотирикрапковий
—
—
—
—
—
—
—
Птеростих весняний
Птеростих темний
Птеростих чорний
———Доліхус галензіс
———Бистряк подібний
——Тускляк бронзовий
—Cicindela hybrida Linnaeus, 1758
Cicindela soluta Fischer von Waldheim,
1822
Cicindela sylvatica Linnaeus, 1758
Calosoma inquisitor (Linnaeus, 1758)
Calosoma auropunctatum (Herbst, 1784)
Calosoma investigator (Illyger, 1798)
Carabus arvensis Herbst, 1784
Carabus granulatus Linnaeus, 1758
Carabus clathratus Linnaeus, 1761
Carabus violaceus Linnaeus, 1758
Carabus excellens Fabricius, 1798
Carabus coriaceus Linnaeus, 1758
Carabus cancellatus Illiger, 1798
Carabus marginalis Fabricius, 1794
Carabus haeres Fischer von Waldheim,
1823
Cychrus caraboides (Linnaeus, 1758)
Elaphrus aureus P.Müller, 1821
Broscus cephalotes (Linnaeus, 1758)
Trechus quadristriatus (Schrank, 1781)
Asaphidion flavipes (Linnaeus, 1761)
Bembidion quadrimaculatum (Linnaeus,
1761)
Bembidion properans (Stephens, 1829)
Bembidion semipunctatum (Donovan,
1806)
Poecilus cupreus (Linnaeus, 1758)
Poecilus lepidus (Leske, 1785)
Poecilus sericeus (Fischer von
Waldheim, 1823)
Poecilus punctulatus (Schaller, 1783)
Poecilus versicolor (Sturm, 1824)
Pterostichus vernalis (Panzer, 1796)
Pterostichus melanarius (Illiger, 1798)
Pterostichus niger (Schaller, 1783)
Pterostichus anthracinus (Illiger, 1798)
Calathus fuscipes (Goeze, 1777)
Calathus erratus (C.R. Sahlberg, 1827)
Dolichus halensis (Schaller, 1783)
Agonum versutum (Sturm, 1824)
Agonum fuliginosum (Panzer, 1809)
Agonum gracile (Sturm, 1824)
Limodromus assimile (Paykull, 1790)
Oxypselaphus obscurum (Herbst, 1784)
Oxypselaphus obscurum (Herbst, 1784)
Amara aenea (De Geer, 1774)
Amara familiaris (Duftschmid, 1812)

224Тускляк луціда
—Тускляк дворовий
Жужелиця хлібна велика,або степова
Жужелиця хлібна
——Турун зерноїдний
—Бігун звичайний
——Бігун широкий
—Турун рудий
—Водолюби
(Hydrophilidae)

Карапузики
(Histeridae)

Мертвоїди
(Silphidae)——
Турун волосатий
—
—
—
—
—
—
Водолюб малий
Водолюб великий
чорний
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
Карапузик обскурус
———Мертвоїд чорний
Мертвоїд червоногрудий
——Amara lucida (Duftschmid, 1812)
Amara bifrons (Gyllenhal, 1810)
Curtonotus aulicus (Panzer, 1797)
Zabrus spinipes (Fabricius, 1798)
Zabrus tenebrioides (Goeze, 1777)
Anisodactylus binotatus (Fabricius, 1787)
Anisodactylus signatus (Panzer, 1797)
Harpalus affinis (Schrank, 1781)
Harpalus anxius (Duftschmid, 1812)
Harpalus distinguendus (Duftschmid,
1812)
Harpalus rubripes (Duftschmid, 1812)
Harpalus hirtipes (Panzer, 1797)
Harpalus latus (Linnaeus, 1758)
Harpalus luteicornis (Duftschmid, 1812)
Harpalus tardus (Panzer, 1797)
Harpalus xanthopus Gemminger etHarold, 1868
Harpalus calceatus (Duftschmid, 1812)
Harpalus griseus (Panzer, 1797)
Harpalus rufipes (De Geer, 1774)
Ophonus rufibarbis (Fabricius, 1792)
Panagaeus crux-major (Linnaeus, 1758)
Chlaenius nigricornis (Fabricius, 1787)
Badister unipustulatus Bonelli, 1813
Drypta dentata (Rossi, 1790)
Hydrobius fuscipes (Linnaeus, 1758)
Hydrochara caraboides (Linnaeus, 1758)
Hydrophilus aterrimus (Eschscholtz,
1822)
Sphaeridium scarabaeoides (Linnaeus,
1758)
Sphaeridium lunulatum Fabricius, 1792
Sphaeridium marginatum Fabricius, 1787
Hister illigeri Duftschmid, 1805
Hister quadrinotatus Scriba, 1790
Hister unicolor Linnaeus, 1758
Margarinotus bipustulatus (Schrank,
1781)
Margarinotus ventralis (Marseul, 1854)
Margarinotus brunneus (Fabricius, 1775)
Margarinotus terricola (Germar, 1824)
Margarinotus obscurus (Kugelann, 1792)
Hololepta plana (Sulzer, 1776)
Saprinus semistriatus (Scriba, 1790)
Saprinus tenuistrius Marseul, 1855
Necrodes littoralis (Linnaeus, 1758)
Oiceoptoma thoracica (Linnaeus, 1758)
Aclypea undata (O.F. Müller, 1776)
Dendroxena quadrimaculata (Scopoli,225Жуки-хижаки абоСтафіліни
(Staphylinidae)

Мертвоїд триреберний
Мертвоїд ребристий
Мертвоїд темний
Мертвоїд похмурий
Падальник непарний
Падальник
зморшкуватий
Падальник гостроплечий
—Гробарик звичайний
Гробарик чорнобулавий
—
—
—
—
—
—

Човновидки
(Scaphididae)
Рогачі (Lucanidae)

Трогіди (Trogidae)
Пластинчатовусі
(Scarabaeidae)—
Стафілін волохатий
Скафідіум чотириплямистий
Жук-олень
Рогач синій
Оленик звичайний
Трокс піщаний
Гнойовик землекопшипоносець
Гнойовик звичайний
Гнойовик лісовий
Кравчик
Афодій короткий
Афодій червонокрилий, абозвичайний
Афодій гранаріус
Афодій чорнуватий
Колобоптерус мандрівний
Афодій малюк, або малий
Афодій чотириплямистий
Афодій підземний
Афодій продромус
Афодій Стурмі
—Копр півмісяцевий
Гнойовичок рудуватий
Гноєїд споріднений

1772)
Phosphuga atrata (Linnaeus, 1758)
Silpha carinata Herbst, 1783
Silpha obscura Linnaeus, 1758
Silpha tristis Illiger, 1798
Thanatophilus dispar Herbst, 1793
Thanatophilus rugosus (Linnaeus, 1758)
Thanatophilus sinuatus (Fabricius, 1775)
Ablattaria laevigata (Fabricius, 1775)
Nicrophorus vespillo (Linnaeus, 1758)
Nicrophorus vespilloides Herbst, 1783
Omalium ferrugineum Kraatz, 1857
Ontholestes murinus (Linnaeus, 1758)
Platydracus fulvipes (Scopoli, 1763)
Staphylinus caesareus Cederhjelm, 1798
Staphylinus dimidiaticornis Gemminger,
1851
Staphylinus erythropterus (Linnaeus,
1758)
Aleochara curtula (Goeze, 1771)
Emus hirtus (Linnaeus, 1758)
Scaphidium quadrimaculatum Olivier,
1790
Lucanus cervus (Linnaeus, 1758)
Platycerus caraboides (Linnaeus, 1758)
Dorcus parallelopipedus (Linnaeus,
1758)
Trox sabulosus (Linnaeus, 1758)
Geotrupes spiniger (Marsham, 1802)
Geotrupes strecorarius (Linnaeus, 1758)
Anoplotrupes stercorosus (Scriba, 1791)
Lethrus apterus (Laxmann, 1770)
Ammoecius brevis (Erichson, 1848)
Aphodius pedellus (De Geer, 1774)
Calamosternus granarius (Linnaeus,
1767)
Chilothorax melanosticus (W.L.E.
Schmidt, 1840)
Colobopterus erraticus (Linnaeus, 1758)
Esymus pusillus (Herbst, 1789)
Eudolus quadriguttatus (Herbst, 1783)
Eupleurus subterraneus (Linnaeus, 1758)
Melinopterus prodromus (Brahm, 1790)
Subrinus sturmi (Harold, 1810)
Aphodius fossor (Linnaeus, 1758)
Copris lunaris (Linnaeus, 1758)
Euoniticellus fulvus (Goeze, 1777)
Onthophagus coenobita (Herbst, 1787)

226Гноєїд горбатий
Гноєїд-корова
Калоїд Шребера
Гноєїд іллірійський
Калоїд-бикГноєїд короткорогий
Гноєїд овальний
Гоплія-крихітка
Квіткорийка Головянко
Хрущ волохатий сірий
Хрущ травневий східний
Хрущ травневий західний
Хрущ мармуровий, абострокатий
Нехрущ звичайний
Голохелус весняний
Коренегриз звичайний
Хрущик шовковистий
Хрущик рудий
Жук-кузька австрійський
Жук-кузька посівний
Квіткоїд металевий
Хрущик садовий
Жук-носоріг
Гнойовик кукурудзяний
звичайний
Бронзівка золотиста
Бронзівка зелена велика
Бронзівка зелена малаБронзівка мармурова
Бронзівка металічна
Оленка волохата
Оленка смердюча
Златки
(Buprestidae)

Піґулочники
(Byrrhidae)
Жуки-ковалики(Elateridae)

Пістряк короткокрилий
Златка соснова
Златка строкатокольорова
фунерула
Антаксія чотириплямиста
Златка соснова синяЗлатка вузькотіла
Константина
Златка вербова мінуюча
Морихус бронзовий
Пилюльщик пілюля
Ковалик сірий
Ковалик яблуневий

Onthophagus gibbulus (Pallas, 1781)
Onthophagus vacca (Linnaeus, 1767)
Caccobius schreberi (Linnaeus, 1767)
Onthophagus illyricus (Scopoli, 1763)
Onthophagus taurus (Schreber, 1759)
Onthophagus nuchicornis (Linnaeus,
1758)
Onthophagus ovatus (Linnaeus, 1758)
Hoplia parvula Krynicki, 1832
Hoplia golovjankoi Jakobson, 1914
Anoxia pilosa (Fabricius, 1792)
Melolontha hippocastani Fabricius, 1803
Melolontha melolontha (Linnaeus, 1758)
Polyphylla fullo (Linnaeus, 1758)
Amphimallon solstitale (Linnaeus, 1758)
Miltotrogus vernus (Germar, 1823)
Rhizotrogus aestivus (Olivier, 1789)
Maladera holosericea (Scopoli, 1772)
Serica brunnea (Linnaeus, 1758)
Anisoplia austriaca (Herbst, 1783)
Chaetopteroplia segetum (Herbst, 1783)
Anomala dubia (Scopoli, 1763)
Phyllopertha horticola (Linnaeus, 1758)
Oryctes nasicornis (Linnaeus, 1758)
Pentodon idiota (Herbst, 1789)
Cetonia aurata (Linnaeus, 1761)
Cetonischema speciosissima Scopoli,
1786
Eupotosia affinis (Andesch, 1797)
Liocola marmorata (Linnaeus, 1758)
Potosia metallica (Herbst, 1782)
Tropinota hirta (Poda von Neuhaus,
1761)
Oxythyrea funesta (Poda von Neuhaus,
1761)
Valgus hemipterus (Linnaeus, 1758)
Chalcophora mariana (Linnaeus, 1758)
Anthaxia funerula (Illiger, 1803)
Anthaxia quadrimaculata (Linnaeus,
1758)
Melanophila cyanea (Fabricius, 1775)
Agrilus constantini Obenberger, 1927
Trachys minutus (Linnaeus, 1758)
Morychus aeneus (Fabricius, 1775)
Byrrhus pilula (Linnaeus, 1758)
Agrypnus murinus (Linnaeus, 1758)
Ampedus pomonae (Stephens, 1830)

227
Ковалик темний
Ампедус праєустус
Ковалик криваво-червоний
Ковалик криваво-плямистий
Ковалик буроногий
Меланотус крассікорніс
Ковалик червононогий
Ковалик смугастий
Ковалик посівний темний
Ковалик посівний
Ковалик найтемніший
Сінаптус філіформіс
Далопіус маргинатус
Ампедус циннабарінус
Ковалик червонохвостий
Ковалик рудуватий
Ковалик вербовий
Ковалик лінійчастий
Ковалик мармуровий
Ковалик каштановий
Ковалик шахматний
Ковалик хрестоносець
Ковалик блискучий
Ковалик широкий
Дикроніхус сірий
Паракардіофорус мускулус
Мʼякотілки
(Cantharidae)Мʼякотілка бураМ’якотілка квіткова
Мʼякотілка чорніюча
М’якотілка темна
М’якотілка палліда
Мʼякотілка рудаМʼякотілка червононога
Багатокоготник елонгата

Шкіроїди
(Dermestidae)
Жуки-точильники
(Anobiidae)
Темнокрилки
(Ostomatidae)
Строкатки
(Cleridae)
Дазитиди
(Dasytidae)

Багатокоготник кущовий
Шкіроїд падловий
Шкіроїд шинковий
Реса осина
Шкіроїд голіаф
Точило хлібне

Ampedus pomorum (Herbst, 1784)
Ampedus praeustus (Fabricius, 1792)
Ampedus sanguineus (Linnaeus, 1758)
Ampedus sanguinolentus (Schrank, 1776)
Melanotus brunnipes (Germar, 1824)
Melanotus crassicollis (Erichson, 1841)
Melanotus villosus (Geoffroy, 1785)
Agriotes lineatus (Linnaeus, 1767)
Agriotes obscurus (Linnaeus, 1758)
Agriotes sputator (Linnaeus, 1758)
Ectinus aterrimus (Linnaeus, 1761)
Synaptus filiformis (Fabricius, 1781)
Dalopius marginatus (Linnaeus, 1758)
Ampedus cinnabarinus (Eschscholtz,
1829)
Athous haemorrhoidalis (Fabricius,
1801)
Athous subfuscus (Müller, 1764)
Cidnopus aeruginosus (Olivier, 1790)
Denticollis linearis (Linnaeus, 1758)
Actenicerus sjaelandicus (Müller, 1764)
Anostirus castaneus (Linnaeus, 1758)
Prosternon tesselatum (Linnaeus, 1758)
Selatosomus cruciatus (Linnaeus, 1758)
Selatosomus aeneus (Linnaeus, 1758)
Selatosomus latus (Fabricius, 1801)
Dicronychus cinereus (Herbst, 1784)
Paracardiophorus musculus (Erichson,
1840)
Cantharis fusca (Linnaeus, 1758)
Cantharis livida Linnaeus, 1758 (var.
rufipes Herbst, 1784)
Cantharis nigricans (Müller, 1776)
Cantharis obscura Linnaeus, 1758
Cantharis pallida Goeze, 1777
Cantharis rufa (Linnaeus, 1758)
Cantharis rustica Fallen, 1807
Rhagonycha elongata (Fallen, 1807)

Rhagonycha lignosa (Müller, 1764)
Dermestes laniarius Illiger, 1801
Dermestes lardarius Linnaeus, 1758
Reesa vespulae (Miliron, 1939)
Anthrenus goliath Mulsant et Rey, 1867
Stegobium paniceum (Linnaeus, 1758)

Пелтіс великий

Peltis grossa (Linnaeus, 1758)

Мурахожук звичайний

Thanasimus formicarius (Linnaeus,
1758)
Dasytes niger (Linnaeus, 1761)
Dasytes plumbeus (Müller, 1776)Дазіт чорний
Дазіт свинцовий

228Малашки
(Malachiidae)

Блискітники
(Nitidulidae)
Силваніди
(Silvanidae)
Еротиліди
(Erotylidae)
Малинники
(Byturidae)
Цвілеїди
(Endomychidae)
Сонечка
(Coccinellidae)

Довготілка лінійна
Антокомус червоний
Малашка двоплямиста
Малашка зелена
Аксінотарсус облямований
Малашка елегантна
Соронія сіраПокадіус залозистий
Плоскотілка коричнева

Dolichosoma lineare (Rossi, 1792)
Anthocomus rufus (Herbst, 1786)
Malachius bipustulatus (Linnaeus, 1758)
Cordylepherus viridis (Fabricius, 1792)
Axinotarsus marginalis (Laporte deCastelnau, 1840)
Clanoptilus elegans (Olivier, 1790)
Soronia grisea (Linnaeus, 1758)
Pocadius ferrugineus (Fabricius, 1775)
Uleiota planata (Linnaeus, 1761)Трітома двоплямиста
Тріплакс червонуватийЖук кульбабовий

Tritoma bipustulata (Fabricius, 1775)
Triplax rufipes (Fabricius, 1792)
Byturus ochraceus (L.G.Scriba, 1790)Цвілеїд багряний

Endomychus coccineus (Linnaeus, 1758)

Сонечко рудеСонечко двокрапкове
Сонечко окате
Кальвія
двадцятидвохкрапкова
Кальвія сорококрапкова

Coccidula rufa (Herbst, 1783)
Adalia bipunctata (Linnaeus, 1758)
Anatis ocellata (Linnaeus, 1758)
Calvia quatuordecimpunctata (Linnaeus,
1758)
Calvia quindecimpunctata (Fabricius,
1777)
Calvia decimguttata (Linnaeus, 1758)
Coccinella magnifica Redtenbacher,
1843
Coccinella quinquepunctata Linnaeus,
1758
Coccinella septempunctata Linnaeus,
1758
Hippodamia variegata (Goeze, 1777)
Hippodamia tredecimpunctata (Linnaeus,
1758)
Propylea quatuordecimpunctata(Linnaeus, 1758)
Psyllobora vigintiduopunctata (Linnaeus,
1758)
Halyzia sedecimpunctata (Linnaeus,
1758)
Scymnus subvillosus (Goeze, 1777)
Scymnus rubromaculatus (Goeze, 1777)
Stethorus pusillus (Herbst, 1797)
Psyllobora vigintiduopunctata (Linnaeus,
1758)
Coccinula quatuordecimpustulata(Linnaeus, 1758)
Tytthaspis sedecimpunctata (Linnaeus,
1761)
Oenopia conglobata (Linnaeus, 1758)
Mycetophagus quadripustulatusКальвія десятиплямиста
Сонечко яскраве
Сонечко пʼятикрапкове
Сонечко семикрапкове
Сонечко мінливе
Сонечко
тринадцятикрапкове
Сонечко
чотирнадцятикрапкове
Сонечко двадцятикрапкове

Грибоїди

Сонечко
шіснадцятикрапкове
Сонечко садове
Сцимнус червоноплямистий
Сонечко крапчасте
Сонечко
двадцятидвохкрапкове
Сонечко
чотирнадцятиплямисте
Титаспис
шіснадцятикрапковий
Онопія деревна
Грибоїд чотириплямитий

229(Mycetophagidae)
Горбатки
(Mordellidae)
Наривники
(Meloidae)
Вузьконадкрилки
(Oedemeridae)
Скраптиди
(Scraptidae)
Антациди
(Anthicidae)
Пилкоїди
(Alleculidae)
Чорнотілки
(Tenebrionidae)

Морделлістена пуміла
Морделлістена
короткохвоста
Майка звичайна
Майка синяМайка мінлива
Майка тукціус
Вузьконадкрилка
жовтуватобугриста
Вузьконадкрилка трістіс
Вузьконадкрилка зеленіюча
Анаспіс лобастий

Oedemera tristis W. Schmidt, 1846
Oedemera virescens (Linnaeus, 1758)
Anaspis frontalis (Linnaeus, 1758)

Нотоксус однорогий

Notoxus monoceros (Linnaeus, 1761)Омофлус пубесценс
Пилкоїд вусачеподібний

Omophlus pubescens (Linnnaeus, 1758)
Pseudocistela ceramboides (Linnaeus,
1758)
Blaps lethifera Marsham, 1802
Blaps mortisaga (Linnaeus, 1758)
Gonocephalum pygmaeum (Steven,
1829)
Opatrum sabulosum (Linnaeus, 1758)

