NTNU

Kunnskap for ei betre verd2021ÅRSRAPPORTÅrsrapport 2021Årsrapport med årsrekneskap for 2021 og planar for 2022.

INNHALDÅRSMELDING FOR STYRET VED NTNU ............................................................5
INTRODUKSJON TIL VERKSEMDA OG HOVUDTAL .......................................11
AKTIVITETAR OG RESULTAT I 2021 ................................................................19
3.1 Gjennomføring av årsplan 2021 ................................................................................................21
3.2 Ressursgrunnlaget i 2021 .........................................................................................................42
3.3 Styringsparametrar ....................................................................................................................43
3.4 Rapport om øyremerkte løyvingar............................................................................................56

STYRING OG KONTROLL I VERKSEMDA .......................................................61
4.1 Overordna vurdering av status for 2021 ..................................................................................62
4.2 Internrevisjonar i 2021 ...............................................................................................................62
4.3 Aktivitetar i 2021 .........................................................................................................................62
4.4 Informasjonstryggleik og GDPR ................................................................................................63

FELLESFØRINGAR OG ANDRE KRAV I TILDELINGSBREVET ..........................65
5.1 Inkluderingsdugnaden til regjeringa ........................................................................................66
5.2 Berekraftsmåla til FN ................................................................................................................66
5.3 Oppfølging av digitaliseringsstrategien for universitets- og høgskulesektoren..................66
5.4 Samfunnstryggleik og beredskap (SOB) og tryggleik etter tryggingslova ............................66
5.5 Handtering av covid-19-pandemien ..........................................................................................67
5.6 Likestilling og mangfald ..............................................................................................................69
5.7 Medverknad – oppfølging av Fafo-rapporten om tilsettmedverknad ved NTNU ...............69
5.8 Campusutviklingsplanar og større byggjeprosjekt .................................................................69

VURDERING AV FRAMTIDSUTSIKTER ............................................................73
6.1 Årsplan 2022 – kvalitet, berekraft og eitt NTNU ......................................................................74
6.2 Budsjett 2022...............................................................................................................................75
6.3 Overordna risikovurdering ........................................................................................................75

NTNU – kunnskap for ei betre verd

Framsidebilete: Studentar på 5-årig master i bygg- og miljøteknikk og på ingeniørvitskap og IKT i og utanfor Zeb-laboratoriet
i Trondheim. Foto: Geir Mogen / NTNU

ÅRSREKNESKAP 2021 ......................................................................................79
7.1 Leiarkommentarar til rekneskapen for 2021...........................................................................80
7.2 Prinsippnote SRS ........................................................................................................................82
7.3 Resultatrekneskap ......................................................................................................................84
7.4 Balanse .........................................................................................................................................85
7.5 Kontantstraumoppstilling ..........................................................................................................87
7.6 Løyvingsoppstilling......................................................................................................................89
7.7 Notar .............................................................................................................................................90
7.8 Tabellar ...................................................................................................................................... 113

3

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

1ÅRSMELDING FORSTYRET VED NTNU

4
Foto: Thomas Høstad/NTNU

5Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Gjennom 10 styremøte i 2021 har styret behandla 55
saker og fått 27 orienteringar. Val til nytt styre blei
gjennomført våren 2021 og nye styremedlemmar
var på plass frå styremøtet i august. Styreleiar Nils
Kristian Nakstad blei takka av og erstatta av Remi
Eriksen som ny styreleiar. Andre endringar i samansettinga av styret går fram av oversikta under.
Styret har i 2021 tilsett dekanar, direktør for
Vitskapsmuseet, og viserektorar i Gjøvik ogÅlesund for ein ny åremålsperiode. I 2021 harstyret òg vedteke endringar i organiseringa av
Fellesadministrasjonen og tilsett ny direktør fororganisasjon og infrastruktur.

VIKTIGE AKTIVITETAR OG RESULTAT I 2021

For 2021 vedtok styret åtte mål for NTNU, tufta påpilarane kvalitet, berekraft og eitt NTNU. Overordna
sett er styret nøgd med korleis måla er oppnådd.
Verksemda har også i 2021 vore prega av koronapandemien, og styret verdset innsatsen som er lagt
ned for å halde hjula i gang, både av studentar og
tilsette. Framover vil styret sjå til at NTNU tar med
seg innsikta som er tileigna gjennom pandemien.
Sentralt i dette vil vere kva NTNU skal ta med vidare
av nye måtar å arbeide, undervise og vurdere på.
Pandemien har så langt ikkje hatt negative verknader
på samla produksjon av studiepoeng eller graden av
gjennomføring i studiane. Det er heller ingen store
endringar i framdrifta for ph.d.-kandidatane, og tal
for første halvår 2021 tyder på at talet på doktorandar som er ferdig utdanna frå NTNU vil fortsetteå auke. Styret vil framleis rette merksemd mot
negative effektar av pandemien på det psykososiale
miljøet til studentane, kvaliteten på utdanninga, oglæringa til studentar og stipendiatar. Ei anna bekymring er den reduserte tilgangen til faglege nettverk
og høve til utanlandsopphald.
NTNU har innanfor forsking oppnådd mange framifrå faglege resultat i 2021. Anders Jahres pris til
yngre forskarar blei i 2021 tildelt NTNU-professor
Barbara van Loon for hennar studiar av celler sin
respons på DNA-skade – forsking som gjev grunnlag
for å utvikle betre kreftbehandling. Forskingsrådets
Innovasjonspris 2021 blei tildelt koronatesten
som NTNU-forskarane Magnar Bjørås og Sulalit
Bandyopadhyay har utvikla. Utviklinga av denne
testen viser NTNUs potensial for innovasjon frå
langsiktig grunnleggande forsking.
Etter at målet om 1 mrd. kroner frå Horisont 2020 bleinådd, rettar NTNU no merksemda mot å hevde seg
i Horisont Europa. Etter at to nye partnarskap kom
på plass i 2021, deltek NTNU no i fem partnarskap i6Årsmelding for styret ved NTNU

nettverket Knowledge and Innovation Communities(KIC) i Horisont Europa. Våren 2021 fekk NTNU to
ERC Advanced Grants. Stadig fleire miljø søkjer ERC,
og fleire går til andre runde. Sjølv om det framleis er
ein veg å gå, vil styret gje honnør til den systematiske innsatsen som blir lagd ned for å auke kvaliteten i søknadene. NTNU er det universitetet i Noreg
som gjer det best innan prosjekt i Erasmus+. Styretmeiner like fullt at NTNU har potensial til å strekkje
seg mot endå høgare mål.
NTNU fekk Utdanningskvalitetsprisen for høgare
utdanning for andre år på rad i 2021. Emnet
Tverrfagleg samarbeids- og endringskompetanse forein berekraftig utvikling, betre kjent som Ekspertar
i team, fekk årets pris. Saman med lærdom frå
prosjekta Framtidas teknologistudium og Framtidas
HUMSAM-studium, ønskjer styret at kunnskap frå
dette arbeidet skal spreiast til fleire delar av NTNU.
Tal frå Samordna opptak våren 2021 viser at NTNU
held statusen som Noregs mest populære universitet ved lag. 17 % av alle søkjarar til høgare utdanning
hadde NTNU som førsteval, og både Gjøvik ogÅlesund sette nye søkjarrekordar. NTNU ønskjer atalle studentar, utan omsyn til nivå, skal få ei grunnleggande systemforståing av berekraft, og målet
er at kandidatar frå NTNU kan bidra til berekraftig
utvikling innan sine fagfelt og yrke. Styret følger
arbeidet med utvikling av studieporteføljen tett og
er opptekne av at berekraft og relevans for arbeidslivet blir forsterka i utdanningstilboda.
NTNU er blant dei største i landet på vidareutdanningsom gir studiepoeng. I 2021 er det laga fleire nye studietilbod som legg til rette for livslang læring, blantanna tilbod som møter behov frå industriklynger ogbransjar i omstilling. Rolla til NTNU som leverandør
av kunnskap og kompetanse krev tett samspel medbåde privat næringsliv og offentleg sektor. Styret
vedtok i 2021 ein ny modell for Råd for samarbeid
med arbeidslivet (RSA), og det skal mellom anna
opprettast eit nytt NTNU RSA Toppleiarforum.
Styret har følgt dei store investeringsprosjekta
Ocean Space Center og NTNU Campussamling tett.
Dette er to svært viktige prosjekt for landet og for
NTNU. Styret er spesielt uroleg for rammene for
NTNU Campussamling og meiner at ytterlegare kutt
vil gjere realisering av campussamlinga i Trondheimsvært krevjande, om ikkje umogleg.