Чорнотілка широкогруда
Медляк звичайний
Гоноцефалум пІгмей

Медляк піщаный
—Медляк зерновий
Грибожил темни
Чорнотілка трутовикова
—Вусачі
(Cerambycidae)(Linnaeus, 1761)
Mordellistena pumila (Gyllenhal, 1810)
Mordellistena brevicauda (Boheman,
1849)
Meloё proscarabaeus Linnaeus, 1758
Meloё violaceus Marsham, 1802
Meloё variegatus Donovan, 1793
Meloё tuccius Rossi, 1792
Oedemera croceicollis Gyllenhall, 1827—Хрущак мучний
Вусач-шкіряник лісовий
Егосома скабрікорніс
Рагій чорноплямистий
Рагій смерековий
Вусач нашийниковий
Кортодера гумераліс
Странгалія вузькотіла
Стенурелла чорна
Аредоплона червона
Короткокрил великий
Криоцефал бурий
Криоцефал сільський
Вусач ялиновий
блискучогрудий
Спондиліс златковий
Вусач дубовий малий
Вусач великий дубовий

Melanimon tibialis (Fabricius, 1781)
Crypticus quisquilius (Linnaeus, 1761)
Bolitophagus reticulatus (Linnaeus,
1758)
Diaperis boleti (Linnaeus, 1758)
Neomida haemorrhoidalis (Fabricius,
1787)
Uloma rufa (Piller et Mitterpacher, 1783)
Tenebrio molitor Linnaeus, 1758
Prionus coriarius (Linnaeus, 1758)
Aegosoma scabricornis (Scopoli, 1763)
Rhagium mordax (De Geer, 1775)
Rhagium inquisitor (Linnaeus, 1758)
Dinoptera collaris (Linnaeus, 1758)
Cortodera humeralis (Schaller, 1783)
Strangalia attenuata (Linnaeus, 1758)
Stenurella nigra (Linnaeus, 1758)
Aredoplona rubra (Linnaeus, 1758)
Necydalis major Linnaeus, 1758
Arhopalus ferus (Mulsant, 1839)
Arhopalus rusticus (Linnaeus, 1758)
Tetropium castaneum (Linnaeus, 1758)
Spondylis buprestoides (Linnaeus, 1758)
Cerambyx scopolii Fussly, 1775
Cerambyx cerdo (Linnaeus, 1758)

230
Вусач мускусний
Вусач хатній сірий
Усач кленовий великий
Усач кленовий малий
Плосковусач фіолетовий
Вусач плоский червоний
Фіматодес мінливий
Вусач строкатий дубовий
Вусач строкатий північний
Кліт Гербста
Кліт осиковий
Вусач-товстун вербовий
Вусач земляний хлібний
Вусач земляний
шовковистий
Вусач земляний
хрестоносець
Усачик вершинний липовий
Вусач сірий довговусий
великий
Скрипун мармуровий
Обереа червонокрила
—Фітоеція зонтична, абоциліндрична
Агапантія зеленоворсиниста
Орсодакніди
(Orsodacnidae)
Зернівки
(Bruchidae)
Листоїди
(Chrysomelidae)

Вусач-червонокрилКеллера
Листоїд жовтий, абовишневий
Зерноїд гороховий
Зернівка мишиногорошкова
Донація сіраДонація товстонога
Донація звичайна
Платеумаріс серіцеа
Тріщалка спаржова
Тріщалка
чотирнадцятикрапкова
Тріщалка п’ятикрапкова
Тріскачка лілійна
Тріскачка цибулева
П’явиця галециана, або синяП’явиця червоногруда
Крупнощелепник
довгорукий
Клітра гладкувата
Клітра чотириплямиста
Смарагдіна виноградна

Aromia moschata (Linnaeus, 1758)
Hylotrupes bajulus (Linnaeus, 1758)
Ropalopus clavipes (Fabricius, 1785)
Ropalopus macropus (Germar, 1824)
Callidium violaceum (Linnaeus, 1758)
Pyrrhidium sanguineum (Linnaeus, 1758)
Phymatodes testaceus (Linnaeus, 1758)
Plagionotus arcuatus (Linnaeus, 1758)
Plagionotus detritus (Linnaeus, 1758)
Chlorophorus herbstii (Brahm, 1790)
Rusticoclytus rusticus (Linnaeus, 1758)
Lamia textor (Linnaeus, 1758)
Dorcadion carinatum (Pallas, 1771)
Dorcadion holosericeum Krynicki, 1832
Dorcadion equestre (Laxmann, 1770)
Pogonocherus hispidus (Linnaeus, 1758)
Acantocinus aedilis (Linnaeus, 1758)
Saperda scalaris (Linnaeus, 1758)
Oberea erythrocephala (Schrank, 1776)
Oberea cylindrica (Linnaeus, 1758)
Phytoecia cylindrica (Linnaeus, 1758)
Agapanthia villosoviridescens (De Geer,
1775)
Purpuricenus kaehleri (Linnaeus, 1758)
Orsodacne cerasi (Linnaeus, 1758)
Bruchus pisorum (Linnaeus, 1758)
Bruchus brachialis (Fähraeus, 1839)
Donacia cinerea Herbst, 1784
Donacia crassipes Fabricius, 1775
Donacia semicuprea Panzer, 1796
Plateumaris sericea (Linnaeus, 1758)
Crioceris duodecimpunculata (Linnaeus,
1758)
Crioceris quatuordecimpunculata(Scopoli, 1763)
Crioceris quinquepunctata (Scopoli,
1763)
Lilioceris lilii (Scopoli, 1763)
Lilioceris merdigera (Linnaeus, 1758)
Oulema gallaeciana (Heyden, 1870)
Oulema melanopus (Linnaeus, 1758)
Labidostomis longimana (Linnaeus,
1761)
Clytra laeviuscula (Ratzeburg, 1837)
Clytra quadripunctata (Linnaeus, 1758)
Smaragdina affinis (Illiger, 1794)

231Смарагдіна вербова
Товстогруд розмальований
Прихованоголов рудий
Прихованоголов золотистий
Прихованоголов
восьмикрапковий
Прихованоголов
шовковистий
Прихованоголов віттатус
—Падучка чорна
—Колорадський жукЛистоїд оперезаний
Хризоліна клокичкова
Хризоліна гладенька
Хризоліна розкішна
Листоїд фіолетовий
Листоїд м’ятний
Листоїд полиновий
Хризоліна різноманітна
Листоїд різнобарвний
тополевий
Лінеіда вільхова
Листоїд двадцятикрапковий
Листоїд лапландський
Листоїд тополевий
Листоїд осиковий
Щавелеїд зелений
Листоїд гречиховий
Фратора звичайна
Фратора широкоспинна
Листоїд червононогий
Листоїд гірчичний
Листоїд яблуневий
Листоїд деревійний
Лохмея вербова
Лохмея верескова
Галеруцелла крихітка
Листоїд суничний
Листоїд вільховий
Філобротика
чотириплямиста
Екзосома комірцева
Блошак золотистий
Блошак синій ліщиновий
Литрарія салікаріа
Хлібна блішка смугастаSmaragdina salicina (Scopoli, 1763)
Pachybrachis hieroglyphicus(Laicharting, 1781)
Cryptocephalus fulvus (Goeze, 1777)
Cryptocephalus aureolus Suffrian, 1847
Cryptocephalus octopunctatus (Scopoli,
1763)
Cryptocephalus sericeus (Linnaeus,
1758)
Cryptocephalus vittatus Fabricius, 1775
Chrysochus asclepiadeus (Pallas, 1776)
Bromius obscurus (Linnaeus, 1758)
Entomoscelis adonidis (Pallas, 1771)
Leptinotarsa decemlineata (Say, 1824)
Chrysolina limbata (Fabricius, 1775)
Chrysolina staphylea (Linnaeus, 1758)
Chrysolina polita (Linnaeus, 1758)
Chrysolina fastuosa (Scopoli, 1763)
Chrysolina sturmi (Westhoff, 1882)
Chrysolina herbacea (Duftschmid, 1825)
Chrysolina graminis (Linnaeus, 1758)
Chrysolina varians (Schaller, 1783)
Plagiodera versicolorea (Laicharting,
1781)
Linaeidea aenea (Linnaeus, 1758)
Chrysomela vigintipunctata (Scopoli,
1763)
Chrysomela lapponica Linnaeus, 1758
Chrysomela populi Linnaeus, 1758
Chrysomela tremula Fabricius, 1787
Gastrophysa viridula (De Geer, 1775
Gastrophysa polygoni (Linnaeus, 1758)
Phratora vulgatissima (Linnaeus, 1758)
Phratora laticollis (Suffrian, 1851)
Gonioctena decemnotata (Marsham,
1802)
Colaphus sophiae (Schaller, 1783)
Galeruca pomonae (Scopoli, 1763)
Galeruca tanaceti (Linnaeus, 1758)
Lochmaea capreae (Linnaeus, 1758)
Lochmaea suturalis (Thomson, 1866)
Galerucella pusilla (Duftschmid, 1825)
Galerucella tenella (Linnaeus, 1761)
Agelastica alni (Linnaeus, 1758)
Phyllobrotica quadrimaculata (Linnaeus,
1758)
Exosoma collare (Hummel, 1825)
Crepidodera aurata (Marsham, 1802)
Altica brevicollis Foudras, 1861
Lythraria salicariae (Paykull, 1800)
Phyllotreta vittula (Redtenbacher, 1849)

232Блошак резедовий
плоскокрилий
Блішка льняна
Хетокнема хлібна
Блошак пасльоновий
Щитоноска берізкова

Букарки
(Rhynchitidae)
Аподеріди
(Apoderidae)
Довгоносики
(Curculionidae)

Щитоноска зелена
Щитоноска оманова
Щитоноска жовтувата
Щитоноска темношовна
Щитоноска осотова
Щитоноска пижмова
Неоценоринидіус
германський
Трубкокрут березовий
Трубкокрут горіховий
Довгоносик малий чорний
Довгоносик сумний
———Довгоносик листковий
сріблястий
————Довгоносик листковий
рябий
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—

Phyllotreta nodicornis (Marsham, 1802)
Aphthona nonstriata (Goeze, 1777)
Chaetocnema hortensis (Geoffroy, 1785)
Psylliodes dulcamare (Koch, 1803)
Hypocassida subferruginea (Schrank,
1776)
Cassida viridis Linnaeus, 1758
Cassida murraea Linnaeus, 1767
Cassida flaveola Thunberg, 1794
Cassida vibex Linnaeus, 1767
Cassida rubiginosa Müller, 1776
Cassida stigmatica Suffrian, 1844
Neocoenorrhinidius germanicus (Herbst,
1797)
Byctiscus betulae (Linnaeus, 1758)
Apoderus coryli (Linnaeus, 1758)
Otiorhynchus ovatus (Linnaeus, 1758)
Otiorhynchus tristis (Scopoli, 1763)
Otiorhynchus ligustici (Linnaeus, 1758)
Otiorhynchus raucus (Fabricius, 1777)
Omias murinus (Boheman, 1843)
Phyllobius argentatus (Linnaeus, 1758)
Phyllobius brevis Gyllenhal, 1834
Phyllobius calcaratus (Fabricius, 1792)
Phyllobius pomaceus Gyllenhal, 1834
Polydrusus picus (Fabricius, 1792)
Polydrusus cervinus (Linnaeus, 1758)
Liophloeus tesselatus (Müller, 1776)
Eusomus ovulum Germar, 1824
Parafoucartia squamulata (Herbst, 1795)
Strophosoma capitatum (De Geer, 1775)
Brachyderes incanus (Linnaeus, 1758)
Mecaspis alternans (Herbst, 1795)
Cyphocleonus adumbratus (Gebler,
1830)
Asproparthenis punctiventris (Germar,
1824)
Cleonis pigra (Scopoli, 1763)
Lixus pulverulentus (Scopoli, 1763)
Lixus bardanae (Fabricius, 1781)
Larinus obtusus Gyllenhal, 1835
Larinus planus (Fabricius, 1792)
Larinus sturnus (Schaller, 1873)
Larinus turbinatus (Gyllenhal, 1836)
Chlorophanus sellatus (Fabricius, 1798)
Lepyrus capucinus (Schaller, 1783)
Hypera arator (Linnaeus, 1758)

233
—
—
—

Мурашині леви(Myrmeleontidae)
Справжні молі(Tineidae)
Мішечниці
(Psychidae)

Hypera suspiciosus (Herbst, 1775)
Graptus triguttatus (Fabricius, 1775)
Sphenophorus striatopunctatus (Goeze,
1777)—
Magdalis armigera (Geoffroy, 1785)—
Mononychus punctumalbum (Herbst,
1784)—
Curculio glandium Marsham, 1802—
Rhamphus pulicarius (Herbst, 1793)—
Rhinusa netum (Germar, 1821)Ряд Сітчастокрилі (Neuroptera)Мурашиний лев звичайний
Myrmeleon formicarius Linnaeus, 1758
Ряд Лускокрилі (Lepidoptera)—
Monopis monachella (Hübner, [1796])——Горностаєві моліГорностаєва міль яблунева
(Yponomeutidae)
Серпокрилі моліМіль капустяна
(Plutellidae)
Злакові молі мінери—(Elachistidae)—
Чохлоноски
(Coleophoridae)Молівиямчатокрилі
(Gelechiidae)

—
—
—
—
—

Листовійки
(Tortricidae)

—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—

Taleporia tubulosa (Retzius, 1783)
Psyche casta (Pallas, 1767) / P.
crassiorella (Bruand, 1850)
Yponomeuta malinellus Zeller, 1838
Plutella xylostella (Linnaeus, 1758)
Agonopterix ocellana (Fabricius, 1775)
Depressaria daucella ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Coleophora succursella HerrichSchäffer, [1854]
Bryotropha terrella ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Aroga velocella (Zeller, 1839)
Aproaerema anthyllidella (Hübner,[1813])
Dichomeris rasilella (Herrich-Schaffer,[1854])
Acompsia cinerella (Clerck, 1759)
Gynnidomorpha permixtana ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Agapeta hamana (Linnaeus, 1758)
Cochylidia implicitana (Wocke, 1856)
Sparganothis pilleriana ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Epagoge grotiana (Fabricius, 1781)
Pandemis dumetana (Treitschke, 1835)
Aphelia viburnana ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Endothenia quadrimaculana (Haworth,[1811])
Apotomis semifasciana (Haworth,[1811])
Apotomis betuletana (Haworth, [1811])

234
—
—
—
—
—
—

Пістрянки
(Zygaenidae)————
Пістрянка щавлева
———Деревоточці
(Cossidae)
Пальцекрилки
(Pterophoridae)
Вогнівки справжні
(Pyralidae)—
Сверлун очеретяний
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—

Вогнівки травʼянки(Crambidae)

—
—
—
—
—
—
—
—
Трав`янка Герінга

Syricoris lacunana ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Syricoris rivulana (Scopoli, 1763)
Thiodia citrana (Hübner, [1799])
Eucosma conterminana (Guenée, 1845)
Notocelia roborana ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Ancylis uncella ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Ancylis unculana (Haworth, [1811])
Grapholita jungiella (Linnaeus, 1761)
Cydia pomonella (Linnaeus, 1758)
Cydia pyrivora (Danilevsky, 1947)
Adscita statices (Linnaeus, 1758)
Rhagades pruni ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Zygaena purpuralis (Brünnich, 1763)
Zygaena minos ([Denis &Schiffermüller], 1775) / Z. purpuralis(Brünnich, 1763)
Zygaena filipendulae (Linnaeus, 1758)
Phragmataecia castaneae (Hübner, 1790)
Agdistis adactyla (Hübner, 1819)
Oxyptilus tristis (Zeller, 1841)
Merrifieldia tridactyla (Linnaeus, 1758)
Emmelina monodactyla (Linnaeus, 1758)
Synaphe punctalis (Fabricius, 1775)
Pyralis farinalis (Linnaeus, 1758)
Aglossa pinguinalis (Linnaeus, 1758)
Hypsopygia costalis (Fabricius, 1775)
Endotricha flammealis ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Delplanqueia dilutella ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Sciota fumella (Eversmann, 1844)
Selagia argyrella (Denis &Schiffermüller, 1775)
Oncocera semirubella (Scopoli, 1763)
Laodamia faecella (Zeller, 1839)
Episcythrastis tetricella ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Asalebria geminella (Eversmann, 1844)
Nyctegretis lineana (Scopoli, 1786)
Nyctegretis triangulella Ragonot, 1901
Anerastia lotella (Hübner, [1813])
Eudoniа lacustrata (Panzer, 1804)
Chilo phragmitella (Hübner, [1810])
Calamotropha paludella (Hübner, 1824)
Chrysoteuchia culmella (Linnaeus, 1758)
Crambus heringiellus (Herrich-Schäffer,

235Трав`янка кущова
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
Евергестіс екстімаліс
—
—
—
—
—
—
—
—
Косатці
(Papilionidae)

Головчаки(Hesperiidae)

Білани (Pieridae)

Махаон
Подалірій
Поліксена
Мнемозина
Аполлон
Головчак малий рожаний
Головчак Морфей
Головчак Палемон
ФавнГоловчак тиреГоловчак лісовий
Головчак жилкуватий
Білюшок гірчичник
Білюшок ірландський
Зоряниця Аврора
Білан жилкуватий
Білан капустяний
Білан ріпʼянийБілан бруквʼянийБілюх ріпаковий
Жовтюх осьмак

1848)
Crambus pratella (Linnaeus, 1758)
Crambus pascuella (Linnaeus, 1758)
Crambus lathoniellus (Zincken, 1817)
Catoptria falsella (Denis &Schiffermüller, 1775)
Catoptria verellus (Zincken, 1817)
Pediasia luteella ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Platytes alpinella (Hübner, 1813)
Donacaula mucronella ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Scirpophaga praelata (Scopoli, 1763)
Elophila nymphaeata (Linnaeus, 1758)
Cataclysta lemnata (Linnaeus, 1758)
Parapoynx stratiotata (Linnaeus, 1758)
Evergestis extimalis (Scopoli, 1763)
Evergestis pallidata (Hufnagel, 1767)
Ecpyrrhorrhoe rubiginalis (Hübner,
1796)
Sitochroa palealis ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Sitochroa verticalis (Linnaeus, 1758)
Ostrinia scapulalis (Walker, 1859)
Anania hortulata (Linnaeus, 1758)
Pleuroptya ruralis (Scopoli, 1763)
Nomophila noctuella ([Denis &Schiffermuller], 1775)
Papilio machaon Linnaeus, 1758
Iphiclides podalirius (Linnaeus, 1758)
Zerynthia polyxena ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Parnassius mnemosyne (Linnaeus, 1758)
Parnassius apollo (Linnaeus, 1758)
Pyrgus malvae (Linnaeus, 1758)
Heteropterus morpheus (Pallas, 1771)
Carterocehalus palaemon (Pallas, 1771)
Ochlodes faunus (Turati, 1906)
Thymelicus lineola (Ochsenheimer, 1808)
Thymelicus sylvestris (Poda, 1761)
Ochlodes sylvanus (Esper, [1777])
Leptidea sinapis (Linnaeus, 1758)
Leptidea juvernica Williams, 1946
Anthocharis cardamines (Linnaeus,
1758)
Aporia crataegi (Linnaeus, 1758)
Pieris brassicae (Linnaeus, 1758)
Artogeia rapae (Linnaeus, 1758)
Artogeia napi (Linnaeus, 1758)
Pontia edusa (Fabricius, [1777])
Colias hyale (Linnaeus, 1758)

236Сонцевики
(Nymphalidae)

Жовтюх шапранець
Жовтюх торфовищний
Цитринець
Осадець Егерія
Люцилла
СапфоБуроочка велика
Прочанок Арканія
Прочанок Глікеріон
Прочанок Памфіл
Сінниця ГероСінниця ЕдипМереживниця Галатея
Очняк квітковий
Очняк волове окоОчняк Лікаон
Сатир залізний
Підсрібник великий
Аглія
Адип
Пандора
Підсрібник Латонія
Перлівець малий
Перлівець Селена

Синявці
(Lycaenidae)

Рябець Дидима
Рябець Аталія
Шашечниця бритомартіс
Рябець Аврелія
Рябець Авринія
Рябець великий, абоМатурна
Сонцевик павичеве окоЩербатка с-білеСонцевик чорно-рудий
Сонцевик адмірал
Сонцевик будяковий
Сонцевичок змінний
Райдужниця велика
Стрічкарка тополева
Хвостюшок підзелень
Дукачик грянець
Дукачик непарний
Дукачик червоний
Дукачик бурий
Іліцис
Синявець Аргіад
Синявець деколоратусColias myrmidone (Esper, 1781)
Colias palaeno (Linnaeus, 1761)
Gonepterix rhamni (Linnaeus, 1758)
Pararge aegeria (Linnaeus, 1758)
Neptis rivularis (Scopoli, 1763)
Neptis sappho (Pallas, 1771)
Lasiommata maera (Linnaeus, 1758)
Coenonympha arcania (Linnaeus, 1761)
Coenonympha glycerion (Borkh, 1788)
Coenonympha pamphilus (Linnaeus,
1758)
Coenonympha hero (Linnaeus, 1761)
Coenonympha oedipus (Fabricius, 1787)
Melanargia galathea (Linnaeus, 1758)
Aphantopus hyperantus (Linnaeus, 1758)
Maniola jurtina (Linnaeus, 1758)
Hyponephele lycaon (Rottemburg, 1775)
Hipparchia statilinus (Hufnagel, 1766)
Argynnis paphia (Linnaeus, 1758)
Argynnis aglaja (Linnaeus, 1758)
Argynnis adippe ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Pandoriana pandora ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Issoria lathonia (Linnaeus, 1758)
Clossiana dia (Linnaeus, 1767)
Clossiana selene ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Melitaea didima (Esper, 1779)
Mellicta athalia (Rottenburg, 1775)
Mellicta britomartis (Assmann, 1847)
Mellicta aurelia Nickerl, 1850
Euphydryas aurinia (Rottemburg, 1775)
Euphydryas maturna (Linnaeus, 1758)
Inachis io (Linnaeus, 1758)
Polygonia c-album (Linnaeus, 1758)
Nymphalis xanthomelas (Esper, 1781)
Vanessa atalanta (Linnaeus, 1758)
Vanessa cardui (Linnaeus, 1758)
Araschnia levana (Linnaeus, 1758)
Apatura iris (Linnaeus, 1758)
Limenitis populi (Linnaeus, 1758)
Callophrys rubi (Linnaeus, 1758)
Lycaena phlaeas (Linnaeus, 1761)
Lycaena dispar (Haworth, 1803)
Lycaena virgaureae (Linnaeus, 1758)
Lycaena tityrus (Poda, 1761)
Satyrium ilicis (Esper, [1779])
Everes argiades (Pallas, 1771)
Everes decoloratus Staudinger, 1886

237

Сатурнії
(Saturniidae)
Бражники
(Sphyngidae)

Чубатки
(Notodontidae)

Синявець крушиновий
Синявець небесний
Синявець мінливий
Синявець Аргус
Cинявець ІкарСинявець Буадюваля, абоСинявець ероїдес
Синявець Аріон
Синявець Телеїус
Cинявець чорнуватий, аркас
Сатурнія грушева
Бражник вʼюнковий
Бражник сосновий
Бражник липовий
Бражник тополевий
Бражник Прозерпіна
Бражник мертва голова
———Пʼядуни
(Geometridae)———Пʼядун великий зелений
П’ядун кутоватий темнозелений
—
—
—
—
—
—
—
—
Пʼядун малий хвилястий
——Пʼядун червонуватий
———Пʼядун щавлевий
—Пʼядун гострокінцевий
П’ядун лурідата

Celastrina argiolus (Linnaeus, 1758)
Glaucopsyche alexis (Poda, 1761)
Aricia artaxerxes (Fabricius, 1793)
Plebejus argus (Linnaeus, 1758)
Polyommatus icarus (Rottenburg, 1775)
Polyommatus boisduvalii (HerrichSchaffer, [1843])
Phengaris arion (Linnaeus, 1758)
Phengaris teleius (Bergstrasser, 1779)
Phengaris nausithous (Bergstrasser, 1779)
Saturnia pyri (Denis & Schiffermüller,
1775)
Agrius convolvuli (Linnaeus, 1758)
Hyloicus pinastri (Linnaeus, 1758)
Mimas tiliae (Linnaeus, 1758)
Laothoe populi (Linnaeus, 1758)
Proserpinus proserpina (Pallas, 1772)
Acherontia atropos (Linnaeus, 1758)
Drymonia dodonaea ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Spatalia argentina ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Clostera anachoreta ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Clostera anastomosis (Linnaeus, 1758)
Clostera pygra (Hufnagel, 1766)
Abraxas sylvata (Scopoli, 1763)
Geometra papilionaria Linnaeus, 1758
Chlorissa cloraria (Hübner, 1813)
Thalera fimbrialis (Scopoli, 1763)
Thetidia smaragdaria (Fabricius, 1787)
Hemithea aestivaria (Hübner, 1799)
Idaea humiliata (Hufnagel, 1767)
Idaea ochrata (Scopoli, 1763)
Idaea serpentata (Hufnagel, 1767)
Idaea muricata (Hufnagel, 1767)
Idaea rusticata ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Scopula immorata (Linnaeus, 1758)
Scopula immutata (Linnaeus, 1758)
Scopula marginepunctata (Goeze, 1781)
Scopula rubiginata (Hufnagel, 1767)
Selenia lunularia (Hübner, 1788)
Selenia tetralunaria (Hufnagel, 1767)
Cyclophora albipunctata (Hufnagel,
1767)
Timandra comae A. Schmidt, 1931
Lythria cruentaria (Hufnagel, 1767)
Scotopteryx mucronata (Scopoli, 1763)
Scotopteryx luridata (Hufnagel, 1767)

238
П’ядун охристо-жовтий
—П’ядун лісовий звичайний
П’ядун лісовий
різноманітний
П’ядун союзний
П’ядун малинний
П’ядун знітовий
П’ядун глазчатий
П’ядун молочайний
———Пʼядун вузькокрилий
П’ядун квітковий льонковий
Пʼядун обведений
Пʼядун обсипаний
Пʼядун блідий
—П’ядун кущовий сірий
——П’ядун конюшиновий
П’ядун лінійчастий
Пʼядун звичайний
Пʼядун сливовий
Пʼядун пепельний
Пʼядун дубовий
—Пʼядун димчастий
облямований
Пʼядун ялицевий
Серпокрилки
(Drepanidae)
Коконопряди
(Lasiocampidae)

Хвилівки

Серпокрилка увігнута
Пухоспинка рожева
Серпокрилка звичайна
Шовкопряд кільчастий
Коконопряд дубовий
Коконопряд малинний
Коконопряд конюшиновий
Шовкопряд сосновий
Коконопряд сливовий
Оргія антична

Camptogramma bilineata (Linnaeus,
1758)
Xanthorhoe fluctuata (Linnaeus, 1758)
Xanthorhoe ferrugata (Clerck, 1759)
Epirrhoe alternata (Müller, 1764)
Mesoleuca albicillata (Linnaeus, 1758)
Ecliptopera silaceata (Denis &Schiffermüller, 1775)
Cosmorhoe ocellata (Linnaeus, 1758)
Minoa murinata (Scopoli, 1763)
Perizoma alchemillata (Linnaeus, 1758)
Pterapherapteryx sexalata (Retzius,
1783)
Perizoma flavofasciata (Thunberg, 1792)
Eupithecia innotata (Hufnagel, 1767)
Eupithecia linariata ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Lomaspilis marginata (Linnaeus, 1758)
Cabera exanthemata (Scopoli, 1763)
Cabera pusaria (Linnaeus, 1758)
Macaria alternata ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Macaria wauaria (Linnaeus, 1758)
Narraga fasciolaria (Hufnagel, 1767)
Hypoxystis pluviaria (Fabricius, 1787)
Chiasma clathrata (Linnaeus, 1758)
Siona lineata (Scopoli, 1763)
Ematurga atomaria (Linnaeus, 1758)
Angerona prunaria (Linnaeus, 1758)
Hypomecis punctinalis (Scopoli, 1763)
Hypomecis roboraria ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Ascotis selenaria ([Denis &Schiffermuller], 1775)
Cleora cinctaria ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Ectropis crepuscularia ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Drepana curvatula (Borkhausen, 1790)
Thyatira batis (Linnaeus, 1758)
Drepana falcataria (Linnaeus, 1758)
Malacosoma neustrium (Linnaeus, 1758)
Lasiocampa quercus (Linnaeus, 1758)
Macrothylacia rubi (Linnaeus, 1758)
Lasiocampa trifolii ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Dendrolimus pini (Linnaeus, 1758)
Odonestis pruni (Linnaeus, 1758)
Orgyia antiqua (Linnaeus, 1758)

239(Lymantriidae)
Карликові
шовкопряди
(Nolidae)Совки, або нічниці
(Noctuidae)

Ніктеола пустельна
———Параколакс жовта
—Вусатка хмелева
—
—
—
—
—
Совка зубчастокрила
Стрічкарка червона
Нічниця конюшинова сіраНічниця конюшинова рудаСовка тупокрила
Нічниця ліщинова
Стрільниця березова
Совка біложилкова
Совка-листовійка темно-сіраСовка-листовійка срібляста
Совка-листовійка бураМеталовидка золота
Металовидка стенохризіс
Совка гамма
Каптурниця буро-сіраСовка короткокрила бураСовка травʼяна бураСовка пухонога темнобура
Совка корова темна
Совка коровая світло-сіраСовка рання буро-сіраСовка конюшинова
Совка садова сірувато-бураСовка дрокова
Совка насіннєва звичайна
Совка насіннєва зозулина
Совка лободова
Совка салатна
Совка капустяна
Совка рання весняна
Совка смугаста

Nycteola eremostola Dufay, 1961
Nycteola revayana (Scopoli, 1772)
Nola aerugula (Hübner, 1793)
Earias clorana (Linnaeus, 1761)
Paracolax tristalis (Fabricius, 1794)
Hypenodes humidalis Doubleday, 1850
Hypena rostralis (Linnaeus, 1758)
Thumatha senex (Hübner, [1803-1808])
Miltochrista miniata (Forster, 1771)
Pelosia muscerda (Hufnagel, 1766)
Lithosia quadra (Linnaeus, 1758)
Eilema griseola (Hübner, [1800–1803])
Scoliopteryx libatrix (Linnaeus, 1758)
Catocala nupta (Linnaeus, 1767)
Callistege mi (Clerck, 1759)
Euclidia glyphica (Linnaeus, 1758)
Charanyca trigrammica (Hufnagel,
1766)
Colocasia coryli (Linnaeus, 1758)
Аcronicta menyanthidis (Esper, [1789])
Simyra albovenosa (Goeze, 1781)
Protodeltote pygarga (Hufnagel, 1766)
Deltote bankiana (Fabricius, 1775)
Deltote uncula (Clerck, 1759)
Diachrysia chrysitis (Linnaeus, 1758)
Diachrysia stenochrysis (Warren, 1913)
Autographa gamma (Linnaeus, 1758)
Shargacucullia lychnitis Rambur, 1833
Calophasia lunula (Hufnagel, 1766)
Dypterygia scabriuscula (Linnaeus,
1758)
Callopistria juventina (Stoll, 1782)
Agrochola litura (Linnaeus, 1758)
Lithophane furcifera (Hufnagel, 1766)
Lithophane ornitopus (Hufnagel, 1766)
Orthosia gothica (Linnaeus, 1758)
Hadula trifolii (Hufnagel, 1766)
Lacanobia thalassina (Hufnagel, 1766)
Lacanobia w-latinum (Hufnagel, 1766)
Mythimna straminea (Treitschke 1825)
Hadena capsincola ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Hadena confusa (Hufnagel, 1766)
Sideridis turbida (Esper, [1790])
Hecatera dysodea ([Denis &Schiffermüller], 1775)
Mamestra brassicae (Linnaeus, 1758)
Perigrapha munda ([Dеnis &Schiffermüller], 1775)
Mythimna albipuncta ([Denis &240білоплямиста
Совка смугаста бліда
Совка оклична
Совка іпсилон
Совка озима

Лишайниці
(Lithosiidae)
Ведмедиці
(Arctiidae)

Синтоміди
(Syntomidae)

Пильщикицимбіциди
(Cimbicidae)
Пильщики стеблові
(Cephidae)
Сколії (Scoliidae)Оси дорожні
(Pompilidae)Оси справжні
(Vespidae)

Евменіди, або осистінні (Eumenidae)Оси риючі
(Sphecidae)
Риючі осикраброніди
(Crabronidae)
Мегахіліди(Megachilidae)
Антофориди

Совка білокрайня
Совка стрічкова схожа
Совка стрічкова велика
Совка розкішна
Лишайниця красива
Лишайниця золотиста
Ведмедиця-хазяйка
Ведмедиця ГебаВедмедиця сільська
Ведмедиця-господиня
Ведмедиця лучна
Ведмедиця м’ятнаВедмедиця кропив’янаТовстянка бураSchiffermüller], 1775)
Mythimna pallens (Linnaeus, 1758)
Agrotis exclamationis (Linnaeus, 1758)
Agrotis ipsilon (Hufnagel, 1766)
Agrotis segetum ([Dеnis &Schiffermüller], 1775)
Ochropleura plecta (Linnaeus, 1761)
Noctua interposita (Hübner, [1790])
Noctua pronuba (Linnaeus, 1758)
Staurophora celsia (Linnaeus, 1758)
Cybosia mesomella (Linnaeus, 1758)
Eilema sororcula (Hufnagel, 1766)
Callimorpha dominula (Linnaeus, 1758)
Eucharia festiva (Hufnagel, 1766)
Arctia villica (Linnaeus, 1758)
Pericallia matronula (Linnaeus, 1758)
Diacrisia sannio (Linnaeus, 1758)
Spilosoma lubricipeda (Linnaeus, 1758)
Spilosoma urticae (Esper, 1789)
Phragmatobia fuliginosa (Linnaeus,
1758)
Dysauxes punctata (Fabricius, 1781)Строкатка несправжня
крапкова
Строкатка несправжня
Amata phegea (Linnaeus, 1758)
звичайнаРяд Перетинчастокрилі (Hymenoptera)Пильщик березовий
Cimbex femoratus (Linnaeus, 1758)
Пильщик стебловий пулхер

Cephus pulcher Tischbein, 1852Сколія степова
Батазон ящірковий

Scolia hirta Schrank, 1781
Batozonellus lacerticida (Pallas, 1771)

ШершеньОса саксонська

Пелопей

Vespa crabro Linnaeus, 1758
Dolichovespula saxonica (Fabricius,
1793)
Paravespula germanica (Fabricius, 1793)
Polistes nimphus (Christ, 1791)
Polistes dominulus (Christ, 1791)
Pareumenes laminatus (Kriechbaumer,
1879)
Sceliphron destillatorium (Illiger, 1807)Лярра анафемська

Larra anathema (Rossi, 1790)Осмія рудаБджола-листоріз округла

Osmia rufa (Linnaeus, 1758)
Megachile rotundata Fabricius,
1787
Anthophora retusa (Linnaeus, 1758)

Оса германська
Поліст німфаОса домінулус
Паревмен ламінований

Антофора ретуза, або241(Anthophoridae)
Бджолині (Apidae)

Мурашки
(Formicidae)

Блохи звичайні
(Pulicidae)
Скорпіонниці
(Panorpidae)
Ґедзі (Tabanidae)

Мухи-повисюхи
(Syrphidae)

повернута
Бджола-тесляр звичайна
Ксилокопа фіолетова
Ксилокопа райдужна
Джмiль моховий
Джміль лісовий
Джміль сільський
Джміль садовий
Джміль земляний
Джміль кам’янийДжміль червонуватий
Джміль незвичайний
Бджола медоносна
Мірміка рудаМірміка зморшкувата
Мірміка галлієні
Мірміка мохова
Темноторакс красіспінус

Xylocopa valga Gerstaecker, 1872
Xylocopa violaceae (Linnaeus, 1758)
Xylocopa iris (Christ, 1791)
Bombus muscorum (Fabrictus, 1775)
Bombus sylvarum (Linnaeus, 1761)
Bombus agrorum (Fabricius, 1787)
Bombus hortorum (Linnaeus, 1761)
Bombus terrestris (Linnaeus, 1758)
Bombus lapidarius (Linnaeus, 1758)
Bombus ruderatus (Fabricius, 1775)
Bombus confusus Schenck, 1859
Apis mellifera Linnaeus, 1758
Myrmica rubra (Linnaeus, 1758)
Myrmica ruginodis Nylander, 1846
Myrmica gallieni Bondroit, 1920
Myrmica scabrinodis Nylander, 1846
Temnothorax crassispinus Karavaiev,
1926
Tetramorium caespitum (Linnaeus, 1758)
Formica rufa Linnaeus, 1761
Formica polyctena Föster, 1850
Formica lugubris Zetterstedt, 1838
Formica truncorum Fabricius, 1804
Formica fusca Linnaeus, 1758
Formica cunicularia Latreille, 1798
Lasius niger (Linnaeus, 1758)
Lasius platythorax Seifert, 1991
Lasius brunneus (Latreille, 1793)
Lasius paralienus Seifert, 1992
Lasius flavus (Fabricius, 1782)
Lasius fuliginosus (Latreille, 1798)Мурашка дернова
Мурашка руда лісова
Мурашка лісова малаМурашка лісова волосиста
Мурашка лісова трункорум
Мурашка лісова бураМурашка кунікуларія
Мурашка чорна садова
Мурашка платіторакс
Мурашка коричнева
Мурашка парвлієнус
Мурашка земляна жовта
Мурашка-деревоточець
пахучаРяд Блохи (Aphaniptera)Блоха собача
Ctenocephalides canis Curtis, 1826Блоха котяча
Ctenocephalides felis Bouché, 1835Ряд Скорпіонниці (Mecoptera)Скорпіонниця звичайна
Panorpa communis Linnaeus, 1758

Ряд Двокрилі (Diptera)Гибомітра блискучолоба
Hybomitra lurida (Fallén, 1817)Гибомітра рання
Hybomitra conformis (Frey, 1917)Гибомітра Шінера
Hybomitra schineri Lyneborg, 1959Гибомітра полуденна
Hybomitra bimaculata (Macquart, 1826)Гибомітра Лундбека
Hybomitra lundbecki (Lyneborg, 1959)Гедзь сірий
Tabanus bromius Linnaeus, 1758
Гедзь бичачий
Tabanus bovinus Loew, 1858Ксантограмма
Xanthogramma citrofasciatum (De Geer,оранжевосмугаста
1776)
Дзюрчалка-оса бадьора
Chrysotoxum festivum (Linnaeus, 1758)
Дзюрчалка квіткова
Myiatropa florea (Linnaeus, 1758)

242Зелені м’ясні мухи(Calliphoridae)
Тахіни (Tachinidae)

Мульниця гибридна
Мульниця порхаюча
Муха падлова синяМуха падлова уральська
Ектофазія товстонога

Helophilus hybridus H. Loew, 1846
Helophilus pendulus (Linnaeus, 1758)
Calliphora vicina Robineau-Desvoidy,
1830
Calliphora uralensis Villeneuve, 1922
Ectophasia crassipennis (Fabricius,1794)Список видів риб акваторій Заповідника
Родина
Міногові
Оселедцеві
ЩукаКоропові

Вид (укр.)Мінога українська
Тюлька
Щука звичайна
Плітка звичайна
Ялець звичайний
Головень
європейський
7. В'язь
8. Краснопірка звичайна
1.
2.
3.
4.
5.
6.