BRUK AV RESSURSAR OG INTERNKONTROLL
I 2021

Koronapandemien har ført til at både kostnader og
inntekter har falle bort, og den samla verknaden i
2021 er eit markert mindreforbruk og auka avsetjingar. NTNU skal bygge ned avsettingane planmessig
dei neste åra ved å realisere strategisk viktige investeringar i oppgradering av bygg og infrastruktur.
Styret meiner NTNU har bra styring og kontroll,og forvaltar ressursane forsvarleg og effektivt.
Internrevisjonen har i 2021 vurdert status for internkontroll og risikostyring ved NTNU, og arbeidet med
å kartlegge risikobilde er utvikla vidare gjennomåret. Styret ser fram til ytterlegare metodisk forbetring av risikostyringa i 2022. Styret har ogsåhandsama internrevisjon om informasjonssikkerheit og er opptekne av at informasjonssikkerheit og
personvernområdet framover blir innlemma i denheilskaplege verksemdstyringa og internkontrollen
ved NTNU.
I 2021 har styret handsama fleire klagesaker om
vedtak om avslutting av tilsetting. Slike saker er
krevjande. Styret vil følge opp at NTNU tek lærdom
av slike saker, mellom anna i leiing og konflikthandtering. Styret har uttrykt bekymring for kapasitet og
kompetanse i leiarstøtte på fleire nivå. Føremålet er
å hindre at det oppstår konfliktar i arbeidsmiljøet
som eskalerer. Styret har initiert og handsama ei
sak om medverking ved NTNU og det blir sett i verk
tiltak på område der det er naudsynt.

STYRETS PRIORITERINGAR FOR 2022

NTNU har over nokre år hatt kvalitet, berekraftog eitt NTNU som sentrale pilarar for arbeidet og
dette blir ført vidare, samtidig som det vil bli lagt
større vekt på formidling. NTNU sin årsplan for2022 vektlegg samanheng i planverket. Årsplanen
konkretiserer ambisjonane i strategien om å styrke
NTNU som universitet, samtidig som den legg opp
til å møte behov og forventingar frå samfunnet,
mellom anna som resultat av koronapandemien.
Under strammare budsjettrammer framover vil
NTNU måtte prioritere endå tøffare og koordinere
ulike utviklingsarbeid betre.
NTNU vil også i 2022 prioritere å ta vare på studentar og tilsette, og vidare utvikling av gode lærings- og
arbeidsmiljø. Psykososialt læringsmiljø, arbeidsmiljø, hindring av konfliktar og arbeid for å minke delen
av mellombels tilsette er prioriterte tema. Dette
byggjer òg opp under det langsiktige målet om aukautdannings- og forskingskvalitet.
Arbeidetmedny
utviklingsavtale
med
Kunnskapsdepartementet blir viktig i 2022, og styret
ser fram til å samarbeide med departementet om
dei sentrale måla for utvikling av NTNU framover.
Trondheim 10. mars 2022

Styret er nøgd med at delen av mellombels tilsetteminkar, men vil sjå til at vedtekne måltal for reduksjon av slike stillingar blir følgde opp med tiltak framover. NTNU arbeider langs fleire aksar for å skape
betre kjønnsbalanse og eit meir jamstilt universitet.
At pandemien har vara så lenge, gir stor slitasje på
den enkelte tilsette og student. Verdien av å ha godearbeids- og læringsmiljø og campus som møteplass
for menneske har blitt tydeleg. Etter fleire år med
ABE-kutt samtidig med mange parallelle utviklingsprosjekt, opplever tilsette ved NTNU ein slitasje og
eit endringstrykk som er stort også utan Covid-19. I
sum er dette krevjande for organisasjonen og styret
ser med uro på kva for konsekvensar dette kan fåfor den faglege verksemda ved NTNU.
Styret er spent på korleis rammevilkåra og løyvingane til universiteta og høgskulene utviklar seg
framover. Styret registrerer meir direkte politisk styring på nokre område, og når løyvingane til forsking
på sentrale konkurransearenaer samtidig er underpress, gir dette avgrensa fleksibilitet.

7Årsrapport 2021-2022 | NTNU

8Årsmelding for styret ved NTNUMEDLEMMAR I STYRET - 01.01.21 -31.07.21

MEDLEMMAR I STYRET - 01.08.21 – 31.12.21

Eksterne representantar

Eksterne representantar

Styreleiar Nils Kristian Nakstad

Styreleiar Remi Eriksen

Nina Refseth

Jan-Frode Janson

Maria Strømme

Nina Refseth

Bjørn Otto Sverdrup

Bente M. Stallknecht

Interne representantar:

Interne representantar:

Representantar for dei vitskapeleg tilsette:

Representantar for dei vitskapeleg tilsette:

Kristin Melum Eide

Bjørn Helge Skallerud

Aksel Tjora

Aksel Tjora

Tim Torvatn

Ingrid Bouwer Utne

Representantar for studentane:

Representantar for studentane:

Mathilde Eiksund

Amalie Farestvedt

Simen Ringdahl

Jørgen Valseth

Representant for mellombels vitskapeleg tilsette:

Representant for mellombels vitskapeleg tilsette:

Ingvill Stuvøy

Idd Andrea Christensen

Representant for dei teknisk-administrativt tilsette:

Representant for dei teknisk-administrativt tilsette:

Kjersti Møller

Kjersti Møller

9Årsrapport 2021-2022 | NTNU

2INTRODUKSJON TIL
VERKSEMDA OGHOVUDTAL
10
Foto: Geir Mogen/NTNU

11Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet (NTNU)
er det største universitetet i Noreg, med historie tilbake til 1910 og røter tilbake til 1760 og Det Kongelige
Norske Videnskabers Selskab (DKNVS).
Hovudsetet ligg i Trondheim, med campusar i
Gjøvik og Ålesund. NTNU har åtte fakultet og
einingar som NTNU Vitskapsmuseet og NTNU
Universitetsbiblioteket. I 2021 passerte vi 44 000
studentar og har i dag ei bemanning på omtrent
8000 årsverk.

Vår visjon: Kunnskap for ei betre verd

Kunnskap gjev menneske moglegheiter og innverknad, og er eit fundament for å gjere gode val.
Kunnskap inspirerer og utfordrar, endrar haldningar, tenkjemåtar og korleis vi ser verda. Demokratietvårt blir styrkt av ein opplyst debatt og faktabasert
kunnskap. Kunnskap utvikla ved NTNU skal kome
fellesskapet til gode, og ein skal kunne stole påat kunnskap frå NTNU er basert på vitskaplege
metodar og har kome fram i tråd med normer for
utvikling av god vitskap.
Kunnskap og teknologiutvikling gjer det mogleg å
auke den berekraftige verdiskapinga og for å finnesvar på store utfordringar. Verda har gjennom FN
blitt einige om 17 berekraftsmål. NTNU vil bidra
aktivt til å nå berekraftsmåla.