9. Амур білий
10. Білизна звичайна
11. Підуст звичайний
12. Чебачок амурський
13. Вівсянка
14. Лин
15. Верховодка звичайна
16. Бистрянка звичайна
17. Плоскирка звичайна
18. Лящ
19. Білоочка
20. Синець звичайний
21. Рибець звичайний
22. Чехоня
23. Гірчак європейський
24. Карась звичайний
25. Карась сріблястий
26. Короп звичайний
27. Товстолобик білий

В'юнові
Баліторові

28. Товстолобик
строкатий
29. Пічкур звичайний
30. Пічкур-білопер
дніпровський
31. В'юн звичайний
32. Щипавка звичайна
33. Слиж європейський

Вид (лат.)Eudontomyzon mariae (Berg, 1931)
Clupeonella cultiventris (Nordmann, 1840)
Esox ludus (Linnaeus, 1758)
Rutilus rutilus (Linnaeus, 1758)
Leuciscus leuciscus (Linnaeus, 1758)
Squalius cephalus (Linnaeus, 1758)
Leuciscus idus (Linnaeus, 1758)
Scardinius erythmphthahnus (Linnaeus,
1758)
Ctenopharyngodon idella (Valenciennes,
1844)
Aspius aspius (Linnaeus, 1758)
Chondrostoma nasus (Linnaeus, 1758)
Pseudorasbora parva (Temminck &Schlegel, 1846)
Leucaspius delineatus (Heckel, 1843)
Tinca tinca (Linnaeus, 1758)
Alburnus alburnus (Linnaeus, 1758)
Alburnoides bipunctatus (Bloch, 1782)
Blicca bjoerkna (Linnaeus, 1758)
Abramis brama (Linnaeus, 1758)
Ballerus sapa (Pallas, 1814)
Ballerus ballerus (Linnaeus, 1758)
Vimba vimba (Linnaeus, 1758)
Pelecus cultratus (Linnaeus, 1758)
Rhodeus amarus (Bloch, 1782)
Carassius carassius (Linnaeus, 1758)
Carassius gibelio (Bloch, 1782)
Cyprinus carpio (Linnaeus, 1758)
Hypophthalmichthys molitrix (Valenciennes,
1844)
Hypophthalmichthys nobilis (Richandson,
1845)
Gobio gobio (Linnaeus, 1758)
Romanogobio belingi (Slastenenko, 1934)
Misgurnus fossilis (Linnaeus, 1758)
Cobitis taenia (Linnaeus, 1758)
Barbatula barbatula (Linnaeus, 1758)

243Сомові
Миневі
Колючкові
Іглицеві
Окуневі

34. Сом звичайний
35. Минь річковий
36. Колючка триголкова
37. Колючка
дев'ятиголкова
38. Іглиця пухлощока
39. Окунь звичайний
40. Судак звичайний
41. Берш
42. Йорж звичайний
43. Йорж носар
44. Бичок-бабка
45. Бичок-цуцик
46. Бичок-підкамінщик

Silurus glanis (Linnaeus, 1758)
Lota lota (Linnaeus, 1758)
Gasterosteus aculeatus (Linnaeus, 1758)
Pungitius pungitius (Linnaeus, 1758)
Syngnathus abaster (Risso, 1826)
Perca fluviatilis (Linnaeus, 1758)
Sander lucioperca (Linnaeus, 1758)
Sander volgensis (Gmelin, 1789)
Gymnocephalus cernua (Linnaeus, 1758)
Gymnocephalus acerinus (Güldenstädt,
1774)
Neogobius fluviatilis (Pallas, 1814)
Proterorhinus marmoratus (Pallas, 1814)
Cottus gobio (Linnaeus, 1758)

Список видів земноводних та плазунів Заповідника
Вид (лат.)Lissotriton vulgaris (L., 1758)
Triturus cristatus (Laurenti,1768)
Bombina bombina (L., 1761)
Pelobates fuscus (Laurenti, 1768)
Hyla orientalis Bedriaga, 1890
Bufo bufo (Linnaeus, 1758)
Bufo viridis Laurenti, 1768
Rana temporaria L. 1758
Rana arvalis Nilsson, 1842
Pelophylax ridibundus(Pallas, 1771)
Pelophylax lessonae (Camerano, 1882)
Emys orbicularis (L., 1758)
Anguis fragilis Linnaeus, 1758
Lacerta agillis Linnaeus, 1758
Zootoca vivipara (von Jacquin, 1787
Coronella austriaca Laurenti, 1768
Natrix natrix (L. 1758)
Vipera berus (L., 1758)

Вид (укр.)Звичайний тритон
Гребінчастий тритон
Червоночерева джерелянка
Звичайна землянка
Східна райка
Сіра, або звичайна ропуха
Зелена ропуха
Трав’яна жабаГостроморда жабаОзерна жабаСтавкова жабаЧерепаха болотяна
Веретільниця ламка
Ящірка прудка
Ящірка живородна
Мідянка звичайна
Звичайний вужЗвичайна гадюка

Список видів птахів Заповідника
№ за/п
1
2
3
4

Родина
Гагарові
Пірникозові
Пірникозові
Бакланові

Вид (укр.)Гага́ра чорноши́яПірникоза чорношия
Пірникоза велика
Бакла́н вели́кий

56Чаплеві
Чаплеві

Буга́й
Буга́йчик

Вид (лат.)Gavia arctica (Linnaeus, 1758)
Podiceps nigricollis (Brehm, 1831)
Podiceps cristatus (Linnaeus, 1758)
Phalacrocorax carbo (Linnaeus,
1758)
Botaurus stellaris (Linnaeus, 1758)
Ixobrychus minutus (Linnaeus,
1766)Статус
М
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ

244
7

Чаплеві

Квак

8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31
32
33
34
35
36

Чаплеві
Чаплеві
Чаплеві
Лелекові
Лелекові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Качкові
Скопові
Яструбові

Чепу́ра вели́каЧапля сіраЧапля рудаЛеле́ка бі́лийЛелека чорний
Гу́ска сі́раГу́ска білоло́баГу́ска мала́Гуменник
Ле́бідь-шипу́нЛе́бідь-клику́нКрижень
Чирянка малаНерозень
СвищШилохвіст
Чирянка велика
Широконіска
Попелюх
Чернь чубата
Гоголь
Синьга
Крех малий
Крех великий
Скопа́
ОсоїдШуліка чорний
Лунь польовий
Лунь степовий

37
38

Лунь лучний
Лунь очеретяний

39
40
41
42
43
44
45
46
47
48

Яструб великий
Малий яструб
Зимняк
Канюк звичайний
Змієїд
Підорлик великий
Підорлик малий
Могильник
Беркут
Орлан-білохвіст

Nycticorax nycticorax (Linnaeus,
1758)
Ardea alba (Linnaeus, 1758)
Ardea cinerea (Linnaeus, 1758)
Ardea purpurea (Linnaeus, 1766)
Ciconia ciconia (Linnaeus, 1758)
Ciconia nigra (Linnaeus, 1758)
Anser anser (Linnaeus, 1758)
Anser albifrons (Scopoli, 1769)
Anser erythropus (Linnaeus, 1758)
Anser fabalis (Latham, 1787)
Cygnus olor (Gmelin, 1789)
Cygnus cygnus (Latham, 1758)
Anas platyrhynchos (Latham, 1758)
Anas crecca (Latham, 1758)
Anas strepera (Latham, 1758)
Anas penelope (Latham, 1758)
Anas acuta (Latham, 1758)
Anas querquedula (Latham, 1758)
Anas clypeata (Latham, 1758)
Aythya ferina (Latham, 1758)
Aythya fuligula (Latham, 1758)
Bucephala clangula (Latham, 1758)
Melanitta nigra (Linnaeus, 1758)
Mergellus albellus (Linnaeus, 1758)
Mergus merganser (Linnaeus, 1758)
Pandion haliaetus (Linnaeus, 1758)
Pernis apivorus (Linnaeus, 1758)
Milvus migrans (Boddaert, 1783)
Circus cyaneus (Linnaeus, 1766)
Circus macrourus (S. G. Gmelin,
1771)
Circus pygargus (Linnaeus, 1758)
Circus aeruginosus (Linnaeus,
1758)
Accipiter gentilis (Linnaeus, 1758)
Accipiter nisus (Linnaeus, 1758)
Buteo lagopus (Pontoppidan, 1763)
Buteo buteo (Linnaeus, 1758)
Circaetus gallicus (Gmelin, 1788)
Aquila clanga (Pallas, 1811)
Aquila pomarina (Brehm, 1831)
Aquila heliaca (Savigny, 1809)
Aquila chrysaёtos (Linnaeus, 1758)
Haliaeetus albicilla (Linnaeus,

МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
М
М
М
М
МГЗ
МГЗ
МГЗ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГЗ
М
М
МЗ
М
МГ
М
МЗ
М
МГ
МГ
МГО
МГЗ
МЗ
МГ
МГ
МГ
МГ
МВ
МЗ
МГОЗ

245
49
50
51
52
53
54
55
56
57
58
59
60
61
62
63
64
65

Соколові

Фазанові

Журавлині
Пастушкові

Балобан
Сапсан
Підсоколик великий
Підсоколик малий
Кібчик
Боривітер звичайний
Тетерук
Глушець
Орябок
Куріпка сіраПерепілка
Журавель сірий
Пастушок
Погонич звичайний
Погонич малий
Деркач
Курочка водяна

66
67

Лежневі

ЛискаЛежень

68Сивкові

Сивка морська

69
70
71
72
73
74

Куликисороки
Баранцеві

75
76
77

Пісочник великий
Пісочник малий
ЧайкаКулик-сорока
Коловодник лісовий
Коловодник
болотяний
Коловодник
звичайний
Набережник
Брижач

80Побережник малий
Побережник
чорногрудий
Баранець звичайний

81
82
83
84
85

Слуква
Кульон великий
Грицик великий
Мартин малий
Мартин звичайний

78
79Мартинові

1758)
Falco cherrug (J. E. Gray, 1834)
Falco peregrinus (Tunstall, 1771)
Falco subbuteo (Linnaeus, 1758)
Falco columbarius (Linnaeus, 1758)
Falco vespertinus (Linnaeus, 1766)
Falco tinnunculus (Linnaeus, 1758)
Tetrao tetrix (Linnaeus, 1758)
Tetrao urogallus (Linnaeus, 1758)
Tetrastes bonasia (Linnaeus, 1758)
Perdix perdix (Linnaeus)
Coturnix coturnix (Linnaeus, 1758)
Grus grus (Linnaeus, 1758)
Rallus aquaticus Linnaeus, 1758
Porzana porzana (Linnaeus, 1766)
Porzana parva (Scopoli, 1769)
Crex crex (Linnaeus, 1758)
Gallinula chloropus (Linnaeus,
1758)
Fulica atra (Linnaeus, 1758)
Burhinus oedicnemus (Linnaeus,
1758)
Pluvialis squatarola (Linnaeus,
1758)
Charadrius hiaticula Linnaeus, 1758
Charadrius dubius (Scopoli, 1786)
Vanellus vanellus (Linnaeus, 1758)
Haematopus ostralegus (Linnaeus,
1758)
Tringa ochropus (Linnaeus, 1758)
Tringa glareola (Linnaeus, 1758)

МГ
МЗ
МГ
М
МГ
МГ
ГО
ГО
ГО
ГО
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МВ
М
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ

Tringa totanus (Linnaeus, 1758)

МГActitis hypoleucos (Linnaeus, 1758)
Philomachus pugnax (Linnaeus,
1758)
Calidris minuta (Leisler, 1812)
Calidris alpina (Linnaeus, 1758)

МГМ

Huperzia selago L. ((L.) Bernh. ex
Schrank & Mart., 1829)
Scolopax rusticola (Linnaeus, 1758)
Numenius arquata (Linnaeus, 1758)
Limosa limosa (Linnaeus, 1758)
Larus minutus (Pallas, 1776)
Larus ridibundus (Linnaeus, 1766)

МГ

М
М

МГ
М
МГ
МГ
МГ

246
86
87
88
89
90

Мартин чорнокрилий
Мартин жовтоногий
Мартин сивий
Крячок чорний
Крячок білокрилий

91
92
93
94

Крячок білощокий
Крячок річковий
Крячок малий
Припутень

Голубові

95
96
97Голуб-синяк
Голуб сизий
Горлиця садова

98
99
100
101
102
103
104
105

Горлиця звичайна
Зозуля
ПугачСова вухата
Сова болотянаСич волохатийСич хатній
Сичик-горобець

Зозулеві
Совові

Сова сіра
Сова бородата

106
107
108

Дрімлюгові

Дрімлюга

109Серпокрильцеві
Сиворакшеві
Рибалочкові
Бджолоїдкові
Одудові
Дятлові

Серпокрилець
чорний
Сиворакша
Рибалочка
Бджолоїдка
ОдудКрутиголовка
Жовна сиваЖовна чорна

110
111
112
113
114
115
116
117

Дятел звичайний

118

Дятел сирійський

119Дятел середній

120Дятел білоспинний

121Дятел малий

Larus fuscus (Linnaeus 1758)
Larus cachinnans (Pallas, 1811)
Larus canus (Linnaeus, 1758)
Chlidonias niger (Linnaeus, 1758)
Chlidonias leucopterus (Temminck,
1815)
Chlidonias hybrida (Pallas, 1811)
Sterna hirundo (Linnaeus, 1758)
Sterna albifrons (Pallas, 1764)
Columba palumbus (Linnaeus,
1758)
Columba oenas (Linnaeus, 1758)
Columba livia (Gmelin, 1789)
Streptopelia decaocto (Frivaldszky,
1838)
Streptopelia turtur (Linnaeus, 1758)
Cuculus canorus (Linnaeus, 1758)
Bubo bubo (Linnaeus, 1758)
Asio otus (Linnaeus, 1758)
Asio flammeus (Pontoppidan, 1763)
Aegolius funereus (Linnaeus, 1758)
Athene noctua (Scopoli, 1769)
Glaucidium passerinum (Linnaeus,
1758)
Strix aluco (Linnaeus, 1758)
Strix nebulosa (Johann Reinhold
Forster, 1772)
Caprimulgus europaeus (Linnaeus,
1758)
Apus apus (Linnaeus, 1758)

М
МГ
МГ
МГ
МГ

Coracias garrulus (Linnaeus, 1758)
Alcedo atthis (Linnaeus, 1758)
Merops (Linnaeus, 1758)
Upupa epops (Linnaeus, 1758)
Jynx torquilla (Linnaeus, 1758)
Picus canus (Gmelin, 1788)
Dryocopus martius (Linnaeus,
1758)
Dendrocopos major (Linnaeus,
1758)
Dendrocopos syriacus (Hemprich &Ehrenberg, 1833)
Dendrocopos medius (Linnaeus,
1758)
Dendrocopos leucotos (Bechstein,
1802)
Dryobates minor (Linnaeus, 1758)

МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
ГО
ГО

МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
ГО
МГ
МГ
МГ
ГО
МГ
МГ
ГО
ГО
ГО
МГО
МГО
МГ
МГ

ГО
ГО
ГО
ГО
ГО

247
122
123
124
125
126
127
128
129
130
131
132
133
134
135
136
137
138
139

Ластівкові

Ластівка берегова
Ластівка сільська
Ластівка міська
Жайворонкові Посмітюха
Жайворонок лісовий
Жайворонок
польовий
Плискові
Щеврик польовий
Щеврик лісовий
Щеврик лучний
Плиска жовта
Плиска жовтоголова
Плиска білаСорокопудові Сорокопуд терновий
Сорокопуд
чорнолобий
Сорокопуд сірий
Вивільгові
Вивільга
Шпакові
Шпак звичайний
Воронові
Сойка

140
141

Сорока
Горіхівка

142
143
144
145
146
147

Омелюхові
Воловоочкові

Галка
Грак
Ворона сіраКрукОмелюх
Волове очко

148
149
150

Кропив'янкові Кобилочка солов’їнаКобилочка річкова
Очеретянка лучна

151
152

Очеретянка
чагарникова
Очеретянка ставкова

153

Очеретянка велика

154
155

Берестянка звичайна
Кропив’янкарябогруда
Кропив’янкачорноголова
Кропив’янка садова

156
157

Riparia riparia (Linnaeus, 1758)
Hirundo rustica (Linnaeus, 1758)
Delichon urbicum (Linnaeus, 1758)
Galerida cristata (Linnaeus, 1758)
Lullula arborea (Linnaeus, 1758)
Alauda arvensis (Linnaeus, 1758)

МГ
МГ
МГ
ГО
МГ
МГ

Anthus campestris (Linnaeus, 1758)
Anthus trivialis (Linnaeus, 1758)
Anthus pratensis (Linnaeus, 1758)
Motacilla flava (Linnaeus, 1758)
Motacilla citreola Pallas, 1776
Motacilla alba (Linnaeus, 1758)
Lanius collurio (Linnaeus, 1758)
Lanius minor (Gmelin, 1788)

МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ

Lanius excubitor (Linnaeus, 1758)
Oriolus (Linnaeus, 1766)
Sturnus vulgaris (Linnaeus, 1758)
Garrulus glandarius (Linnaeus,
1758)
Pica pica (Linnaeus, 1758)
Nucifraga caryocatactes (Linnaeus,
1758)
Corvus monedula (Linnaeus, 17580
Corvus frugilegus (Linnaeus, 1758)
Corvus cornix (Linnaeus, 1758)
Corvus corax (Linnaeus, 1758)
Bombycilla (Vieillot, 1808)
Troglodytes troglodytes (Linnaeus,
1758)
Locustella luscinioides (Savi, 1824)
Locustella fluviatilis (Wolf, 1810)
Acrocephalus schoenobaenus(Linnaeus, 1758)
Acrocephalus palustris (Linnaeus,
1758)
Acrocephalus scirpaceus (Hermann,
1804)
Acrocephalus arundinaceus(Linnaeus, 1758)
Hippolais icterina (Linnaeus, 1758)
Sylvia nisoria (Bechstein, 1792)

МГ
МГ
МГ
ГО

Sylvia atricapilla (Linnaeus, 1758)

МГ

Sylvia borin (Boddaert, 1783)

МГ

ГО
МЗ
МГО
МГ
ГО
ГО
МЗ
МГО
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ

248
158
159
160

Кропив’янка сіраКропив’янка прудка
Вівчарик весняний

161Вівчарик-ковалик

162Вівчарик
жовтобровий
Вівчарик зелений

163
164
165
166

Золотомушкові
Мухоловкові

167
168
169
170
171
172
173
174
175
176
177
178
179
180
181
182
183
184
185

Дроздові

Суторові
Довгохвостосиницеві
Ремезові
Синицеві

186
187
188
189
190
191

Повзикові
Підкоришник
ові

Sylvia communis (Latham, 1787)
Sylvia curruca (Linnaeus, 1758)
Phylloscopus trochilus (Linnaeus,
1758)
Phylloscopus collybita (Vieillot,
1817)
Phylloscopus sibilatrix (Bechstein,
1793)
Phylloscopus trochiloides(Sundevall, 1837)
Regulus regulus (Linnaeus, 1758)

МГ
МГ
МГ

Ficedula hypoleuca (Pallas, 1764)
Ficedula albicollis (Temminck,
1815)
Мухоловка малаFicedula parva (Bechstein, 1792)Мухоловка сіраMuscicapa striata (Pallas, 1764)
Трав’янка лучна
Saxicola rubetra (Linnaeus, 1758)
Кам’янка звичайна
Oenanthe oenanthe (Linnaeus,
1758)Горихвістка звичайна Phoenicurus phoenicurus (Linnaeus,
1758)Горихвістка чорна
Phoenicurus ochruros (S. G.
Gmelin, 1774)
Вільшанка
Erithacus (Cuvier, 1800)Соловейко східний
Luscinia luscinia (Linnaeus, 1758)
Синьошийка
Luscinia svecica (Linnaeus, 1758)
Чикотень
Turdus pilaris (Linnaeus, 1758)
Дрізд чорний
Turdus merula (Linnaeus, 1758)
Дрізд білобровий
Turdus iliacus (Linnaeus, 1758)
Дрізд співочий
Turdus philomelos (Brehm, 1831)Дрізд-омелюх
Turdus viscivorus (Linnaeus, 1758)
Синиця вусата
Panurus biarmicus (Carolus
Linnaeus, 1758)
Синиця довгохвоста Aegithalos caudatus (Linnaeus,
1758)
Ремез
Remiz pendulinus (Linnaeus, 1758)
Гаїчка болотяна
Poecile palustris (Linnaeus, 1758)
Гаїчка-пухляк
Poecile montanus (Conrad vonBaldenstein, 1827)Синиця чубата
Lophophanes cristatus (Linnaeus,
1758)Синиця чорна
Parus ater (Linnaeus, 1758)
Синиця блакитна
Parus caeruleus (Linnaeus, 1758)
Синиця велика
Parus majorПовзик
Sitta (Linnaeus, 1758)
Підкоришник
Certhia familiaris (L, 1758)
звичайний

МГМГЗолотомушка
жовточуба
Мухоловка строката
Мухоловка білошия

МГ
МГ
МГ
МГО

МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГЗ
МГ
МГ
МГ
МГ
МГ
ГО
МГ
ГО
ГО
ГО
ГО
МГО
МГО
ГО
ГО

249
192
193
194
195

Горобцеві
В'юркові

Горобець хатній
Горобець польовий
Зяблик
В’юрок

196
197
198
199

Щедрик
Зеленяк
ЧижЩиглик

200Коноплянка

201
202

Чечітка звичайна
Чечевиця

203
204Снігур
Костогриз

205
206

Вівсянкові

Просянка
Вівсянка звичайна

207Вівсянка очеретяна

208Вівсянка садова

Passer domesticus (Linnaeus, 1758)
Passer montanus (Linnaeus, 1758)
Fringilla coelebs (Linnaeus, 1758)
Fringilla montifringilla (Linnaeus,
1758)
Serinus serinus (Linnaeus, 1766)
Carduelis chloris (Linnaeus, 1758)
Spinus spinus (Linnaeus, 1758)
Carduelis carduelis (Linnaeus,
1758)
Acanthis cannabina (Linnaeus,
1758)
Acanthis flammea (Linnaeus, 1758)
Carpodacus erythrinus (Pallas,
1770)
Pyrrhula pyrrhula (Linnaeus, 1758)
Coccothraustes coccothraustes(Linnaeus, 1758)
Emberiza calandra (Linnaeus, 1758)
Emberiza citrinella (Linnaeus,
1758)
Emberiza schoeniclus (Linnaeus,
1758)
Emberiza hortulana (Linnaeus,
1758)Список видів ссавців Заповідника
№Родина
за/п
1Зайцеві
2
3Вивіркові
4Вовчкові
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16

Боброві
Мишівкові
Мишеві

Щурові

Вид (укр.)Заєць сірий
Заєць білий
Вивірка лісова

Вид (лат.)Lepus europaeus (Pallas, 1778)
Lepus timidus (Linnaeus, 1758)
Sciurus vulgaris (Linnaeus, 1758)
Muscardinus avellanarius (Linnaeus,Ліскулька руда1758)
Соня лісова
Dryomys nitedula (Pallas, 1779)Бобер європейський
Castor fiber (Linnaeus, 1758)
Мишівка лісова
Sicista betulina (Pallas, 1779)Мишка лучна
Micromys minutus (Pallas, 1771)
Житник пасистий
Apodemus agrarius (Pallas, 1771)
Мишак жовтогрудий Sylvaemus tauricus (Pallas, 1811)Мишак європейський Sylvaemus sylvaticus (Linnaeus, 1758)
Миша хатня
Mus musculus Linnaeus, 1758
Пацюк мандрівний
Rattus norvegicus (Berkenhout, 1769)Ондатра мускусна
Ondatra zibethicus (Linnaeus, 1766)Нориця рудаMyodes glareolus (Schreber, 1780)
Terricola subterraneus (SelysНорик підземний
Longchamps, 1836)

ГО
ГО
МГЗ
МЗ
М
МГ
МЗ
МГЗ
МГ
МЗ
МГ
МЗ
МГЗ
МГ
МГЗ
МГ
МГ

250
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31
32

Їжакові
Мідицеві

Лиликові

33
34
35
36
37
38
39
40
41
42
43
44
45
46
47
48
49
50
51
52
53
54
55
56
57

Полівка темна
Полівка лучна
Полівка європейська
Полівка сибірська
Їжак білочеревий
Кріт європейський
Білозубка малаРясоніжка велика
Мідиця малаМідиця звичайна
Нічниця північна
Нічниця вусата
Нічниця ставкова
Нічниця водяна
Вухань бурий
Широковух
європейський
Вечірниця малаВечірниця дозірна
Вечірниця
велетенська
Нетопир білосмугий
Нетопир лісовий

Котові
ПсовіВедмедеві
Мустелові

Коневі
Свиневі
Оленеві

Нетопир пігмей
Лилик двоколірний
Пергач пізній
Рись євразійська
Єнот уссурійськийВовкЛиc рудий
Ведмідь бурий
Ласиця
Тхір темний
Візон річковий
Куниця лісова
Куниця кам'янаБорсук європейський
Видра річкова
Кінь дикий
Свиня лісова
Олень шляхетний
Сарна європейська
Лось європейський

Microtus agrestis (Linnaeus, 1761)
Microtus levis (Miller, 1908)
Microtus arvalis (Pallas, 1779)
Microtus oeconomus (Pallas, 1776)
Erinaceus roumanicus (Barrett-Hamilton,
1900)
Talpa europaea (Linnaeus, 1758)
Crocidura suaveolens (Pallas, 1811)
Neomys fodiens (Pennant, 1771)
Sorex minutus (Linnaeus, 1766)
Sorex araneus (Linnaeus, 1758)
Myotis brandtii (Eversmann, 1845)
Myotis mystacinus (Kuhl, 1817)
Myotis dasycneme (Boie, 1825)
Myotis daubentonii (Kuhl, 1817)
Plecotus auritus (Linnaeus, 1758)
Barbastella barbastellus (Schreber, 1774)
Nyctalus leisleri (Kuhl, 1817)
Nyctalus noctula (Schreber, 1774)
Nyctalus lasiopterus (Schreber, 1780)
Pipistrellus kuhlii (Kuhl, 1817)
Pipistrellus nathusii (Keyserling, Blasius,
1839)
Pipistrellus pygmaeus (Leach, 1825)
Vespertilio murinus Linnaeus, 1758
Eptesicus serotinus (Schreber, 1774)
Lynx lynx (Linnaeus, 1758)
Nyctereutes procyonoides (Gray, 1834)
Canis lupus Linnaeus, 1758
Vulpes vulpes (Linnaeus, 1758)
Ursus arctos Linnaeus, 1758
Mustela nivalis Linnaeus, 1766
Mustela putorius Linnaeus, 1758
Neovison vison (Schreber, 1777)
Martes martes (Linnaeus, 1758)
Martes foina (Erxleben, 1777)
Meles meles (Linnaeus, 1758)
Lutra lutra (Linnaeus, 1758)
Equus ferus (Boddaert, 1785)
Sus scrofa (Linnaeus, 1758)
Cervus elaphus Linnaeus, 1758
Capreolus capreolus (Linnaeus, 1758)
Alces alces (Linnaeus, 1758)

251
58

Бикові

Зубр

Bison bonasus (Linnaeus, 1758)

252Додаток 9. База даних території
«Chornobylskyi Biosphere Reserve»Смарагдової

мережі

ЄвропиEMERALD - STANDARD DATA FORM
For proposed Emerald Sites (Areas of Special Conservation Interest, ASCI),
Candidate Emerald Sites and,For Areas of Special Conservation Interest (ASCI = Emerald Sites)

SITE

UA0000046

SITENAME

Chornobylskyi Biosphere Reserve

TABLE OF CONTENTS








1. SITE IDENTIFICATION
2. SITE LOCATION
3. ECOLOGICAL INFORMATION
4. SITE DESCRIPTION
5. SITE PROTECTION STATUS
6. SITE MANAGEMENT
7. MAP OF THE SITE



SITE IDENTIFICATION

1.1 TypeC

1.2 Site code

UA0000046



1.3 Site name

Chornobylskyi Biosphere Reserve

1.4 First Compilation date2010-08

UA0000046

253

1.5 Update date

1.6 Respondent:-

Name/Organisation:

Viktor Onyshchenko, Tetiana Solomakha, Oleg Dudkin,
Olga
Yaremchenko, Oleksandr Boltachev, Oksana
Chervonenko,
Igor Sirenko, Oleg Kokhan, Fedir Kurtiak

Address:

Email:



1.7 Site indication and designation / classification dates

Classification

Data

Date site proposed as ASCI (Emerald):

2010-08

Date site accepted as candidate ASCI (Emerald):

2013-12

Date site designated as ASCI (Emerald):

No data

Date site accepted as ASCI (Emerald):

2016-11

National legal reference of ASCI designation:

No data

2. SITE LOCATION

2.1 Site-centre location [decimal degrees]:

Longitude

51.191700

Latitude30.337600



2.2 Area [ha]227381.0000

254


2.3 Marine area [%]0.0000

2.4 Sitelength [km]:

0.00



2.5 Administrative region code and name

NUTS level 2 code

Region Name

UA32

Kyiv oblast

2.6 Biogeographical Region(s)Continental(100.00 %)3. ECOLOGICAL INFORMATION
3.1 Habitat types present on the site and site evaluation for them:
Resolution 4 Habitat type
Code

PF NP

Site assessment

Cover Cave
Data
A|B|C|D[ha][number] quality

A|B|C

Representativity

Relative
Conservation Global
SurfaceC1.222

50

0.00

P

A

C

A

C

C1.223

30

0.00

P

A

C

A

C

C1.224

18

0.00

P

A

C

A

C

C1.226

0.04

0.00

P

A

C

A

C

2

0.00

P

A

C

A

C

3

0.00

P

A

C

A

C

C2.33

17

0.00

P

A

C

A

C

C3.51

0.2

0.00

P

A

C

A

C

D2.3

200

0.00

P

A

C

A

C

D5.2

2000

0.00

P

B

C

A

C

E1.9

110

0.00

P

A

C

A

C

C1.3411
C1.3413

255
Resolution 4 Habitat type
Code

PF NP

Site assessment

Cover Cave
Data
A|B|C|D[ha][number] quality

A|B|C

Representativity

Relative
Conservation Global
Surface

E3.4

8000

0.00

P

A

C

B

C

E3.5

22

0.00

P

B

C

B

C

E5.4

200

0.00

P

A

C

B

C

F4.2

2

0.00

P

A

C

B

C

F9.1

1200

0.00

P

A

B

A

C

G1.11

700

0.00

P

A

B

A

C

G1.21

140

0.00

P

B

C

B

C

G1.3

10

0.00

P

B

B

A

C

G1.51

100

0.00

P

A

C

B

C

G1.8

700

0.00

P

A

C

A

C

G1.A1

8000

0.00

P

A

C

B

C

G3.E

15

0.00

P

B

C

A

C

X04

3

0.00

P

B

C

A

C

X35

100
0.00
P
B
C
B
C
 PF: for the habitat types that can have a non-priority as well as a priority form (6210,
7130, 9430) enter "X" in the column PF to indicate the priority form.
 NP: in case that a habitat type no longer exists in the site enter: x (optional)
 Cover: decimal values can be entered Caves: included in habitat types A1.44, A3, A4 and H1: enter the number of caves if
estimated surface is not available.
 Data quality: G = “Good” (e.g. based on surveys); M = “Moderate” (e.g. based onpartial data with some extrapolation); P = Poor (e.g. rough estimation)
3.2 Species listed in Resolution 6 and site evaluation for themSpeciesSiteassessment

Population in the site

Group CodeScientificName

S NP Type Size

Unit

Min

Max

Cat.

B

A229 Alcedo atthis

r

30

0

p

P

1516

Aldrovanda
vesiculosa

p

100

500

i

B

A255

Anthuscampestris

r

1

10

B

A255 Anthus

c

50

0

Data
quality

A|B|C|D

A|B|C

C/R/V/P

Pop.

Con. Iso.

C

B

C

C

B

C

C

B

p

C

C

C

C

i

C

C

C

C

C

256
SpeciesSiteassessment

Population in the site

Group CodeScientificName

S NP Type Size

Unit

Min

Max

Cat.

Data
quality

A|B|C|D

A|B|C

C/R/V/P

Pop.

Con. Iso.

campestris
B

A089

Aquilapomarina

r

2

0

p

C

C

C

C

B

A222 Asio flammeus

c

10

20

i

C

B

C

C

B

A222 Asio flammeus

r

10

0

p

C

B

C

C

F

1130 Aspius aspius

p

0

0

R

C

B

C

C

A

1188

Bombinabombina

p

0

0

R

C

B

C

B

I

1920

Boros
schneideri

p

0

0

V

D

B

A021

Botaurusstellaris

r

50

0

p

C

B

C

B

B

A021

Botaurusstellaris

c

200

0

i

C

B

C

B

M

1352 Canis lupus

p

0

0

B

A224

Caprimulgus
europaeus

c

300

0

i

C

A

C

C

B

A224

Caprimulgus
europaeus

r

80

0

p

C

A

C

C

M

1337 Castor fiber

p

0

0

R

C

B

C

C

I

1088

Cerambyx
cerdo

p

0

0

P

D

B

A196

Chlidonias
hybridus

r

100

0

p

C

C

C

C

B

A197

Chlidonias
niger

r

100

0

p

C

B

C

C

B

A031 Ciconia ciconia

c

10

0

i

C

B

C

C

B

A030 Ciconia nigra

r

3

0

p

C

B

C

C

B

A080

Circaetus
gallicus

c

5

0

i

C

B

C

C

B

A080

Circaetus
gallicus

r

1

5

p

C

B

C

C

F

1149 Cobitis taenia

p

0

0

C

C

A

C

A

I

1071

Coenonymphaoedippus

p

0

0

C

C

B

B

B

R

D

257
SpeciesSiteassessment

Population in the site

Group CodeScientific
Name

Coliasmyrmidone

Dataquality

A|B|C|D

A|B|C

Max

C/R/V/P

Pop.

Con. Iso.

0

0

P

D

S NP Type Size

Unit

Min
p

Cat.

I

4030

B

A122 Crex crex

r

100

200

B

A038 Cygnus cygnus

r

0

0

B

A239

Dendrocopos
leucotos

p

10

10

p

B

A429

Dendrocopos
syriacus

r

1

5

p

M

2604

Desmanamoschata

p

0

0

B

A236

Dryocopus
martius

p

30

30

I

1081

Dytiscus
latissimus

p

0

0

B

A379

Emberiza
hortulana

c

1

50

i

B

A379

Emberiza
hortulana

r

20

0

p

R

1220

Emys
orbicularis

p

0

0

B

A321

Ficedula
albicollis

r

30

0

B

A321

Ficedula
albicollis

c

100

B

A320 Ficedula parvac

B

A320 Ficedula parva

F

1124

I

1082

B

m

C

A

C

B

C

B

C

C

C

C

C

C

B

C

C

C

C

C

C

C

B

C

C

C

B

C

B

p

C

B

C

C

0

i

C

C

C

C

1

100

i

C

B

C

C

r

20

0

p

C

B

C

C

Gobio
albipinnatus

p

0

0

R

C

B

B

B

Graphoderusbilineatus

p

0

0

V

D

A127 Grus grus

r

20

0

p

B

A

C

B

B

A127 Grus grus

c1000 0

i

C

B

C

C

F

2555

Gymnocephalus
baloni

p

0

0

В

A

C

A

B

A075

Haliaeetus
albicilla

c

1

5

C

B

C

C

R

R
p

D
C

V

C

R
i

D

D

258
SpeciesSiteassessment

Population in the site

Group CodeScientificName

S NP Type Size

Unit

Min

Max

Cat.

Data
quality

A|B|C|D

A|B|C

C/R/V/P

Pop.

Con. Iso.

B

A075

Haliaeetus
albicilla

w

10

0

i

C

B

C

C

B

A075

Haliaeetus
albicilla

r

1

1

p

C

B

C

C

I

1052

Hypodryas
maturna

p

0

0

C

B

C

B

B

A022

Ixobrychus
minutus

c

300

0

i

C

B

C

B

B

A022

Ixobrychus
minutus

r

150

0

p

C

B

C

B

B

A338 Lanius collurio

c

500

0

i

C

B

C

C

B

A338 Lanius collurio

r

200

0

p

C

B

C

C

B

A246 Lullula arborea

r

200

0

p

B

B

C

C

B

A246 Lullula arborea

c

200

0

i

C

B

C

C

M

1355 Lutra lutra

p

0

0

R

D

I

1060 Lycaena dispar

p

0

0

C

C

B

C

B

M

1361 Lynx lynx

p

0

0

R

D

B

A073 Milvus migrans

r

1

5

p

C

B

C

C

B

A073 Milvus migrans

c

5

0

i

C

C

C

C

F

1145

Misgurnus
fossilis

p

0

0

C

C

A

C

A

M

1356

Mustelalutreola

p

0

0

V

D

F

2522

Pelecuscultratus

p

0

0

C

C

B

C

B

B

A072 Pernis apivorus

r

1

5

p

C

C

C

C

B

A072 Pernis apivorus

c

5

0

i

C

B

C

C

F

4009

Phoxinus
percnurus

p

0

0

В

B

C

B

B

A234 Picus canus

p

50

50

C

B

C

C

I

4042

Polyommatus
eroides

p

0

0

B

A120 Porzana parva

r

100

0

p

C

A

C

B

B

A119

Porzanaporzana

r

60

0

p

C

B

C

C

V

R
p
R

D

259
SpeciesSiteassessment

Population in the site

Group CodeScientificName

S NP Type Size

Unit

Min

Max

Cat.

Data
quality

A|B|C|D

A|B|C

C/R/V/P

Pop.

Con. Iso.

C

B

C

C

B

P

1477

Pulsatillapatens

p

1

1000

F

1134

Rhodeussericeus amarus

p

0

0

C

C

A

C

A

F

1146

Sabanejewia
aurata

p

0

0

R

B

B

B

B

I

1926

Stephanopachys
linearis

p

0

0

V

D

I

1927

Stephanopachys
substriatus

p

0

0

V

D

B

A193 Sterna hirundo

r

100

0

i

C

B

C

C

B

A307 Sylvia nisoria

c

200

0

i

C

B

C

C

B

A307 Sylvia nisoria

r

100

0

p

C

B

C

C

B

A108

Tetraourogallus

r

10

15

m

A

A

A

A

A

1166

Trituruscristatus

p

0

0

C

B

B

C

B

M

1354 Ursus arctos

p

0

0

R

D

B

r
0
0
R
D
C
A167 Xenus cinereus Group: A =Amphibians, B = Birds, F = Fish, I = Invertebrates, M = Mammals, P=Plants, R = Reptiles
 S: in case that the data on species are sensitive and therefore have to be blocked for any
public access enter: yes NP: in case that a species is no longer present in the site enter: x (optional)
 Type: p=permanent, r=reproducing, c=concentration, w=wintering (for plant and nonmigratory species use permanent) Unit: i=Individuals, p=pairs or other units according to the standardised list of population
units and codes, in accordance with Article 12 and 17 reporting under the Birds andHabitats Directives
 Abundance categories (Cat.): C=common, R= rare, V=very rare, P=present – to fill if
data quality are deficient (DD) or in addition to population size information
 Data quality: G = ‘Good’ (e.g. based on surveys); M = ‘Moderate’ (e.g. based on partial
data with some extrapolation); P = ‘Poor’ (e.g. rough estimation); DD = Data deficient(use this category only, if not even a rough estimation of the population size can be made,in this case the fields for population size can remain empty, but the field "Abundance
categories" has to be filled in)
3.3 Other important species of flora and fauna
Speciesi

Population in the site

260
Group

CODE

Scientific Name

S

NP

Size
Min

Max

F

Abramis ballerus

0

0

F

Abramis sapa

0

0

F

Abramis vimba

0

0

B

Accipiter gentilis

20

0

B

Accipiter nisus

30

0

F

Alburnoides rossicus

0

0

B

Anas strepera

10

0

I

Apatura iris (L., 1758)

0

0

I

Aromia moschata (L.,
1758)

0

0

I

Bolbelasmus unicornis(Scarabaeidae)

0

0

B

Buteo buteo

40

0

I

Callimorpha dominula (L.,
1758)

0

0

I

Carabus menetriesi(Carabidae)

0

0

F

Carassius carassius

0

0

I

Catocala fraxini (Linnaeus,
1758)

0

0

I

Catocala sponsa (Linnaeus,
1767)

0

0

I

Colias palaeno (L., 1761)

0

0

P

Dactylorhiza majalis(Reichenb.) P.F. Hunt et
Summerh

500

0I

Emus hirtus(Staphylinidae)

0

0

I

Endromis versicolora (L.,
1758)

0

0

P

Epipactis helleborine (L.)
Crantz50

0I

Hipparchia statilinus(Hufnagel, 1766)

0

0

F

Leucaspius delineatus

0

0

F

Leuciscus leuciscus

0

0

I

Limenitis populi (L., 1758)

0

0

F

Lota lota

0

0

261
SpeciesGroup

Population in the site
CODE

Scientific Name

S

NP

Size
Min

Max

F

Neogobius fluviatilis

0

0

P

Neottia nidus-avis (L.)
Rich.