Samfunnsoppdraget

Samfunnsoppdraget rommar både dei forventningane omverda har til oss, og dei samfunnsoppgåvene vi sjølve ønskjer å løyse. Vi har eit generelt
oppdrag som er likt det andre universitet har, slik
det mellom anna kjem til uttrykk gjennom universitets- og høgskulelova og sektormåla, og eit spesielt
oppdrag som gjer oss unike.
Det generelle oppdraget vårtSom universitet har NTNU eit ansvar for å bringe
fram nye perspektiv for langsiktig, grunnleggjande

Introduksjon til verksemda og hovudtal

forsking og for utdanning av framifrå kandidatar. Vi
tilbyr forskingsbasert utdanning på alle nivå. Vi utviklar og formidlar kunnskap og forvaltar kompetanse
om natur, menneske, samfunn og teknologi. NTNU
er ein kulturberar og bidreg til innovasjon i samfunn
og arbeidsliv.
Ei av oppgåvene til universitetet er å delta i ein
kunnskapsbasert og faktabasert offentleg debatt.
Vi brukar kunnskapen vår til beste for samfunnet.
Vi engasjerer oss i å løyse globale utfordringar.
Verksemda vår fremjar utvikling, menneskerettar
og tverrkulturell dialog.
Det spesielle oppdraget vårtNTNU er eit breiddeuniversitet med ein teknisk-naturvitskapleg hovudprofil, med eit tyngdepunkt
innanfor profesjonsutdanning.
Vi bidreg til å utvikle Noreg. Vi skaper verdiar – økonomisk, kulturelt og sosialt – og har ei nasjonal rollenår det gjeld å utvikle det teknologiske grunnlaget
for samfunnet i framtida.

Figuren viser organisasjonskartet til NTNU per 1. juli
2021.

Utdanning

RektorAnne Borg

Styreleiar
Remi Eriksen

representerer institusjonen overfor offentlege
styresmakter. Remi Eriksen er styreleiar ved NTNU.
Rektor er sekretær for styret og dagleg leiar ved
NTNU. Anne Borg har vore rektor ved NTNU sidan
desember 2019.
Verksemda er organisert
Vitskapsmuseet.

i

åtte

fakultet

Med hovudprofilen vår og den tverrfaglege styrken
bidreg vi til å løyse samansette problem. Vi er ein
premissleverandør for omstilling og grønt skifte, og
vi bidreg til eit konkurransedyktig næringsliv og ein
god offentleg sektor gjennom samarbeid om nye
praksisar, prosessar og produkt.

REKTOR

Som fleircampusuniversitet er NTNU ein tydeleg
aktør i byane og regionane der vi har hovudaktiviteten vår.

NTNU er underlagt Kunnskapsdepartementet(KD). Styret er det øvste organet ved NTNU og

og

Utdanninga ved NTNU skal vere framtidsretta og
relevant for studentane, for arbeidslivet og for verda.
Når utdanninga er over, skal NTNU-kandidaten
kunne faget sitt, vere meir nysgjerrig enn då vedkomande begynte, og ha gode verdiar. Studentane
tek kunnskapen med seg ut i verda og tek han i brukpå globale utfordringar. Det gjev «Kunnskap for ei
betre verd» i praksis.

STYRET

Kunstfag er ein sentral del av identiteten til NTNU. Vi
har også eit leiande universitetsmuseum med unikevitskaplege samlingar og publikumsutstillingar.

Organisering

NTNU er den fremste institusjonen i landet forhøgare teknologiutdanning og utdanning av ingeniørar. Universitetet har fleire profesjonsutdanningar
og eit breitt fagtilbod innanfor naturvitskap, samfunnsvitskap, lærarutdanning, humaniora, medisinog helsevitskap, økonomisk-administrative fag,arkitektur og kunstfag.

Avdeling for
utdanningskvalitet

Prorektor for
utdanning

Prorektor forforsking

Prorektor fornyskaping

OrganisasjonsdirektørØkonomi- og
eigedomsdirektør

Stab

Stab

Stab

Stab

Stab

Avdeling forstudieadministrasjon

Universitetsbiblioteket

HR- og HMSavdelinga

Komm.
-avdelinga

Avdeling forverksemdsstyringØkonomiavdelinga

Avdeling for
dokumentasjonsforvaltning

ITavdelinga

Avdeling for
campusservice

Eigedomsavdelinga

Fakultet forsamfunns- og
utdanningsvitskap(SU)
7 institutt

Fakultet forøkonomi

NTNU
Vitskapsmuseet(ØK)
4 institutt(VM)
2 institutt

Avdeling forstudenttenester

Styrken til NTNU
er den teknisk-naturvitskaplege
hovudprofilen vår kombinert med
fagleg breidd og tverrfagleg arbeid.
Foto: Mentz Indergaard/NTNU Info12

Det
humanistiske
fakultetet

Fakultet for
arkitektur og
design(HF)
7 institutt(AD)
4 institutt

Viserektor
NTNU
i Gjøvik

Fakultet for
informasjonsteknologi og
elektronikk(IE)
7 institutt

Fakultet foringeniørvitskap

Fakultet formedisin og
helsevitskap

Fakultet for
naturvitskap(IV)
8 institutt(MH)
8 institutt(NV)
8 institutt

55 INSTITUTT

Viserektor
NTNUi Ålesund13

ENERGIHELSEÅrsrapport 2021-2022 | NTNU

ENERGI

Introduksjon til verksemda og hovudtal

HELSE

HAVROM

internasjonalt, og utvikle og ta i bruk nyskapandeverkemiddel og medium.

Museumsverksemd
ENERGIHELSE

HAVROMBÆREKRAFT

Forsking og kunstnarleg utviklingsarbeid

Ved NTNU driv vi forsking og kunstnarleg utviklingsarbeid på høgt internasjonalt nivå innanfor ei rekkje
fagområde – og i grensesnittet mellom dei. NTNUHAVROM
har HELSE
eit særleg ansvar
for å BÆREKRAFT
drive tverrfagleg forskingog samarbeider tett med næringslivet. Mykje av
forskinga krev avansert vitskapleg utstyr, og NTNU
har meir enn hundre forskingslaboratorium. Vi har
forskingsgrupper og laboratorium i internasjonal
toppklasse
gjev rike utviklingsmoglegheiter
HAVROM somBÆREKRAFT
for unge forskartalent. Målet vårt er å bidra til samfunnsutviklinga i dag og i framtida.

Doktorgradsutdanning

Doktorgradsutdanninga er ein strukturert grad somBÆREKRAFT
normerttek tre år. Det er også vanleg med eit fjerdeår der kandidaten underviser. NTNU er partnar
i ei rekkje nasjonale forskarskular innanfor ulike
fagområde. Kvar forskarskule omfattar eit nettverk
av institusjonar som samarbeider om doktorgradsutdanninga. Ein doktorgrad frå NTNU gjev grunnlag
for leiande arbeid i næringsliv, forvaltning, høgare
utdanning og forsking.