50

0

I

Papilio machaon (L.,1758)

0

0

I

Pericallia matronula (L.,
1958)

0

0

F

Proterorhinus marmoratus

0

0

P

Pulsatilla nigricans Storck

10

25

B

Remiz pendulinus

20

0

F

Silurus glanis

0

0

I

Staurophora celsia (L.,
1958)

0

0

B

Strix aluco

5

0

0
0
Syngnathus abaster Group: A =Amphibians, B = Birds, F = Fish, Fu = Fungi, I = Invertebrates, L = Lichens,
M = Mammals, P =Plants, R = Reptiles
 CODE: for Appendix I, II and III species the code provided in the Emerald reference
portal should be used, in addition to the scientific name
 S: in case that the data on species are sensitive and therefore have to be blocked for any
public access enter: yes NP: in case that a species is no longer present in the site enter: x (optional)
 Unit: i = Individuals, p=pairs or other units according to the standardised list of
population units and codes, in accordance with Article 12 and 17 reporting under the
Birds and Habitats Directives.
 Cat.: Abundance categories: C=common, R= rare, V=very rare, P=present Motivation categories: I, II, III: Appendix Species (Bern Convention), A: National Red
List data; B: Endemics; C: International Conventions; D: other reasons
4. SITE DESCRIPTION
F

4.1 General site character
Habitat class% Cover

N07

4.20

N23

1.00

N10

38.00

262
N19

5.00

N16

20.00

N08

2.00

N06

2.80

N17

27.00

Total Habitat Cover100

Other Site Characteristics
Plant communities entered into the Green Book of Ukraine: Aldrovandeta vesiculosae
Nuphareta lutei
Nymphaeeta albae Nymphaeeta candidae Salvinieta natantis Trapeta natantis
4.2 Quality and importanceA large area, anthropogenic pressure that significantly reduced due to contaminationfrom theChernobyl nuclear power plant, thus formed favorable conditions for development andconservationof wildlife. a. it contributes substantially to the survival of
4.3 Threats, pressures and activities with impacts on the site
The most important impacts and activities with high effect on the site
Negative Impacts
Threats andRank pressures[code]
L

Pollution(optional) inside/outside [i|o|b][code]i

Positive Impacts
Activities,
Rank management[code]

Pollution(optional) inside/outside [i|o|b][code]

Mi
Rank: H = high, M = medium, L = low
Pollution: N = Nitrogen input, P = Phosphor/Phosphate input, A = Acid input/acidification,
T = toxic inorganic chemicals, O = toxic organic chemicals, X = Mixed pollutionsi = inside, o = outside, b = both
4.4 Ownership
Type
Public[%]National/Federal

100

263
State/Province0

Local/Municipal

0

Any Public0

Joint or Co-Ownership

0

Private0

Unknown0sum
100
4.5 Documentation
1. "Природно-заповідний фонд України: території та об'єкти загальнодержавного
значення. - К.: ТОВ"Центр екологічної освіти та інформації", 2009. - 332 с. 2. Долін В.В., Орлов О.О. Наукове
обгрунтуванняна загальнозоологічний заказник "Чорнобильський" загальнодержавного значення. - 10 с.
3. Мовчан Ю.В.
1988. Фауна Украины. Т. 8. Рыбы. Вып. 3. Вьюновые, сомовые, икталуровые,пресноводные угри,конгеровые, саргановые, тресковые, колюшковые, игловые, гамбузиевые, зеусовые,сфиреновые, кефалевые, атериновые, ошибневые. Киев: Наук. думка, 368 с. 4. Червона
книга України. 2009. Тваринний світ / за ред. І.А. Акімова - Київ: Глобалконсалтинг, 624
с. 5. Червона книга України.
Рослинний світ/ за ред. Я.П. Дідуха - К.: Глобалконсалтинг, 2009.- 900 с. 6. Зелена книга
України /підзагальною редакцією члена-кореспондента НАН України Я.П. Дідуха - К.: Альтерпрес,2009. - 448 с. + 48
кольор. с. 7. Мовчан Ю.В., Смірнов А.І. 1981. Фауна України. Т. 8. Риби. Вип. 2.
Коропові. Ч. 1. Київ: Наук.
думка, 426 с. 8. Мовчан Ю.В., Смірнов А.І. 1983. Фауна України. Т. 8. Риби. Вип. 2.
Коропові. Ч. 2. Київ:Наук. думка, 360 с. 9. Павлов П.Й. 1980. Фауна України. Т. 8. Риби. Вип. 1.
Личинкохордові (асцидії,апендикулярії), безчерепні (головохордові), хребетні (круглороті, хрящові риби, кісткові
риби - осетрові,оселедцеві, анчоусові, лососеві, харіусові, щукові, умброві). Київ: Наук. думка, 352 с. 10.
Смирнов А.И.
1986. Фауна Украины. Т. 8. Рыбы. Вып. 5. Окунеобразные (бычковидные),скорпенообразные,камбалообразные, присоскоперообразные, удильщикообразные. Киев: Наук. думка, 320 с.
Червона книга
України. 2009. Тваринний світ / за ред. І.А. Акімова - Київ: Глобалконсалтинг, 624 с. 11.
Щербуха А.Я. 1982. Фауна України. Т. 8. Риби. Вип. 4. Окунеподібні: окуневидні,губаньовидні, драконовидні, собачковидні, піщанко видні, ліро видні, скумбрієвидні.
Київ: Наук. думка, 384 с. 12.
Kottelat M. and Freyhof J. 2007. Handbook of European freshwater fishes. Berlin, Germany:
Kottelat, Cornol,
Switzerland, Freyhof, 647 p.
5. SITE PROTECTION STATUS
5.1 Designation types at national and regional level:

264
Code

Cover [%]

UA04

100.005.2 Relation of the described site with other sites:
Designated at national or regional level:Type code
Site nameType

Cover [%]

UA06=

100.00Type

Cover [%]

Chornobylskyi Biosphere Reserve

Designated at international level:
Type
Site name

Other
Chornobylskyi Biosphere Reserve=100.005.3 Site designation (optional)
Established by a Decree of the President of Ukraine dated 13.08.2007, #700
6. SITE MANAGEMENT
Back to top
6.1 Body(ies) responsible for the site management:
Department of Eology and Natural Resources of
Kyiv
Organisation:
Oblast State Administration
Address:
Email:

koekology@kievweb.com.ua

6.2 Management Plan(s):An actual management plan does exist:
Yes
No, but in preparation
XNo

6.3 Conservation measures (optional)
Regulations on the animal wildlife sanctuary of nationwide significance "Chornobyl Special",
June, 2007.

7. MAP OF THE SITE
Back to top

Map delivered as PDF in electronic format (optional)
Yes

SITE DISPLAY

No

265

266
Додаток 10. Література та посилання
1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.
11.

12.

13.

14.

Baker R.J., Hamilton M.J., Bussche R. et al. Small mammals from the most radioactive
sites near the Chornobyl nuclear power plant // Journal of Mammalogy, 1996. – 77 (1):
155–170.
Beresford N.A., S. Gaschak, C.L. Barnett, B.J. Howard, I. Chizhevsky, G. Strømann, D.H.
Oughton, S.M. Wright, D. Copplestone, A. Maksimenko. Estimating the exposure of small
mammals at three sites within the Chernobyl exclusion zone – a test application of the
ERICA-Tool // Journal of Environmental Radioactivity, 2008. – 99:1496–1502.
Domashevsky Winter counts of white-tailed eagle (Haliaeetus albicilla) in the territory of
the Chernobyl radiation-ecological biosphere reserve in the winter 2018-2019. Birds ofPrey of Ukraine and surrounding territories. Abstract book of the V International
Conference of Working group on Birds of Prey and Owls of Ukraine. Kryvyi Rih, 14-17
November, 2019. – Р.24.
Gaschak S., Bondarkov M., Makluk Ju., Maksimenko A., Martynenko V., Chizhevsky I.,
Mousseau Ta. Assessment of radionuclide export from Chernobyl zone via birds 18 years
following the accident // Radioprotection, 2009. – 44 (5): 849–852. (Proceedings of theInternational congress organized by IRSN: Radioecology and environment radioactivity –ECORAD-2008. 15–20 June, 2008, Bergen, Norway).
Gashchak S.P., Beresford N.A., Maksimenko A.M., Vlaschenko A.S. Strontium-90 andcaesium-137 activity concentrations in bats in the Chernobyl exclusion zone // Radiationand Environmental Biophysics, 2010. – 49 (4): 635–644. (doi: 10.1007/s00411-010-03220)
Gashchak S.P., Gulyaichenko Y.O., Beresford N.A., Wood M.D. Brown bear (Ursus arctos
L.) in Chernobyl exclusion zone // Proceedings of Theriological School. – Vol. 14 (2016):
71–84.
Gashchak S.P., Gulyaichenko Y.O., Beresford N.A., Wood M.D. European bison (Bison
bonasus) in the Chornobyl exclusion zone (Ukraine) and prospects for its revival //Proceedings of Theriological School. – Vol. 15 (2017): 58–66.
Hoofer S.R., Gaschak S., Dunina-Barkovskaya Y., Makluk J., Meeks H.N., Wickliffe J.K.,
Baker R.J. DNA sequence sariation, systematics, and phylogeography of the rodent genus
Apodemus (Sylvaemus) in Ukraine // J. Mammalogy, 2007. – 88 (2): 330–342.
Moller A., Mousseau T. Reduced abundance of insects and spiders linked to radiation at
Chernobyl 20 years after the accident // Biology Letters, 2009. – 5: 356-359 (doi:
10.1098/rsbl.2008.077)
Møller A.P., Bonisoli-Alquati A., Rudolfsen G., Mousseau T.A. Chernobyl birds havesmaller brains // PLoS ONE, 2011. – 6. – e16862 (DOI: 10.1371/journal.pone.0016862).
Møller A.P., Bonisoli-Alquati A., Rudolfsen G., Mousseau T.A. Elevated mortality among
birds in Chernobyl as judged from skewed age and sex ratios // PLoS ONE, 2012. – 7. –e35223.
Møller A.P., Karadaş F., Mousseau T.A. Antioxidants in eggs of great tits Parus majorfrom Chernobyl and hatching success // Journal of Comparative Physiology B, 2008. –178: 735–743.
Moller A.P., Mousseau T.A. Birds prefer to breed in sites with low radioactivity in
Chernobyl // Proceedings of the Royal Society. Biology, 2007a. – 274: 1443–1448(doi:10.1098/rspb.2007.0005)
Moller A.P., Mousseau T.A. Determinants of interspecific variation in population declinesof birds after exposure to radiation at Chernobyl // Journal of Applied Ecology, 2007c. –44: 909–919. (doi: 10.1111/j.1365-2664.2007.01353.x)

267
15.

16.

17.

18.

19.
20.

21.

22.
23.
24.

25.
26.

27.

28.

29.
30.
31.

Moller A.P., Mousseau T.A. Reduced abundance of raptors in radioactively contaminatedareas near Chernobyl // Journal of Ornithology, 2009. –150: 239–246 (doi:
10.1007/s10336-008-0343-5)
Møller A.P., Mousseau T.A. Species richness and abundance offorest birds in relation toradiationatChernobyl//
Biology
Letters,
2007b.
–
3:
483–486(doi:10.1098/rsbl.2007.0226)
Møller A.P., Mousseau T.A., Milinevsky G., Peklo A., Pysanets E., Sze´p T. Condition,
reproduction and survival of barn swallows from Chernobyl // J. Anim. Ecol., 2005. – 74:
1102–1111. (doi:10.1111/j.1365-2656.2005.01009.x)
Oleksyk T.K., Novak J.M., Perdue J.R., Gashchak S.P., Smith M.H. High levels offluctuating asymmetry in populations of Apodemus flavicollis from the most contaminatedareas in Chronobyl // Journal of Environmental Radioactivity, 2004. – 73: 1–20.
Shkvyria, M., Vishnevsky, D. Large carnivores of the Chornobyl NPP exclusion zone //Vestnik of Zoology, 2012. – 46 (3): 239–246.
Vlaschenko A., Gashchak S., Gukasova A., Naglov A. New record and current status of
Nyctalus lasiopterus in Ukraine (Chiroptera: Vespertilionidae) // Lynx, n. s. (Praha), 2010.
– 41: 209–216.
Wickliffe J.K., Chizhevsky I., O’Neill M.B., Rodgers B.E., Dunina-Barkovskaya Y.V.,
Baker R.J. Identifying voucher specimens involving risk: Shrews from Chornobyl, Ukraine// Journal of Mammalogy, 2003 Feb. – 84 (1): 117–122.
Абатуров Ю.Д., Абатуров А.В., Быков А.В. и др. Влияние ионизирующего
излучения на сосновые леса в ближней зоне Чернобыльской АЭС. – М.: Наука, 1996.
Агрокліматичний довідник по Київській області – К: Держсільгоспвидав УРСР,1959. – 136 с.
Азаров С.И. Оценка предрасположенности ландшафтов Чернобыльской зоныотчуждения к пожарам // Проблеми Чорнобильської зони відчуження. – Випуск 3,
1996. – С. 204-208.
Акімов І.А. Основні напрямки досліджень, охорони та реінтродукції у природу коняПржевальського // Вестн. зоологии. – 1999. – 33 (6). – С. 123–124.
Акімов І.А., Двойнос Г.М., Крижанівський В.І. Про перспективи відновлення
історичних фауністичних комплексів Полісся і можливості інтродукції тареінтродукції деяких видів тварин в зоні відчуження і зоні обов`язкового
(безумовного) відселення (в порядку дискусії) // Бюлетень екологічного стану Зонивідчуження
тазонибезумовного
(обов’язкового)відселення.
–Чорнобильінтерінформ, 1999. – №14. – С.40-41.
Артеменко И.И. Отчет Припятско-Днепровского отряда Киевской экспедиции оразведке в зоне затопления Киевской ГЭС в 1960 году / НА ІА НАН України. –1960/1а. – 8 с.
Архіпов М.П., Гайченко В.А., Гащак С.П. До питання про зміни фауни
Чорнобильської зони відчуження // Бюлетень екологічного стану Зони відчуження тазони безумовного (обов’язкового) відселення. —Чорнобильінтерінформ, 1999. –No14. – С. 38–40.
Атлас Чорнобильської зони відчуження / Під ред. Шестопалова В.М. – К.: Наукововиробниче підприємство «Картографія», 1996.
Балашов Л. С., Гайченко В.А. Крижанівський В.І., Францевич Л.І. та ін. Вторинні
екологічні зміни на евакуйованих територіях. Ойкумена. – 1992. – № 2. – С. 31–43.
Балашов Л.С. Рослини Червоної книги України в зоні відчуження ЧАЕС // Укр. бот.
журн. – 2003. – Т. 60, № 5. − С. 528-536.

268
32.

33.

34.

35.

36.

37.

38.

39.
40.
41.

42.

43.
44.
45.

46.

Балашов Л.С. Флористичний склад екосистем Зони відчуження і Зони безумовного
(обов'язкового) відселення // Автореабілітаційні процеси в екосистемах
Чорнобильської зони відчуження. – Київ-Чернівці; АНТ Лтд, 2001. – С. 229-241.
Балашов Л.С., Гайченко В.А., Францевич Л.І. та ін. «Червона книга України» в Зонівідчуження // Бюл. екологічного стану Зони відчуження та зони безумовного
(обов’язкового) відселення. – Чорнобильінтерінформ, 1999. – №14. – С. 35–37.
Балашов Л.С., Негруца К.А. Придатність рослинного покриву Полісся для коней
Пржевальського // Кінь Пржевальского (Equus Przewalskii Pol., 1881): проблеми
збереження та повернення в природу (М-ли VI Міжнар. Сим поз., присвченого 100річчю розведення виду в заповіднику «Асканія-Нова») // Вестник зоологи. – 1999. −Спец. додаток № 11. – С. 12-15.
Балашов Л.С., Плюта П.Г. Природне поновлення сосни на перелогах у зонівідчуження // Наука. Чорнобиль-98. Науково-практична конференція 1999 р.: зб.
тез. – К.: 1999. – 83 с.
Балашов Л.С., Францевич Л.И., Шерстюк Н.И. Состояние объектов природнозаповедного фонда в зоне отчуждения // Пробл. Чорнобильської зони відчуження:Наук.-техн. зб. – 1996. – № 4. – С. 3-12.
Барбарич А. І. Флора і рослинність Полісся Української РСР / Нариси про природу ісільське господарство Українського Полісся. – Київ: Вид-во Київ. ДУ, 1955. –С. 269-319.
Безкровна О.В. До видового складу ногохвісток зони відчуження ЧАЕС // Структураі функціональна роль тваринного населення в природних та трансформованих
екосистемах: Тези I міжнародної конференції, 17-20 вересня 2001. –Дніпропетровськ: ДНУ, 2001. – С. 57-58.
Бейдик О.О. Рекреаційно-туристичні ресурси України. – К.: Київський університет,2001. – 395 с.
Березанская С.С. Средний период бронзового века в Северной Украине. – К., 1972. –267 с.
Богомаз М.В., Шевченко Н.М. Реєстрації «червонокнижних» членистоногих
(Arthropoda: Crustacea, Insecta) у деяких північних, східних та південних регіонах
України // Матеріали до 4-го видання Червоної книги України. Тваринний світ.
(Серія: «Conservation Biology in Ukraine». – Вип. 7, Т. 1.). – Київ, Інститут зоології ім.
І. І. Шмальгаузена НАН України, 2018. – С. 28-29.
Борсук О.А., Зібцев С.В., Маурер В.М., Попович С.Ю., Савущик М.П. Ліси зонивідчуження та підходи щодо переходу до безпечного та збалансованого управління
ними / 30 років Чорнобильської катастрофи (огляди). Збірник інформаційноаналітичних доповідей. – К.: КІМ, 2016. – С. 104-128.
Бортняк М.М. Види роду Carex L. у флорі Київської області // Укр. ботан. журн. –1984. – Т.41, № 1. – С. 55-58.
Бортняк М.М. До поширення деяких нових та маловідомих для Київського Полісся
рослин. – Укр. ботан. журн. – 1962. – Т.19, № 3. – С. 79-84.
Боярчук В.П., Крыжановский В.И., Колесник А.Д. и др. Охотничьи ресурсы 30-кмзоны и стратегия их использования // Докл. 2-го Всесоюз. науч.-техн. совещ. поитогам ликвидации последствий аварии на Чернобыльской АЭС. – Чернобыль,1990. – Т. 6, ч. 3. – С. 435—448.
Вишневский Д. Половая структура популяций мелких млекопитающих зоныотчуждения Чернобыльской АЭС // Праці Теріологічної Школи, Вип. 8. Фауна в

269

47.

48.

49.

50.

51.

52.
53.

54.

55.

56.

57.

58.

59.

антропогенному середовищі / Під ред. І.В. Загороднюка. – Луганськ, 2006. – С. 5658.
Вишневський Д. Результати інтродукції коня Пржевальського (Equus przewalskii) вЗону відчуження ЧАЕС // Науковий Вісник Ужгородського університету. Серія
Біологія, 2005. – 17. – С. 39-41.
Вишневський Д., Котляров О. Оцінки чисельності макрофауни ссавців Зонивідчуження Чорнобильської АЕС: аналіз різних джерел даних // Раритетна
теріофауна та її охорона / Під ред. І. Загороднюка. – Луганськ, 2008. – С. 21-37.
Войцехович О.В., Шестопалов В.М. До дискусії щодо ідеї спуску Київського
водосховища // Бюлетень екологічного стану Зони відчуження та зони безумовного
(обов'язкового) відселення. – Чорнобильінтерінформ, 1999. – №14. – С. 45-46.
Воробйов Є.О., Вишневський Д.О. Знахідки видів тварин з Червоної книги України
(2009) в північній частині України // Матеріали до 4-го видання Червоної книги
України. Тваринний світ. Серія: «Conservation Biology in Ukraine». – Вип. 7, Т. 3. –Київ, 2019. – С. 72-75.
Воробйов Є.О., Куземко А.А., Коломійчук В.П., Шевчик В.Л., Борсукевич Л.М.
Доповнення до конспекту флори Чорнобильського радіаційно-екологічного
біосферного заповідника // Функціонування природоохоронних територій в сучасних
умовах: мат-ли міжарод. науково-практич. конференції з нагоди 30-ти річчя
Національного природного парку «Синевир» (Україна, с. Синевир, 18-20 вересня
2019 р.). – Синевир, 2019. – С. 116-119.
Габер Н.А., Галинская И.А. Результаты оологических исследований в 30километровой зоне ЧАЭС // Доклады АН Украины, 1993. – 1. – С. 123-127.
Гайченко В.А. Особливості існування диких тварин в умовах радіоактивного
забруднення біогеоценозів // Збірник наукових праць: Чорнобиль. Зонавідчуження. – К.: Наукова думка, 2001. – С. 317–324.
Гайченко В.А., Жежерин И.В., Небогаткин И.В. Изменение видового состава ичисленности мелких млекопитающих в 30-километровой зоне Чернобыльской АЭС впослеаварийный период // МлекопитающиеУкраины : Сб. научн. тр. / Под. ред.
В.А. Топачевского; Институт зоологии АН Украины. – Киев : Наукова думка, 1993. –С. 153–164.
Гайченко В.А., Крыжановский В.И., Стовбчатый В.Н. и др. Экологическая
обстановка в 30-км зоне ЧАЭС и ее изменения за 3 послеаварийных года // Докл. 2го Всесоюз. науч.-техн. совещ. по итогам ЛПА на Чернобыльской АЭС. –Чернобыль, 1990. – 6 (3). – С. 4–11.
Гайченко В.А., Крыжжановский В.И., Стовбчатый В.Н. Состояние фаунистических
комплексов зоны отчуждения ЧАЭС в послеаварийный период // Экологофаунистические исследования в зоне Чернобыльской АЭС: Сб. (Препр. / НАНУкраины, Ин-т зоологии им. И. Шмальгаузена; 94.5, вып. 1). – К., 1994. – С. 4–18.
Гайченко В.А., Титар В.М., Жданова Н.Н. та ін. Проявление промышленного
меланизма в биоте 30-км зоны после Чернобыльской катастрофы // Тезисы докладов
II съезда радиобиологов, 1993, Пущино. – С. 93-94.
Гайченко В.А., Чайка В.М., Бунтова О.Г., Крайнюк О.Ю. Мікроеволюційні зрушенняв популяціях комах зони відчуження ЧАЕС та їхні потенційні наслідки дляагроценозів прилеглих територій // Ядерна фізика та енергетика, 2016. – 17 (2). –С. 180-188.
Гащак С.П. Знахідки видів тварин Червоної книги України (2009) на території
Чорнобильської зони відчуження (ЧЗВ) і суміжних районів Київської та

270

60.
61.

62.

63.

64.
65.

66.

67.

68.

69.

70.

71.

72.
73.

74.

Чернігівської областей // Матеріали до 4-го видання Червоної книги України.
Тваринний світ. (Серія: «Conservation Biology in Ukraine». – Вип. 7, Т. 1.). – Київ,Інститут зоології ім. І. І. Шмальгаузена НАН України, 2018. – С. 180-191.
Гащак С.П. Орнитофауна эвакуированного города Припять // Вестник зоологии. –2000. – Suppl. 14. – С. 90–100.
Гащак С.П. Про досвід автоматичного фотографування диких тварин уЧорнобильській зоні // Раритетна теріофауна та її охорона (Праці Теріологічної
Школи, Вип. 9) / Під ред. І. Загороднюка. – Луганськ, 2008. – С. 28–36.
Гащак С.П., Бондарьков М.Д., Маклюк Ю.А., Максименко А.М., Мартыненко В.И.,Чижевский И.В. Запас 90Sr и 137Cs в биомассе птиц на территории Чернобыльской
зоны и размер выноса радионуклидов с птицами за ее пределы // Проблемы
Чернобыльской зоны отчуждения, 2009. – №9. – С. 87–101.
Гащак С.П., Бунтова Е.Г., Руденская Г.А., Чижевский И.В. Особенности видового
состава насекомоядных (Insectivora) и грызунов (Rodentia) Чернобыльской зоныотчуждения // Вестник зоологии, 2000. – 34 (6). – С. 51–56.
Гащак С.П., Бунтова О.Г., Заліський О.О. Фауна хребетних тварин зони відчуження
України. – Славутич-Чорнобиль, 2000. – 86 с.
Гащак С.П., Вишневський Д.О., Заліський О.О. Фауна хребетних тварин
Чорнобильської зони відчуження (Україна). – Славутич: Вид-во Чорнобильського
центру з проблем ядерної безпеки, радіоактивних відходів та радіоекології, 2006. –100 с.
Гащак С.П., Влащенко А.С., Наглов А.В. Результаты изучения фауны ирадиоактивного загрязнения рукокрылых Чернобыльской зоны отчуждения в 2007–2009 годах // Проблемы Чернобыльской зоны отчуждения, 2009. – 9. – С. 102–124.
Гащак С.П., Влащенко А.С., Наглов А.В., Кравченко К.А., Прилуцкая А.С. Фауна
рукокрылых зоны отчуждения в контексте оценки природоохранного значения ееучастков // Проблемы Чернобыльской зоны отчуждения, 2013. – 11. – С. 56–79.
Гащак С.П., Домашевський С.В. Орнітокомплекси ділянки «Товстий Ліс» якпередумова надання їй охоронного статусу. – Проблеми Чорнобильської зонивідчуження. Науково-технічний збірник, 2013. – №11. – С.79-89.
Гащак С.П., Маклюк Ю.А., Максименко А.М., Бондарьков М.Д. Радиоэкология
амфибий Чернобыльской зоны // Проблемы Чернобыльской зоны отчуждения,2009. – №9. – С. 76–86.
Гащак С.П., Маклюк Ю.А., Максименко А.М., Максименко В.М., Мартыненко В.И.,Чижевский И.В., Бондарьков М.Д., Муссо Т.А. Особенности радиоактивного
загрязнения мелких птиц в Чернобыльской зоне в 2003 – 2005 годах //Радиобиология. Радиоэкология, 2008. – Т.48 (1): 28–47.
Гащак С.П., С. Хуфер, Маклюк Ю.А., Х. Микс, Д. Виклифф, Р. Бейкер. О видовом
разнообразии мышей рода Sylvaemus в Украине // Раритетна теріофауна та її охорона
/ Під ред. І. Загороднюка. – Луганськ, 2008. – С. 80–92.
Горбик В.П., Гусак Ш. Флора верхньої частини Київського водосховища // Укр.
ботан. журн., 1983. – т. 40, № 5. – С. 25-27.
Гудков Д.И., Назаров А.Б., Дзюбенко Е.В., Каглян А.Е., Кленус В.Г.
Радиоэкологические исследования пресноводных моллюсков в Чернобыльской зонеотчуждения // Радиационная биология. Радиоэкология, 2009. – Т.49 (6). – С. 703-713.
Гудков Д.И., Протасов А.А., Щербак В.И., Дьяченко Т.Н., Каглян А.Е.,Силаева А.А.,Пашкова
О.В.
Современное
гидробиологическое
и

271

75.
76.

77.

78.

79.

80.

81.

82.

83.

84.
85.
86.
87.
88.

радиоэкологическое состояние водоема-охладителя Чернобыльской АЭС //ДоповiдiНацiональної академiї наук України, 2015. – №1. – С. 173-179.
Давидчук В.С. Фізико-географічні умови і ландшафтно-геохімічні особливості //Чорнобильська катастрофа. – К., Наукова думка, 1996. – С. 185-195.
Давидчук В.С., Сорокіна Л.Ю. Оглядова ландшафтна карта Чорнобильської зони //Бюлетень екологічного стану зони відчуження та зони безумовного (обов'язкового)відселення. – 2003. – № 1 (21). – С. 47–53.
Давидчук В.С., Сорокіна Л.Ю., Зарудна Р.Ф., Петров М.Ф., Назарчук Н.І. Методика
картографування ландшафтів та їх антропогенних змін для радіоекологічної ГІСЧорнобильської зони відчуження // Укр. географ. журн. – 2011, № 4. – С. 3-12.
Давыдчук В.С., Зарудная Р.Ф., Михели С.В. и др. Ландшафты Чернобыльской зоныи их оценка по условиям миграции радионуклидов / под ред. А.М. Маринича. – К.:Наукова думка, 1994. – 112 с.
Давыдчук В.С., Петров М.Ф., Сорокина Л.Ю. К прогнозу почвообразующих
процессов при смене землепользования в зоне аварии на Чернобыльской АЭС //Радиоэкологические и экономико-правовые аспекты землепользования после авариина Чернобыльской АЭС: матер. науч. конф. (Киев, 27-30 марта 1991 г.). – Киев:СОПС УССР. – 1991. – Ч. 1. – С.109–113.
Давыдчук В.С., Петров М.Ф., Сорокина Л.Ю. Модель спонтанного восстановления
ландшафтов зоны отселения Чернобыльской АЭС в случае минимального
антропогенного воздействия // Докл. 2-го Все союз. науч.-техн. совещ. по итогам
ликвидации последствий аварии на Чернобыльской АЭС «Чернобыль-90» / Под ред.
Е.В. Сенина. – Чернобыль, 1990. – Т. 6, ч. 1. – С. 91–95.
Давыдчук В.С., Сорокина Л.Ю., Фоменко Ю.Я.
Антропогенные изменения
ландшафтов и современная растительность зоны Чернобыльской АЭС. Карта
масштаба 1:100 000. – К., Мапа, 1992, на 4 листах.
Дерябина, Т.Г. Распространение и численность включенных в Красную книгу
Республики Беларусь крупных млекопитающих (зубр, медведь, рысь, барсук) натерритории Полесского государственного радиационно-экологического заповедника
// Фаунистические исследования в Полесском государственном радиационноэкологическом заповеднике : Сб. науч. труд. / Под ред. Г.В. Анципова. – Гомель :РНИУП «Институт радиологии», 2008. – С. 19–35.
Дикий І.В., Шквиря М.Г., Хоєцький П.Б., Улюра Є.М., Яковлев Є.Б., Коваль Н.П.
Сучасний стан популяції ведмедя бурого в Україні: просторова структура іособливості екології, чисельність і методи дослідження // Ведмідь бурий (Ursus
arctos): проблеми збереження та дослідження популяції в Україні / Наук. ред. І.В.
Дикий, М.Г. Шквиря. – Київ: ТОВ «СІК ГРУП УКРАЇНА», 2015. – С. 36–72.
Дідух Я., Андрієнко Т., Каркуцієв Г. та ін. Формування рослинного покриву в зонівідчуження Чорнобильської АЕС // Ойкумена. – 1993. – № 2. – С. 13–22.
Домашевский С.В. Распространение, численность и миграции змееяда в Киевской
области // Заповідна справа в Україні. – 2005, 11 (1). – С.45-49.
Домашевский С.В. Современное состояние популяции большого подорлика (Aquilaclanga) в Украине. // Беркут. – 2017, 26 (1). – С.49-59.
Домашевский С.В., Гащак С.П., Чижевский И.В. Дневные хищные птицы и совыЧернобыльской зоны отчуждения // Беркут. 2012, 21(1-2). – С.64-81.
Домашевский С.В., Чижевский И.В. Результаты проведения учетов орланабелохвоста и других хищных птиц на территории Чернобыльской зоны отчуждения взимний период 2008-2009 гг. // Беркут. – 2009,18(1-2). – С.45-48.

272
Домашевский С.В., Чижевский И.В. Результаты учетов орлана-беловоста(HALIAEETUS ALBICILLA) и некоторых других краснокнижных видов птиц вЧернобыльской зоне отчуждения в феврале 2014 года / Сучасні екологічні проблеми
Українського Полісся та суміжних територій (до 30-ї річниці аварії на ЧАЄС):матеріали міжнародної науково-практичної конференції (20-22 квітня 2016 року). –Ніжин, 2016. – С.29-31.
90. Домашевский С.В., Чижевский И.В. Сизоворонка в зоне отчуждения Чернобыльской
Атомной Станции. – Итоги полевого сезона 2010. Материалы І региональной
научной зоологической конференции, посвященной Международному годубиоразнообразия. – Брест: «Альтернатива», 2011. – С. 84-86.
91. Домбровский В. Из жизни чернобыльских волков. Результаты радиослежения /Дикая природа Беларуси (Wildlife.by), 20.02.2017 (https://wildlife.by/science/articles/izzhizni-chernobylskikh-volkov-rezultaty-radioslezheniya/?sphrase_id=1951)
92. Домбровский В. Судьба волка: Результаты радиослежения в Чернобыльской зоне /Дикаяприрода
Беларуси
(Wildlife.by),
30.10.2017(https://wildlife.by/science/articles/sudba-volka-rezultaty-radioslezheniya-vchernobylskoy-zone/)
93. Еколого-фауністичні дослідження в Зоні відчуження ЧАЕС. – К.: Наукова думка,1995. – 74 с.
94. Жарких Т., Ясинецкая Н. Маршрутные учёты копытных животных в Зонеотчуждения Чернобыльской АЭС // Раритетна теріофауна та її охорона / Під ред. І.
Загороднюка. – Луганськ, 2008. – С. 219–222. (Праці Теріологічної Школи, Вип. 9).
95. Жарких Т.Л., Ясинецкая Н.И. Демографические показатели популяции лошадей
Пржевальского (Equus przewalskii Polj., 1881) в Зоне отчуждения Чернобыльской
АЭС // Бюллетень Московского об-ва испытателей природы. Т. 113, вып. 5. – С. 3–9.
96. Жарких Т.Л., Ясинецкая Н.И. Обзор некоторых проектов интродукции лошади
Пржевальского (Equus przewalskii) и рекомендации по созданию вольных
популяций. Сб. межвед. науч. и науч.-метод. трудов “Копытные в зоопарках ипитомниках”. – М.: Изд-во Моск. зоопарка. – С. 33-60.
97. Жарких Т.Н., Ясинецкая Н.И., Боровский А.Н., Звегинцова Н.С. Изучение
популяции лошади Пржевальского в зоне Чернобыльской АЭС // Бюллетень
Московского общества испытателей природы. Отделение Биология, 2002. – 107 (5). –С. 9–16.
98. Жежерин В.П. Орнитофауна украинского Полесья и ее зависимость от ландшафтных
условий и антропических факторов. Видовой состав гнездящихся птиц,распределение по территории, численность, вопросы охраны, зоогеографиия. – Дисс.
на соиск. уч.степени. канд. биол. наук. – Киев, 1969 г.
99. Жила С. Поліська популяція рисі (Lynx lynx) в Україні та план дій щодо їїзбереження // Мінливість та екологія ссавців / (Серія: Праці Теріологічної Школи;Том 11) / За ред. І. Загороднюка. – Київ, 2012. – С. 98–112.
100. Жила С. Рись в Українському Поліссі: стан популяції та поширення / Вісник
Львівського університету. Серія біологічна, 2002. – 30. – С. 61–64.
101. Жила С.М. Бурий ведмідь (Ursus arctos L.) в Українському Поліссі. — Вестник
зоологии, 1997. – 31 (3). – С. 77.
102. Жила С.М. Сучасний стан популяції вовка в Українському Поліссі // Вестник
зоологии, 1999. – 33 (4-5). – С. 115–117.
103. Заверуха Б.В. Флора вищих і нижчих рослин України // Природа Української РСР.
Рослинний світ. – К.: Наукова думка, 1985. – С. 17-44.
89.

273
104. Звіт ДНДУ «Чорнобильський центр з проблем ядерної безпеки, радіоактивних
відходів та радіоекології» за 2012 р. про результати НДР «Вивчення та визначення
ділянок зони відчуження з найціннішими природними комплексами вартих
найвищого охоронного статусу та їх паспортизація» (КПКВ 3202110). Славутич,2012. – 107 с.
105. Звіт ДНДУ «Чорнобильський центр з проблем ядерної безпеки, радіоактивних
відходів та радіоекології» за 2013 р. про результати НДР «Вивчення та визначення
ділянок зони відчуження з найціннішими природними комплексами вартих
найвищого охоронного статусу та їх паспортизація» (КПКВ 3202110). Славутич,2013. – 71 с.
106. Звіт ДНДУ «Чорнобильський центр з проблем ядерної безпеки, радіоактивних
відходів та радіоекології» за 2014 р. про результати НДР «Вивчення та визначення
ділянок зони відчуження з найціннішими природними комплексами вартих
найвищого охоронного статусу та їх паспортизація» (КПКВ 3202110). Славутич,2014. – 64 с.
107. Звіт ДНДУ «Чорнобильський центр з проблем ядерної безпеки, радіоактивних
відходів та радіоекології» за 2015 р. про результати НДР «Вивчення та визначення
ділянок зони відчуження з найціннішими природними комплексами вартих
найвищого охоронного статусу та їх паспортизація» (КПКВ 3202110). Славутич,2015. – 115с.
108. Зуб Л.М., Карпова Г.О., Костюшин В.А. та ін. Верхів’я Київського водосховища /Мальцев В.І., Зуб Л.М., Карпова Г.О., Костюшин В.А., Титар В.М., Мішта А.В.,Некрасова О.Д. Водно-болотні угіддя Дніпровського екологічного коридору. – К.:ННУ Інститут екології ІНЕКО, Карадазький природний заповідник НАН України,2010. – С. 38-45.
109. Історія міст і сіл Української РСР: Київ. – К.: Гол. ред. УРЕ АН УРСР, 1968., Історія
міст і сіл Української РСР. Київська область / Ф.М.Рудич (голова ред. колегії) та ін. –К.: Гол. ред. УРЕ, 1971. – 792 с.)
110. Кириков С.В. Изменения животного мира в природных зонах СССР (ХІІІ-ХІХ вв.):Лесная зона и лесотундра / Академия наук СССР, Институт географии АН СССР. –Москва : Издательство Академии Наук СССР, 1960. – 157 с.
111. Кірєєв С.I., Вишневський Д.О., Обрізан С.М., Халява В.Г. Сучасні тенденцій вінформаційному забезпеченні управління об`єктами з високим ризиком виникнення
надзвичайних ситуацій (на прикладі зони відчуження ЧАЕС) // Бюлетень
екологічного стану зони відчуження та зони безумовного (обов’язкового)відселення. 2005. – 26,№2. – С. 32-37.
112. Клімат України / За редакцією В.М. Ліпінського, В.А. Дячука, В.М. Бабіченко. –Київ: Видавництво Раєвського, 2003. – 343 с.
113. Козюба В.К. Вишгородська археологічна експедиція 1934 р. (за матеріалами НА ІАНАН України) / Старожитності Вишгородщини : Зб. тез, доповідей і повідомлень 16ої наук.-практ. конф. 27-28 травня 2010 р. – Вишгород, 2011. – С. 61-107.
114. Коніщук В.В. Чорнобильський радіаційно-екологічний біосферний заповідник усистемі пан’європейської екомережі // Агроекологічний журнал, 2016. – № 1. – С. 7181.
115. Коніщук В.В., Мосякін С.Л., Царенко П.М. та ін. Червона книга Київської області //Агроекологічний журнал, 2012. – № 3. – С. 46-58.
116. Костюшин В.А., Домашевский С.В. Численность малого подорлика (Aquila
pomarina) в Киевской области в гнездовой период. – Бранта. 2017, (20). – С.7-16.