Innovasjon, nyskaping og samarbeid medarbeidslivet

Den tverrfaglege profilen og erfaringa vår, og samarbeidet med samfunnet og bedrifter, gjev NTNU
eit konkurransefortrinn. Ambisjonen vår er å vereein viktig bidragsytar til berekraftig verdiskaping.
Innovasjon er meir enn å utvikle bedrifter basert pånye idear. Samfunnet treng nye berekraftige løysingar, oppfinnarar, innovatørar og vidareutviklarar avbåde metodar, produkt, arbeidspraksis og tenester
innanfor eksisterande og nytt arbeidsliv. Det finst
knapt noko meir spennande enn at idear blir fødde,konkretiserte og blir til noko nytt. NTNU bidreg
til omstilling av det norske arbeidslivet gjennom
forskings- og innovasjonssamarbeid med privatnæringsliv og offentleg sektor.

Formidling

NTNU Vitskapsmuseet er eitt av i alt seks universitetsmuseum i Noreg, og ein av dei leiande
institusjonane i Noreg innanfor sikring, bevaring,tilgjengeleggjering og forsking på natur- og kulturhistorisk materiale frå Noreg og resten av verda.

SatsingsområdeNTNU har fire tematiske satsingsområde i 2014–
2023: NTNU Berekraft, NTNU Energi, NTNU Havromog NTNU Helse. Dei tematiske satsingsområda til
NTNU skal løyse komplekse utfordringar som er viktige for samfunnet, gjennom tverrfagleg samarbeid.
Den strategiske satsinga til NTNU på tre mogleggjerande teknologiar i perioden 2011–2023 omfattar
bioteknologi, IKT og nanoteknologi. Mogleggjerande
teknologiar er tverrfagleg basert grunnleggjande
forsking som bidreg til å utvikle nye næringar, produkt og løysingar på ei rekkje samfunnsområde.

Senter og samarbeid

NTNU er vertskap for to nasjonale senter for framifrå
utdanning (SFU), seks nasjonale senter for framifrå
forsking (SFF), tolv senter for forskingsdriven innovasjon (SFI) og tre forskingssenter for miljøvenleg
energi (FME). Vi er i tillegg partnar i eitt SFU, tre SFF,
åtte SFI og seks FME.
NTNU har Kavli Institute for Systems Neuroscience,som blir drive saman med Senter for nevrale
nettverk. Vidare har NTNU tre K.G. Jebsen-senter
innanfor medisinsk forsking. NTNU er vertskap for
ECCSEL, eit europeisk forskingssamarbeid og ein
europeisk laboratorieinfrastruktur innanfor fangst,
transport og lagring av karbondioksid (CO2).

NTNU har eit breitt internasjonalt nettverk og
samarbeider med rundt 1500 institusjonar i verda
om forsking og utdanning. Vi har eige NTNU-kontor
i Brussel, i samarbeid med Universitetet i Bergenog Sintef. Nordic Five Tech er ein strategisk allianse
mellom dei fem leiande tekniske universiteta i
Norden – Chalmers, KTH, Aalto-universitetet, DTU
og NTNU. Frå 2020 er NTNU også del av universitetsalliansen ENHANCE – European Universities
of Technology Alliance saman med TU Berlin,
Chalmers, RWTH Aachen, TU Warszawa, Politecnico
Milano og UP Valencia. ENHANCE har status som
europeisk universitetsallianse under Erasmus+,den nye fyrtårnsatsinga til Europakommisjonen forå auke kvalitet og konkurranseevne til europeisk
UH-sektor.

Hovudtal

Grovt rekna utgjer NTNU om lag 20 prosent av universitets- og høgskulesektoren i Noreg. NTNU har iunderkant av 20 prosent av ressursane, står for litt
under 20 prosent av utdanningsaktivitetane i sektoren og noko over 20 prosent av forskingsaktiviteten.
Tabellen nedanfor viser hovudtal for NTNU.

Hovudtal for NTNU (kjelde: DBH / «Utvalgte nøkkeltall»)Ressursar

2018

2019

2020

2021

Endring
2020-21

Totale inntekter (tal i tusen kroner)

9 124 390

9 575 772

9 864 005

10 372 849

5,2 %– av dette løyving frå KD og andre departement

6 676 692

6 838 201

7 150 913

7 427 173

3,9 %– av dette løyving frå EU og Noregs forskingsråd

1 257 867

1 314 340

1 145 322

1 433 459

25,2 %

Årsverk totalt

7 402

7 601

7 762

7 953

2,5 %

Årsverk i faglege stillingar (etter KD-definisjonen)

4 669

4 827

4 927

5 067

2,8 %

Kjerneverksemda

2018

2019

2020

2021

Endring
2020-21

Studentar

41 14741 96742 37944 1694,2 %Produserte studiepoeng (60-poengseiningar)

29 21529 81432 03132 4981,5 %Personar med fullført studieprogram

8 420

8 912

8 909

9 302

4,4 %

Publikasjonspoeng*

5 647

6 084

6 544

-

Avlagde doktorgradar

397

377

406

415

2,2 %

* Tal for 2021 er ikkje klare per dags dato.

Vi samarbeider tett med St. Olavs hospital, universitetssjukehuset i Trondheim, og Sintef, eit av dei
største uavhengige forskingsinstitutta i Europa og
ein av dei største organisasjonane i Europa innanfor
forskingskontraktar. NTNU er partnar i 42 Geminisenter, som er ein modell for strategisk samhandling mellom parallelle faggrupper ved NTNU, Sintef,
Universitetet i Oslo og St. Olavs hospital.

NTNU formidlar kunnskap frå forsking, utdanningog nyskaping. Formidlinga vår femner samlingar,
kunst og kultur. NTNU skal vere i open og konstruktiv dialog med samfunnet og bidra til kunnskapsbasert, offentleg debatt der også studentar
og tilsette deltek. NTNU støttar avgjerdstakarar ognæringsliv med forskingsbasert kompetanse. NTNU
skal vere synleg, ha godt omdømme nasjonalt og

1415Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Introduksjon til verksemda og hovudtal

CA.

44 000STUDENTAR
CA.

9000

KANDIDATARUTEKSAMINERT ÅRLEG

CA.

5 200

VITSKAPLEGE
PUBLIKASJONAR ÅRLEG

415

AVLAGTEDOKTORGRADER

20

BEDRIFTERETABLERT KVART ÅR
med utspring frå NTNU

Foto: Per Henning/NTNU

16

17

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

3AKTIVITETAR OG
RESULTAT I 2021

18
Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU

19Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Universitets- og høgskulelova fastset føremålet tiluniversitet og høgskular. Vi skal tilby høgare utdanning på høgt internasjonalt nivå, og vi skal utføre
forsking og fagleg og kunstnarleg utviklingsarbeidpå høgt internasjonalt nivå. Vidare skal vi formidle
kunnskap om verksemda og auke forståinga for prinsippet om fagleg fridom og bruk av vitskaplege og
kunstnarlege metodar og resultat. Etter endringane
i lova i 2021 går det også fram at vi som universitet
har som føremål å bidra til ei miljømessig, sosialt ogøkonomisk berekraftig utvikling.
Regjeringa fastset mål og langsiktige prioriteringar
i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning(LTP). I Prop. 1 S under budsjettkapittel 260 har
Kunnskapsdepartementet for 2021 fastsett firenasjonale mål for universitets- og høgskulesektoren:

Aktivitetar og resultat i 2021

•
•
•
•

høg kvalitet i utdanning og forsking
forsking og utdanning for velferd, verdiskaping
og omstilling
god tilgang til utdanningeffektiv, mangfaldig og solid høgare utdanningssektor og forskingssystemI dette kapittelet viser vi korleis NTNU løyser samfunnsoppdraget, og korleis aktivitetane og resultata våre i 2021 bidreg til sektormåla. Dette gjer
vi gjennom ei resultatrapportering i samsvar med
utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet og
verksemdsmåla til NTNU, i tillegg til dei nasjonale
styringsparametrane. Kapittelet inneheld ogsårapportering på særskilde område og tildelingar frå
regjeringa.

3.1 Gjennomføring av
årsplan 2021
Ved NTNU ønskjer vi å bidra til «Kunnskap for ei
betre verd». Vi vil arbeide aktivt til å nå berekraftsmåla til FN og være premissleverandør for omstillinga til eit berekraftig samfunn. Strategien til NTNU
inneheld 36 utviklingsmål for kva som må utviklastfor å realisere ambisjonane innan 2025, og som vi
må arbeide systematisk med over tid. Årsplanen til
NTNU tek innover seg ambisjonen i strategien omå styrkje den posisjonen NTNU har som kunnskapsinstitusjon, samtidig som han legg opp til å møtebehov og forventningar som oppstår i kjølvatnet av
koronapandemien.
I dette kapittelet går vi gjennom aktivitetar og resultat som er knytte til årsplanen til NTNU for 20211.
Måla viser til område som blei prioriterte i 2021 forå realisere strategien Kunnskap for ei betre verd
innan 2025. Årsplanen inneheld ikkje det komplette
planverket for NTNU, men har eit endringsfokus og
omtalar det vi i fellesskap skal løfte i det komandeåret. Fordi årsplanen berre viser til bestemte prioriterte område, vi vil til slutt i kapittelet gje ein kort
status for vesentlege aktivitetar og resultat som
er knytte til kjerneverksemda, og som ikkje fell inn
under målområda.

Årsplanen inneheld ei skildring av kvart mål og
korleis vi vil vurdere måloppnåing. Dette er primært
basert på kvalitative vurderingar og skildringar. I
tillegg til å vurdere måloppnåing knytt til kvart mål,følgjer vi den langsiktige utviklinga av verksemda
gjennom dei nasjonale styringsparametrane til KD.
Sjå kapittel 3.4 for vurdering av status og måloppnåing på styringsindikatorane.
Mykje godt utviklingsarbeid frå 2020 heldt frammed full kraft i 2021. Den vedvarande pandemisituasjonen har prega heile NTNU og på enkelte område
gjeve meir krevjande arbeidsforhold for tilsette og
studentar. Samtidig ser vi at pandemien på samemåten som i 2020 har fungert som katalysator for
utvikling. Alt i alt er NTNU nøgde med den samlamåloppnåinga i 2021, og årsrapporten viser at vi har
gjort vesentlege framsteg når det gjeld måla vi sette
oss for året.

Årsplanen inneheld åtte mål for NTNU. Dei fem
første av dei inngår i utviklingsavtalen med
Kunnskapsdepartementet (2021–2022), medan deitre siste er våre interne verksemdsmål. Berekraft,kvalitet og eitt NTNU er fellesnemnarar for dei åttemåla og har i 2021 vore retningsgjevande for fellesprioriteringane til NTNU.

Måla til NTNU for 2021 – utviklingsavtalen og verksemdsinterne mål
1. NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen
gjennom å vidareutvikle studietilbodet sitt,
med vekt på utvalde fagområde.
2. NTNU skal styrkje den utdanningsfaglege kompetansen ved systematisk
kompetanseutvikling.
3. NTNU skal utvikle fleire talent og fleire
forskingsmiljø på høgt internasjonalt nivå.
4. NTNU skal synleggjere og auke nyskapingsaktiviteten og bidraget til berekraftig innovasjon
med utspring frå klyngjer og senter.
5. NTNU skal planleggje og vidareutvikle det
strategiske grunnlaget for campusane i
Foto: Per Henning

20

1

framtida. Dei skal sikre gode arbeidsplassar
og godt og forsvarleg arbeidsmiljø for tilsetteog studentar, tverrfagleg samhandling og
sosiale kvalitetar.
6. NTNU skal leggje vekt på sterke forskargrupper, internasjonalt samarbeid og open tilgang
til forsking.
7. NTNU skal styrkje rolla si som kunnskaps- og
kompetanseleverandør for berekraftig
utvikling og berekraftige løysingar.
8. NTNU skal vidareutvikle kvaliteten og effektiviteten i administrative prosessar og tenester.

Vedteken av NTNU-styret i oktober 2020 (S-sak 54/20).

21

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

MÅL 1
NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen
gjennom å vidareutvikle studietilbodet
sitt, med vekt på utvalde fagområdeNTNU jobbar systematisk og kontinuerleg med
utvikling av studietilboda. Det systematiske kvalitetsarbeidet dannar eit kunnskapsgrunnlag som
blir brukt i strategisk utvikling på program- og
porteføljenivå. Dette arbeidet er no styrkt gjennom
betre samordning av studieportefølje- og kvalitetsmeldingsprosessen. Med samordninga blir prosessane forenkla for fakulteta, og styret og rektor
får eit betre grunnlag for strategiske avgjerder om
utviklinga av studieporteføljen på institusjonsnivå.
I kvalitetsmeldingane til fakulteta er berekraft, internasjonalisering, strategisk dimensjonering, digitalisering, livslang læring og fleksible utdanningstilbod
sentrale stikkord når det gjeld utvikling av studietilboda. I 2021 blei det vigd mykje merksemd til
innføring av berekraft i studia. Det blir stadig utvikla
emne som tydelegare tek tak i berekraftsmåla til
FN, og det blir jobba med å ta inn berekraftskompetanse og -element i studieprogramma. NTNU har
høge ambisjonar for internasjonalisering. I 2021 var
volumet på studentutveksling lågt, men ambisjonener å auke mobilitetsgraden, og det blir jobba med
ulike løysingar som skal sikre studentane internasjonale erfaringar gjennom studietida.
Dimensjonering av opptaksramme og langsiktige
planar for porteføljeutvikling blir sett i samanheng,og både samansetning av studietilbod og opptakskapasitet blir utvikla i takt med endringar i samfunn
og arbeidsliv. Fakulteta ved NTNU utviklar strategiar
og utforskar eller etablerer nye tilbod for å møteutviklingsbehov innanfor digitalisering, livslanglæring og fleksible utdanningstilbod. Erfaringane
med digital undervisning legg godt til rette for utvikling av eit breiare tilbod for livslang læring. Fleire
fagmiljø opplever samtidig at det er utfordrande å
utvide kapasiteten i tråd med etterspurnaden utan
at det går ut over annan aktivitet, ettersom dei i liten
grad har ledig kompetanse og ressursar til å tilby
etter- og vidareutdanning (EVU) som ein del av den
ordinære porteføljen.
NTNU arbeider med utvikling og fornying av heile
breidda av studietilbodet. Innanfor helse- og
sosialfag har vidareføring av det omfattande
utviklingsarbeidet for nasjonale retningslinjer forhelse- og sosialfaga (RETHOS) vore sentralt i 2021.
Lærarutdanningane ved NTNU jobbar med oppfølging av strategien «Lærerutdanning 2025», og det

22

Aktivitetar og resultat i 2021

blir lagt vekt på samordning, styrking av fagmiljøog utvikling av heilskapleg programstruktur. Andreprioriterte område i samband med dette er kommunikasjon, rekruttering og samarbeid med skulesektoren for relevante masterprosjekt og kvalitet ipraksis.
I utviklingsavtalen har vi peika særskilt på arbeidet
med prosjekta Fremtidens teknologistudier og
Fremtidens HUMSAM-studier, og livslang læring.