274117. Криволуцкий Д.А. Динамика биоразнообразия и экосистем в условиях
радиоактивного загрязнения среды // Биоиндикация радиоактивных загрязнений. –М.: Наука, 1999. – С. 5-15.
118. Криволуцкий Д.А. Проблемы устойчивого развития и экологическая индикация
земель радиоактивного загрязнения // Экология, 2000, № 4. – С. 257-262.
119. Криволуцкий Д.А., Успенская Е.Ю., Панфилов А.В. Принципы обеспечения
радиационно-экологической безопасности // Вестн. Моск. ун-та. Сер. 5, География.
2001. № 6.
120. Кузьменко М.І., Романенко В.Д., Деревець В.В. та інші. Радіонукліди у водних
екосистемах України. Вплив радіонуклідного забруднення на гідробіонти зонивідчуження. – К.: Чорнобильінтерінформ, 2001. – 318 с.
121. Кучера М.П. Давньоруські городища на Правобережжі Київщини // Дослідження зслов’яно-руської археології. – К., 1976. – С. 176-197.
122. Кучера М.П. Звіт про археологічну розвідку на Київщині в 1970 р. / НА ІА НАНУкраїни. – 1970/20.
123. Кучера М.П. Звіт про роботу розвідзагону по обстеженню городищ Київщини у
1972 р. / НА ІА НАН України. – 1972/24.
124. Кучера М.П. Слов’яно-руські городища VIII-XIII ст. між Саном і Сіверським
Дінцем. – К., 1999. – 252 с.
125. Лебедева Н.В., Рябцев И.А., Белоглазов М.В. Радиоэкология модельного вида –популяции большой синицы в Чернобыле // Тез. Докл.: V Международная научнотехническая конференция «Чернобыль-96». – Зеленый мыс, 1996. – С.361-362.
126. Левченко В.В., Борсук О.А., Борсук А.А. Лісові горючі матеріали: навчальний
посібник / За ред. С.В. Зібцева. – К. : НУБІП України, 2015. – 237 с.
127. Лобода М.В., Колесник Є.О. Курортні ресурси України. – К.: ЗАТУкрпрофздоровниця, 1999. – 340 с.
128. Ломакин М.Д. Первичное воздействие радиоактивного загрязнения на пядениц инепараметрические оценки отдаленных последствий аварии на ЧАЭС // Тезисы
докладов I международной конференции «Биологические и радиоэкологические
последствия аварии на ЧАЭС». – М., «Наука», 1989 – 150 с.
129. Лошадь Пржевальского (Equus przewalskii Polj., 1881) в зоне отчуждения
Чернобыльской АЭС // Бюллетень Московского общества испытателей природы.
Отделение Биология. – 2008. – 113 (5): С. 3-9.
130. Лошадь Пржевальского (Equus przewalskii Poll., 1881). Проблемы сохранения ивозвращения в природу: Материалы 6-го Междунар. симп., посвященного 100-летию
разведения вида в заповеднике «Аскания Нова» // Вестн. зоологии. – 1999. – Отд.
вып. 11. –240 с.
131. Маклюк Ю.А., С.П. Гащак, А.И. Липская, А.И. Максименко. Оценка распределения
90Sr и 137Cs по органам и тканям рыжей полевки (Clethrionomys glareolus) вусловиях Чернобыльской зоны // Ядерна фізика та енергетика, 2006. — 2 (18). –С. 115–123.
132. Макрофиты – индикаторы изменений природной среды: монография / Под ред.
C. Гейны и К. Сытника. – К.: Наук. думка, 1993. – 435 с.
133. Маринич А.М. Геоморфология Южного Полесья. – Киев: Изд-во Киев. ун-та, 1963. –252 с.
134. Меланхолин П.Н. Геоботанические исследования в сосновых лесах ближней зоныЧАЭС // Влияние ионизирующего излучения на сосновые леса в ближней зонеЧернобыльской АЭС. – М.: Наука, 1996. – С. 186–219, 232–240.

275
135. Мельничук В.А., Головач О.Ф. Распределение колониальных птиц в северной части
Киевского водохранилища в период его стабилизации // Вестник зоологии.- 1984.№5. – С.85-86.
136. Микитюк А.Ю. Изменение состояния водно-болотного орнитокомплекса в зонеотчуждения Чернобыльской АЭС за период с 1986 по 1992 год / В сб.: Экологофаунистические исследования в зоне Чернобыльской АЭС. — Киев: "Медэкол",УкрРНПФ, 1995. — С. 53–69.
137. Микитюк А.Ю., Габер Н.А., Полуда А.М. и др. Орнитокомплексы 30-км зоны ЧАЭСи их изменения под влиянием радиационного фактора // Докл. Второго науч.-техн.
совещ. по итогам ЛПА на ЧАЭС «Чернобыль-90». Радиоэкологические аспекты
последствий аварии. – Чернобыль, 1990. – 6 (3): 582–599.
138. Михайловская В.А. Флора Полесской низменности. – Минск: Изд-во АН БССР,1953. – 454 с.
139. Мороз В.О., Казанник В.В., Домашевский С.В., Bijlmakers P., Симон А.О. Нові даніпо рідкісних та маловивчених видах птахів Київської області. – Беркут. 2015, 24(2). С.87-92.
140. Мосякін С.Л. Флористичні знахідки на Київському Поліссі (УРСР) // Укр. ботан.
журн. 1988. – 45, № 4. С. 65–67.
141. Наукове обґрунтування на загальнозоологічний заказник «Чорнобильський»загальнодержавного значення. Укладачі – Долін В.В., Орлов О.О., Державне
установа «Інститут геохімії навколишнього середовища Національної академії наукУкраїни».
142. Національна доповідь про стан техногенної та природної безпеки в Україні у 2014році // (Державна служба України з надзвичайних ситуацій. Український науководослідний інститут цивільного захисту). URL: https://undicz.dsns.gov.ua/ua/nacionalnadopovid-pro-stan-tehnogennoyi-ta-prirodnoyi-bezpeki-v-ukrayini.html
143. Національний атлас України. – Київ: ДНВП «Картографія», 2007. – 440 с.
144. Олійник З.Я., Ясінський С.С. Стихійні гідрометеорологічні явища в м. Києві таКиївській області за теплий період 1881-2002 років // Фізична географія тагеоморфологія. – 2003. – Вип. 45. – С. 220-226.
145. Отчет Чернобильского центра по проблемам ядерной безопасности, радиоактивным
отходам и радиоэкологии по результатам работ в 2017 г. по теме: Оцека состояния итенденций развития природных ландшафтов и биоразнообразия на территории
Чернобыльской зоны отчуждения в рамках проэкта UNEP-GEF «Сохранение,оптимизация и управление запасами углерода и биологического разнообразия вЧернобыльской зоне отчуждения» за договором №SSFA/2017/14 S1-32GFL000370/11232/SB-000687.37/14AC0003. – Славутич, 2017. – 324 с.
146. Парфенов В.И., Масловский О.М., Валетов В.В. Скуратович А.П., Дубовик Д.В.,Степанович И.М., Воронецкий Н.Н., Рыковский Г.Ф., Дунин В.Ф., Пискунов В.С.
Флора и растительность Полесского государственного радиационно-экологического
заповедника. Мозырь: ООО ИД «Белый Ветер», 2002. – 112 с.
147. Пачоский И. Флора Полесья и прилежащих местностей. // Тр. Императорского С.Петербургского общества естествоиспытателей. 1897. – 27, 2. С. XVIII + 1–120; 1899.
29. 3. – С. 1–115; 1900. 30, 3. С. 1–103.
148. Пельгунов А.Н. Паразиты и паразитарные системы в радиационных биоценозах –зона аварии Чернобыльской АЭС. – М.: Наука, 2005. – 208 с.

276
149. Первинні облікові (архівні) документи щодо територій та об’єктів ПЗФзагальнодержавного значення Мінприроди та щодо територій та об’єктів ПЗФмісцевого значення - Департаменту екології та природних ресурсів Київської ОДА.
150. Перспективная сеть заповедных объектов Украины / Под ред. Ю.Р. Шеляг-Сосонко –К.: Наук. думка, 1987. – 292 с.
151. Петров М.Ф. Ботаніко-географічні дослідження Чорнобильської зони // Проблеми
Чорнобильської зони відчуження. 2016. – №15-16. – С. 52-263.
152. Петров М.Ф. Динаміка рослинного покриву в Зоні відчуження // Бюлетень
екологічного стану зони відчуження та зони безумовного (обов'язкового) відселення,№ 2(24), жовтень 2004. – С. 55-62.
153. Петров М.Ф. Зміни ґрунтово-рослинного покриву перелогів Чорнобильської зонивідчуження // Фізична географія та геоморфологія. – К.: ВГЛ «Обрії», 2009. –Вип. 55. – 236-246 с.
154. Петров М.Ф. Прогноз сукцесій спонтанного рослинного покриву на природноантропогенних територіальних (аквальних) комплексах на місці водоймиохолоджувача ЧАЕС // Фізична географія та геоморфологія. – К.: ВГЛ «Обрії»,2013. – Вип. 3(71). – С. 33-43.
155. Петров М.Ф. Рідкісні та перебуваючі під загрозою зникнення види рослин у зонівідчуження ЧАЕС // Бюл. екол. стану ЗВ та ЗБ(О)В. – 2006. – № 1 (21), 2 (28).
156. Петров М.Ф. Синантропний елемент флори зони відчуження чорнобильської
катастрофи. Препринт ЧоНТЦМД МНС України. – Чорнобиль, 1998. – 69 с.
157. Петров М.Ф., Киреев С.И., Паскевич С.А. Запасы наземного органического
вещества экосистем лугов и залежей зоны отчуждения ЧАЭС как горючего
материала // Проблемы радиоэкологии леса. Лес. Человек. Чернобыль. / Сборник
научных трудов. ИЛ НАН Беларуси. Выпуск 61. – Гомель: ИЛ НАН Беларуси,2004. – с. 117-120.
158. Попов
В.П.
Агроклиматическое
районирование
УССР//Вопросы
агроклиматического районирования СССР. – Москва: Изд-во Минист. сельск. х-ваСССР, 1958.
159. Попович С.Ю. Мережа природно-заповідного фонду Чорнобильської зони // Лісове ісадово-паркове
господарство.
–
2013.
–
№3
–
Режим
доступу:http://nbuv.gov.ua/UJRN/licgoc_2013-3_7.
160. Попович С.Ю. Рекогносцирувальне виділення функціональних зон проектованого
Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного Заповідника // Вісник
ННПМ. – 2015. – Т.13. – С. 93-100.
161. Попович С.Ю. Становлення проектованого Чорнобильського радіаційноекологічного біосферного Заповідника // Наук. вісник Східноєвропейського націон.
ун-ту імені Лесі Українки. Р. ІІ. Екологія. – 2016. – С. 88-92.
162. Пояснювальна записка до проекту організації та розвитку лісового господарства
державного спеціалізованого комплексного підприємства «Чорнобильська Пуща». –Ірпінь: ВО «Укрдержліспроект», 2007. – 135 с.
163. Пресс реліз Регіонального Східноєвропейського центру моніторингу пожеж щодопожеж біля Чорнобильської зони відчуження 29 березня 2020 – 13 квітня 2020 р.
URL: https://nubip.edu.ua/node/75082.
164. Програма «Фауна»: Програма відновлення первинного фауністичного комплексу ібіорізноманіття Українського Полісся в зоні відчуження і зоні безумовного
відселення. Київ: МНС, 2000. – 8 с.

277165. Проект організації і розвитку лісового господарства Державного агентства України зуправління зоною відчуження на території Державного спеціалізованого
підприємства «Північна Пуща». – ВО «Укрдержліспроект», 2017. – 140 с.
166. Публічний звіт Голови Державного агентства України з управління зоною
відчуження про діяльність ДАЗВ у 2017 році.
167. Публічний звіт Голови Державного агентства України з управління зоною
відчуження про діяльність ДАЗВ у 2018 році.
168. Публічний звіт керівника Державного агентства України з управління зоною
відчуження про діяльність у 2019 році.
169. Радзимовський Д.О. До вивчення осіннього планктону р. Прип’яті // Тр. фіз.-мат.
відділу ВУАН. – 1926. – Т.ІІ, вип. 4. – С. 199-206.
170. Радионуклиды в аборигенных видах рыб Чернобыльской зоны отчуждения /А.Е. Каглян, Д.И. Гудков, В.Г. Кленус, З.О. Широкая, Н.А. Поморцева, Л.П. Юрчук,А.Б. Назаров // Ядерна фізика та енергетика. – 2012. – Т. 13, № 3. – С. 306-315
171. Радиоэкологические аспекты и проблемы защиты растений от болезней и вредителейна загрязненной радионуклидами территории / Отв. ред.: И. Н. Гудков, Е. Г. Бунтова,В. Н. Чайка. – Киев-Чернобыль, 2012. – 187 с.
172. Раритетна теріофауна та її охорона / Під ред. І. Загороднюка. – Луганськ, 2008. –с. 28–36 – (Праці Теріологічної Школи, Вип. 9).
173. Руденко Л.Г., Голубцов О.Г., Чехній В.М., Тимуляк Л.М., Фаріон Ю.М. Зміни увикористанні земель лісостепової зони України протягом 1991 – 2018 років:методика, основні тенденції // Укр.геогр.журн. – 2019. – № 1. – С. 26.
174. Русанова И.П. Отчет о работе Древлянского отряда за 1967 г. / НА ІА НАНУкраїни. – 1967/28.
175. Русанова И.П. Славянские древности VI-IX вв. между Днепром и Западным Бугом //САИ. – М., 1973. – Вып. Е1-25. – 100 с.
176. Рябов И.Н. Радиоэкология рыб водоемов в зоне влияния аварии на Чернобыльской
АЭС: по материалам экспедиционных исследований. – М.: Изд-во Товарищества
научных знаний КМК, 2004. – 215 с.
177. Сабиневский Б.В. К состоянию наземных орнитокомплексов 30-ти километровой
зоны отчуждения ЧАЭС / В сб.: Эколого-фаунистические исследования в зонеЧернобыльской АЭС. – Киев: "Медэкол", УкрРНПФ, 1995. – С. 29–52.
178. Слівінська К.А. Кінь Пржевальського (Equus przewalskii Poljakov, 1881) в умовах
Чорнобильської зони відчуження // Бюлетень екологічного стану зони відчуження тазони безумовного (обов’язкового) відселення, 2005. – 1 (25). – С. 37–41.
179. Слівінська К.А. Фітоценотичний склад кормових угідь коня Пржевальського (Equus
przewalskii Poljakov, 1881) в умовах Чорнобильської зони відчуження /К.А. Слівінська, Л.С. Балашов // Український ботанічний журнал. – 2006. – Т. 63,№ 1. – С. 22-30.
180. Сокур І.Т. Історичні зміни та використання фауни ссавців України. – К.: Вид-во АНУРСР – 84 с.
181. Сорокіна Л.Ю. Єдина класифікація природних і антропогенно змінених
ландшафтних комплексів. Інститут географії НАН України. – К.: Вид-во «Сталь»,2019. – 105 с.
182. Сорокіна Л.Ю., Петров М.Ф. Зміни структури земного покриву та пожежонебезпека
ландшафтів Чорнобильської зони відчуження: методи оцінювання з використанням
супутникових знімків // Укр. геогр. журн. – 2020. – № 2. – С. 45-56.

278
183. Стовбчатий В.М., Родионова Н.В. Зоологи у рудому лісі // Вестник зоологии, 2011. –Т. 45 (2). – С. 99-104.
184. Стовбчатый В.Н., Петренко А.А. Состояние фауны Staphilinidae (Coleoptera) в 30-кмзоне ЧАЭС // Тезисы докладов I международной конференции «Биологические ирадиоэкологические последствия аварии на ЧАЭС». М., «Наука», 1989, 99 с.
185. Таранец С.В. Старообрядчество города Киева и Киевской губернии. – К., 2004. –352 с.
186. Таскаев А.И., Тестов Б.В. Численность и размножение мышевидных грызунов в зонеЧернобыльской аварии // Биоиндикация радиоактивных загрязнений. – Москва:Наука, 1999. – С. 200–205.
187. Телегін Д.Я. Дніпро-донецька культура. – К., 1968. – 260 с.
188. Тереножкин А.И. Отчет Киево-Полесской археологической экспедиции за 1960 год /НА ІА НАН України. – 1960/1.
189. Титар В.М. Фенетические исследования насекомых в 30-км зоне Чернобыльской
АЭС / Тез. докл. 1-й Междунар. конф. «Биологические и радиоэкологические
аспекты последствий аварии на Чернобыльской АЭС». (Зеленый Мыс, 10-18
сентября 1990 г.). – М., 1990. – С. 183.
190. Толочко П.П. Отчет о раскопках древнерусских поселений на реке Тетерев за 19621963 годы / НА ІА НАН України. – 1962-1963/1г.
191. Третьяков П.Н. Древлянские «грады» // Академику Б. Д. Грекову ко дню 70-летия.
Сборник статей. – М., 1952. – С. 64-68.
192. Третьяков П.Н. Славянская (Днепровская) экспедиция // КСИИМК. – М.-Л., 1941. –Вып. 10. – С. 120-124.
193. Тютюнник Ю.Г., Бедная С.М. Изменения растительного и почвенного покрова вурбанизированных ландшафтах зоны отчуждения Чернобыльской АЭС. –Чернобыль, 1998. – 40 с.
194. Удра И.Ф. Новый методический подход к региональному биогеографическому
районированию на примере территории Украины // Вісник Нац. науково-природн.
музею. Серія ботанічна. Частина 1. 2003-2004, № 2-3. – С. 128-144.
195. Устименко П., Попович C., Мовчан Я. Зелені раритети зони відчуження // Ойкумена.
1993, № 2. – С. 22–24.
196. Физико-географическое районирование Украинской ССР / Под редакцией
В.П. Попова, А.М. Маринича, А.И. Ланько – Киев, Изд-во Киев. ун-та - 1968, 684 с.
197. Фіторізноманіття Українського Полісся та його охорона / Під. заг. ред.
Т.Л.Андрієнко. – Київ: Фітосоціоцентр, 2006. – 316 с.
198. Францевич Л.И. Вторичные экологические последствия Чернобыльской катастрофы
// Междунар. науч.-техн. конф. «Чернобыль–96»: Тез. Докл. – Зелёный мыс, 1996. –С. 272.
199. Францевич Л.І., Балашов Л.С. Чи оголошувати зону відчуження і зону безумовного
(обов’язкового) відселення заповідником? // Бюлетень екологічного стану Зонивідчуження. – 1997. – № 10. – С. 21–26.
200. Фундуклей И. Обозрение могил, валов и городищ Киевской губернии. – К., 1848. –4 с.
201. Фурдичко О.І Соціально-економічні умови ведення сільського господарства нарадіоактивно забруднених землях Київського Полісся / О.І. Фурдичко, О.І. Гриник //Економіст. – 2015. – № 7. – С. 23-26.
202. Червона книга України. Рослинний світ / Ред. Я. П. Дідуха. – Київ:Глобалконсалтинг, 2009. – 900 с.

279
203. Червона книга України. Тваринний світ / за ред. І. А. Акімова. Київ:Глобалконсалтинг, 2009. – 600 с.
204. Чорнобиль – місто без майбутнього? (Історично-ностальгічний нарис) / Автор іупорядник М. Чернігівець. – Біла Церква, ПФ «Боєв», 2003. – 150 с.
205. Чорнобильська катастрофа: дії, результати та уроки (Сайт Представництва України
приЄвропейському
Союзі
http://www.ukraineeu.mfa.gov.ua/eu/ua/publication/content/5657.htm)
206. Чорнобильської АЕС: аналіз різних джерел даних зони // Раритетна теріофауна та їїохорона / Під ред. І. Загороднюка. – Луганськ, 2008. – с. 21–27 – (Праці
Теріологічної Школи, Вип. 9).
207. Шевченко Т.Ф. Видовой состав водоростей перифитона водоема-охладителя
Чернобыльской АЭС и и экологичские арактристики // Гидробиологический
журнал. – 2006. – Т.42, №5. – С. 19-45.
208. Шквиря М. Моніторингові дослідження великих хижих ссавців Українського
Полісся // Наук. вісник Ужгородського ун-ту. – Сер.­біол. – 2005. – Вип.­17. – С.
100–104.
209. Шпарик Ю.С. Моніторинг лісів українських Карпат. Український державний
лісотехнічний університет, Науковий вісник, 2002, вип. 12.4., ст. 158-166.
210. Ясинецкая Н.И. Результаты интродукции лошади Пржевальского в Украине: 15 лет взоне Чернобыльской АЭС / Мат-лы Международной научной конференции
“Млекопитающие северной Евразии. Жизнь в северных широтах. (Сургут, 6 – 10апреля 2014 года). – 2014. – С. 22-23.
211. Ясинецкая Н.И., Звегинцова Н.С. Структура и современное состояние популяции
лошади Пржевальского в зоне ЧАЭС // Вісті Біосферного заповідника «АсканіяНова». 2013. – Т.15. – С. 203–211.

280Додаток 11. Інші документи