Teknologistudium for framtida

Prosjektet Fremtidens teknologistudier (FTS), somblei starta opp hausten 2019, hadde sitt avsluttande år i 2021. Mandatet for prosjektet var å lage
eit rammeverk som skal leggje til rette for å utvikle
teknologistudia ved NTNU så dei er oppdaterte på
alle område. Prosjektet omfatta over 150 studieprogram på bachelor-, master- og ph.d.-nivå, med i alt
18 000 studentar i tre byar.
I februar 2021 la prosjektet fram sin andre og tredje
delrapport, som heitte høvesvis Ståstedsanalyse og
Visjon og anbefalte prinsipper. Basert på ei rekkjeinterne og eksterne datakjelder gav ståstadsanalysen ein gjennomgang og ei vurdering av studietilbodet innanfor teknologi ved NTNU på i alt 13 tematiskeområde. Sidan porteføljen var såpass omfattande,blei analysen utført på programtypenivå.
Delrapport 3 inneheldt ein oppdatert visjon for
prosjektet: «NTNUs teknologistudier utdanner skapende kandidater i verdensklasse – som kan og vil
bidra til en bedre verden og en bærekraftig fremtid.»
Delrapporten inneheldt også ti prinsipp for vidare
utvikling av teknologistudia med omsyn til kompetanse, pedagogisk læringsmiljø m.m. for kandidatane. I juni 2021 blei desse prinsippa vedtekne av
rektor og blei då sette i kraft som ei plattform for
vidare utvikling.
Med utgangspunkt i delrapport 2 og 3 arbeidde i alt
seks tverrfakultære grupper med meir spissa gapanalysar og vegkart for fire sentrale programtypar,for pedagogiske verkemiddel og for programdriventilnærming. I løpet av året etablerte FTS også i alt tipilotar for å prøve ut ulike idear, til dømes programtilpassingar av statistikkemne i ingeniørstudia og nytt
bachelorprogram i elektrifisering og digitalisering.
To av pilotprosjekta blir gjennomførte i samarbeid
med søsterprosjektet Fremtidens HUMSAM-studier.
Sluttrapporten frå FTS-prosjektet blei levert i januar
2022. Rapporten samanfattar det samla arbeidet i
prosjektet og inneheld eit sett med konkrete tilrådde
hovudgrep og tiltak som kan bidra til å realisere

det rammeverket som FTS har utvikla i form av
visjon, kompetanseprofilar og prinsipp for vidare
utvikling. Ein føresetnad for å kunne gjennomføre
tiltaksplanen er auka ressursmessig handlingsrom
på utdanningsområdet, og rapporten føreslår mellom anna eit «NTNU Utdanningsløft 2030» for heile
utdanningsområdet ved NTNU for å få til dette.

HUMSAM-studia i framtida

Prosjektet Fremtidens HUMSAM-studier (FHS) blei
avslutta ved årsskiftet 2021–2022 og har no levert
sluttrapport til rektor. Rapporten inneheld ei rekkjetilrådingar til oppfølging av prosjektet. Rapporten er
delt inn i desse seks prioriterte utviklingsområda:

2.

3.

4.

1.
2.
3.
4.
5.

store samfunnsutfordringar
tverrfagleg arbeid
arbeidslivssamarbeid
kommunikasjon
utdanningsfagleg kompetanse, læring og
undervisning
6. rammer for framtidig porteføljeutvikling –gradsstruktur, økonomi og ressursstyring

5.

Desse tematiske områda er dei mest sentrale i den
framtidige utviklinga av HUMSAM-studia. Dei ulike
tiltaka og tilrådingane som blir trekte fram i rapporten, er plasserte under eitt eller fleire av dei nemnde
utviklingsområda. I tillegg til dei mange tiltaka og
aktivitetane som prosjektet sjølv har teke initiativ
til, er det lagt stor vekt på å vise fram breidda av
utviklingsprosjekt og andre tiltak innanfor utdanningsområdet, som skjer ute i HUMSAM-miljøa
uavhengig av sjølve prosjektet.

7.

Tiltak i fase 2 i Fremtidens HUMSAM-studier er mellom anna følgjande:
1. Pilot: Tverrfaglege profilar på 30 studiepoeng innanfor berekraft og digitalisering.
Pilotprosjektet, som er utvikla i samarbeid med

6.

FTS, er no inne i ein utviklingsfase med siktepå oppstart av tilbodet til studentar innanfor
HUMSAM og teknologi studieåret 2022–2023.
Det vil også bli tilbode studieåret 2023–2024.
Strategisk organisering av studieløpa,som
inkluderer ulike løysingar for dagens breiddeår ibachelorprogramma. Ei eiga utgreiing om detteblei gjennomført i regi av prosjektet
Kompetanseprofil for disiplinstudia i
HUMSAM-porteføljen. Forslag blei utvikla i regi
av prosjektet og følgjer som eige vedlegg til
sluttrapporten.
Utvida dialog og samspel med FHS-studentane.
Eit eige webinar med studentane blei halde 5.
mai 2021.
Betre kommunikasjon av studiane. Her blir dettilrådd ein eigen HUMSAM-kampanje retta mot
nye studentar. Forslaget til kompetanseprofil erogså ein viktig del av dette arbeidet.
Konferanse om arbeidslivsseminar. Prosjektet
deltok aktivt i planlegginga og gjennomføringa
av konferansen «Framtidskraft: Kompetanse oglæring for morgendagens arbeidsliv», som blei
gjennomført 5. november 2021.
Såkornmidlar. Prosjektet delte ut såkallasåkornmidlar til utvalde utviklingsprosjekt påutdanningsområdet innanfor HUMSAM i 2021.

Livslang læringNTNU opplever auka etterspurnad etter korte,fleksible og arbeidslivsrelevante utdanningstilbod,
og i 2021 har mange miljø ved NTNU utvikla etterog vidareutdanningsporteføljen sin. Omfanget av
vidareutdanning ved NTNU har auka frå 2020 til
2021: Talet på årseiningar har gått opp frå 1327 til
1444, og talet på avlagde eksamenar har gått opp
frå 8131 til 9020. Talet på studentar på nettbaserteog desentraliserte utdanningar har auka frå 1430 i
2020 til 1604 i 2021.

DESIGN I HELSETENESTER– VELLYKKA STUDENTPROSJEKT MELLOM NTNU OG GJØVIK KOMMUNE
Studentar frå NTNU i Gjøvik hadde hausten 2021 eit
stort samarbeidsprosjekt med Gjøvik kommune og
Utviklingssenter for sjukeheim og heimetenester.
Studentgruppene omfatta 21 tverrfaglege grupper med
andreårsstudentar frå grafisk design, interaksjonsdesign,
webutvikling og teknologidesign og leiing.

Prosjektet er ein del av områdeemnet «design i helsetenester» og gjev studentane innføring i samspelet mellom
helse, helsefremjing, teknologi, design og samfunn. Emnetskal gjere studentane i stand til å finne innovative løysingar
på sentrale utfordringar som er knytte til helsefremjing på
tvers av fag, gjennom teamarbeid.

23Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Utlysingar til fleksible utdanningstilbod og bransjeprogram krev eit tett samarbeid med arbeidslivet– både med enkeltbedrifter og gjennom klyngjer ogbransjeorganisasjonar. Totalt fekk NTNU i 2021 inn
25,8 millionar kroner gjennom utlysingar til fleksible
utdanningstilbod og bransjeprogram, og program
for utsette industriklyngjer. Dette resulterte i om
lag 25 nye eller oppskalerte tilbod innanfor etter- og
vidareutdanning.
Utvikling av støttetenester for EVU-tilbod er sentralt
for måloppnåing, og innanfor digital infrastruktur
er det i 2021 jobba med vidareutvikling av plattforma Digit, og digitale konferansetenester. Det
er vidare jobba med å gjere NTNU meir synleg.
Marknadsarbeidet er basert på aktivitet i mange
ulike kanalar, mellom anna blogg, nettsider, nyheitsbrev og ulike sosiale medium. NTNU Alumni bidreg isamband med kampanjar og arrangement, og det er
oppretta eit nettverk som skal bidra med økonomisk
rettleiing og informasjon i samband med utlysingar
av midlar til eksternfinansiert EVU.

MÅL 2
NTNU skal styrkje den utdanningsfaglege kompetansen ved systematisk
kompetanseutvikling
Tilbod om utdanningsfagleg
kompetanseheving

NTNU jobbar systematisk med å styrkje den utdanningsfaglege kompetansen, og i 2021 har eit nytt
program for utdanningsfagleg basiskompetanse gåttfrå pilotfase og over i drift. Det nye programmet
kombinerer ein felles generell introduksjon og ein
avsluttande refleksjonsdel på totalt 120 timar, derdeltakarane kan velje mellom eit utval 20-timarsmodular for å fylle dei resterande 80 timane. Modulane
i tilbodet vil spele ei viktig rolle også i vidareutvikling
av pedagogisk kompetanse, ettersom tilsette kan
gjennomføre slike modular gjennom heile karrieren. Programramma med dei ulike modulane gjev
dermed ei robust og effektiv plattform for kontinuerleg, livslang kompetanseutvikling (sjå figuren).
Den modulære tilnærminga og rammeverket har
skapt nasjonal interesse, og i 2020–2021 blei det
arrangert seminar med fleire andre universitet og
høgskular. Målet er å bli einige om eit nasjonalt rammeverk for utdanningsfaglege kompetansemodular.
Norsk nettverk for universitets- og høgskulepedagogikk tok over ansvaret for koordinering av dettesommaren 2021.

24

Aktivitetar og resultat i 2021

Tilbodet om opplæring for studentassistentar
blei i 2021 oppskalert for å tilpasse kapasiteten til den auka bruken av læringsassistentar i
fagmiljøa. Ved hjelp av mellom anna midlar frå
Kunnskapsdepartementet har NTNU utvida bruken
av student- og læringsassistentar for å bidra til auka
fagleg oppfølging.
I 2021 sette NTNU ned eit utval som skulle utarbeide
forslag til plan for heilskapleg utvikling av utdanningsfagleg kompetanse og kartleggje dei ulike kursa,
tilboda og tenestene innanfor utdanningsfagleg
kompetanse frå alle interne aktørar. Målgruppa er
hovudsakleg vitskapleg tilsette, men planen rettar
seg også mot teknisk/administrativt tilsette og studentar som har undervisningsoppgåver. Eit utkast tilplan blei lagt fram ved årsskriftet. Planen inneheld
ambisjonsnivå og overordna mål for arbeidet, og ny
modell og prinsipp for utvikling av utdanningsfagleg
kompetanse i eit livslangt læringsperspektiv, bådeindividuelt og kollektivt. Utvalet har også føreslått
ein samhandlingsmodell for betre koordinering og
meir heilskapleg utvikling.
Utdanningsfagleg leiing på studieprogramnivå er eit
prioritert område, og i mars 2021 starta eit nytt kullpå leiarutviklingsprogrammet til NTNU for studieprogramleiarar. Programmet omfattar 4 samlingar
à 2 dagar. Ved felles digital samling for alle studieprogramleiarar i september 2021 stod psykososialt

læringsmiljø og mottak av førsteårsstudenten på
dagsordenen.

andre fagfelt både når det gjeld arbeidslivsrelevans,tverrfagleg arbeid og studentaktivitet.

Strategiske satsingar, utviklingsprosjekt ogeksterne konkurransearenaer

I tillegg har NTNU fått fleire tildelingar frå HK-dir.
Desse tildelingane har kome frå utlysingar som er
knytte til program for kvalitetsutvikling av praksisi lærarutdanningane, pilotordning for kommunal
praksis i helse- og sosialfagutdanningane og innanfor fleksible utdanningstilbod.

Som eit ledd i å styrkje utviklinga av utdanningsfagleg kompetanse har NTNU i 2021 sett i verk ei rekkje
strategiske satsingar, utviklingsprosjekt og arbeid
med søknader til ulike konkurransearenaer.
Satsinga NTNU DRIVE har som mål å støtte undervisarar, instituttleiarar og studieprogramleiarar som
ville utvikle digital kompetanse. Dette kan gjerast
gjennom nettbaserte kurs og utviklingsstøtte, teknisk-pedagogisk støtte til produksjon av nettbaserte
kurs og emne, og at undervisarar som vil prøve ut
nye digitale tenester, får tilbod om hjelp til dette.
Satsinga blei som planlagt gradvis fasa ut fram mot
sommaren 2021, og aktivitet som er knytt til systematisk digital kompetanseutvikling på utdanningsområdet, blir no ført vidare som ordinær drift.
Satsinga NTNU Toppundervisning omfattar ei
rekkje utviklingstiltak som styrkjer undervisningskompetanse gjennom utvikling av innovative
undervisnings-, lærings- og vurderingsformer, og
som skal gje auka læringsutbyte hos studentane.
Meritteringsordninga for undervisarar er utvikla
vidare ut frå tilbakemeldingane i evalueringsrapporten 2020. Det er utvikla nye kriterium og tydelegare krav til søknad, og vurderingsprosessen er
endra til fagfellevurdering i tråd med tilrådingar
frå Kunnskapsdepartementet. Det blir også jobba
med ei rekkje utviklingsprosjekt som legg vekt på
utprøving av studentaktive lærings- og vurderingsformer. NTNU Toppundervisning støttar også miljø
som førebur SFU-søknader.
Prosjektet «Heilskapleg læringsstøtte» blei starta
i 2021, og føremålet er å kartleggje og skildre status, behov og ambisjonar for støtte til utvikling av
læringsaktivitetar ved NTNU. Det skal utformast forslag til modell for heilskapleg samhandling mellom
ulike støtteeiningar på ansvars- og oppgåvenivå.
NTNU fekk i 2021 utdanningskvalitetsprisen forhøgare utdanning for andre år på rad, denne
gongen for emnet «Ekspertar i team» (EiT). Emneter obligatorisk for masterstudentar på NTNU, og idette emnet utviklar studentane samarbeidsferdigheiter gjennom arbeid i tverrfaglege prosjekt
med problemstillingar frå samfunns- og arbeidsliv.
I grunngjevinga for pristildelinga framhevar ein den
nyskapande haldninga til kompetanseheving, og
det blir slått fast at tiltaket har overføringsverdi til

MÅL 3
NTNU skal utvikle ﬂeire talent og ﬂeire
forskingsmiljø på høgt internasjonalt
nivåResultat som er knytte til mellom anna søknadsskriving, innvilging av prosjekt, publiseringar og doktorgradskandidatar, viser at fakultet og institutt ved
NTNU i 2021 har arbeidd systematisk med å styrkje
forskingsmiljøa. Dette blir mellom anna gjort gjennom tiltak retta mot kompetanseheving, nettverksbygging, internasjonale relasjonar og rekruttering,og generell bygging av forskingskultur.
Søknadstala frå utlysinga til Forskingsrådet i februar
2021 viser at NTNU også gjennom pandemien har
hatt stor søknadsaktivitet. Det blei sendt inn 30
søknader til store, tverrfaglege forskarprosjekt– Fellesløft V. Av totalt 30 søknader frå NTNU til
Fellesløft V låg 7 søknader på lista over finansieringsklare prosjekt. Desse prosjekta vil bli finansierte
med ein vesentleg eigendel frå NTNU.
NTNU har fått innvilga 12 forskarprosjekt for fornying, 9 forskarprosjekt for unge talent, 4 forskarprosjekt med internasjonal mobilitet, 4 prosjekt
innanfor kategorien kompetansebyggjande prosjekt
for næringslivet (KSPK) og 5 prosjekt innanfor kategorien samarbeidsprosjekt for å møte utfordringar isamfunns- og næringslivet (KSPS).
Mange av fagmiljøa har vidareutvikla SFF-søknadenesine i den same perioden. 6 av 32 SFF-søknader er
inviterte til trinn 2. Dette er lågare enn vårt ambisjonsnivå. Resultatet av denne prosessen vil vereklart etter sommaren 2022.
2021 har vore eit overgangsår mellom det gamle
Horisont 2020 og det nye Horisont Europa, rammeprogrammet for forsking og innovasjon frå EU.
Med ein samla tilslagsprosent på 12,5 prosent blei
NTNU tildelt totalt 260 prosjekt i Horisont 2020,
med ei inntekt på 1,45 milliardar kroner. Dette var

25Årsrapport 2021-2022 | NTNU

vesentleg høgare enn det strategiske målet på 1
milliard. Gjennom desse prosjekta har NTNU tett
opp mot 3000 samarbeidsrelasjonar til institusjonar
i Europa og globalt.
Innanfor flaggskiputlysinga frå EU om Europas
grøne giv (European Green Deal) blei NTNU tildelt
6 prosjekt, og vi koordinerer eitt av dei. I april 2021
blei NTNU tildelt to ERC Advanced Grants, til Kristin
Ytterstad Pettersen og Henrik Koch. Utlysingane til
Horisont Europa har vore forseinka, og svar på dei
første søknadene er forventa tidleg i 2022.
Som institusjon når ikkje NTNU måla sine påeksterne konkurransearenaer for framifrå forsking.
NTNU Toppforsking har som mål å bidra til betre
utteljing på arenaer for framifrå forsking, og vi serat det har hatt positiv effekt. Fagmiljøa opplever
NTNU Toppforsking som eit målretta instrument
som saman med dei strategiske prioriteringane
til fakulteta bidreg til kvalitetsheving. Det er overfleire år jobba godt med å utvikle søknader til ERC,
og handlingsplanen for ERC gjev resultat. NTNU vil iløpet av våren 2022 vurdere om det er behov for ein
ny ERC-handlingsplan.
Majoriteten av søkjarar og tildelte ERC-prosjekt
har kome som eit resultat av NTNU Toppforskinginitiativ som Stjerneprogrammet og/eller Onsager
Fellowship-programmet.

Aktivitetar og resultat i 2021

Stjerneprogrammet er utvikla for å gje nokre av dei
mest lovande forskartalenta ved NTNU gode vilkår.
Stjerneprogrammet legg til rette for fagleg utviklingog merittering gjennom konsentrasjon om forsking.
Aktiviteten i Stjerneprogrammet er bygd opp med
fysiske samlingar som eit viktig tiltak. På grunn av
smitteverntiltak i samband med covid-19 blei mange
av dei planlagde samlingane i 2021 avlyste. Kull 4 av
Stjerneprogrammet er planlagt med oppstart våren
2022.
Onsager Fellowship er eit rekrutteringsprogramfor særleg talentfulle unge forskarar. 20 Onsager
Fellows har blitt rekrutterte til NTNU som resultat
av to utlysingsrundar (2015 og 2017). Programmet
blei evaluert i 2021 for å få kunnskap om det harvore vellykka sett opp mot dei måla og ambisjonane
som opphavleg var sette. Rapporten konkluderte
med at dette har vore eit vellykka instrument som
bør vidareførast med nye utlysingar.
NTNU held fram veksten i publikasjonspoeng (7,6
% vekst) og publikasjonar (4,9 % vekst) (DBH, tal
frå 2020) og er på fjerde plass blant universiteta i
Noreg på publikasjonspoeng per UFF-årsverk 2. BådeGull OA og hybrid publisering gjennom dei avtalane
NTNU har inngått for dette, aukar i 2021, men prosentdelen lukka publikasjonar har stagnert og ligg
på om lag 24 prosent (sjå meir i mål 6).
Dei sterke forskargruppene våre spelar ei avgjerande rolle for å realisere ambisjonane våre. Vi har
derfor utvikla eit eige kurs for faglege leiarar. Søkinga
til desse kursa viser eit behov for kompetansepåfyll
i samband med fagleg, strategisk leiing. Kull 3 blei
gjennomført studieåret 2020–2021, og kull 4 hadde
oppstart i desember 2021 og vil gå ut juni 2022.

100%

60%
40%
20%
0%

2017
Lukka

2018
Gull OA

2019

Open i arkiv

2020

2021

Hybrid/avtalepublisert

Anna

Figuren viser prosentdelen publisering i Gull Open Access, hybrid-/avtalepublisert,
ope i arkiv, lukka publisering og anna

26

Ei forskingsgruppe frå NTNU og universitetssjukehuset St.
Olavs hospital i Trondheim, fekk i desember 2021 ei stor
tildeling frå Forskingsrådet for å opprette Norsk senter for
hovudpineforsking. Dette vil vere eit av dei største og viktigaste sentera for klinisk hovudpineforsking i internasjonalmålestokk.
– Vi skal prøve ut nye behandlingsmetodar både på vaksneog barn, vi skal gje ny kunnskap om kvifor nokre utviklar
hovudpinesjukdommar, og vi skal gje pasientar og legar

500

300
200
100
0

UFF-årsverk er årsverk i undervisnings-, forskings- og formidlingsstillingar.

gode verktøy for å følgje opp desse sjukdommane, seierleiaren av senteret, Erling Andreas Tronvik, professor ved
Institutt for nevromedisin og rørslevitskap (NTNU).
Norsk senter for hovudpineforsking er et spleiselag mellom
Forskingsrådet og sjukehus og universitet i Noreg, og blir
leidd frå NTNU og St. Olavs hospital. I tillegg til pasientforeining og næringsliv har senteret sjukehus i alle helseregionar
som partnar.

NTNU fekk i 2021 innvilga prosjektet CHIC – Creating
Holistic Innovation Capacity, finansiert over EIT
Innovation Capacity Building for Higher Education i
Horisont Europa (pilar 3).

400

2014

2015

2016

2017

Horisont 2020

2018

2019

2020

2021

Horisont Europa

Figuren viser utvikling i søknader i Horisont 2020 og Horisont Europa. Mangesøknadsfristar i 2021 har vore utsette i overgangen mellom dei to rammeprogramma for forsking og innovasjon, så dette representerer ikkje ein reell nedgang i talet
på søknader i 2021.

MÅL 4
NTNU skal synleggjere og auke nyskapingsaktiviteten og bidraget til berekraftig innovasjon med utspring frå
klyngjer og senter
Nyskapingsaktiviteten er eit av særprega til NTNU.
NTNU har ambisjon om å bidra til det grøne skiftet
gjennom å omsetje meir av kunnskapen og resultat
frå breidda av forskingsaktiviteten ved NTNU til nye
innovative og berekraftige løysingar til nytte forsamfunn og arbeidsliv. Det er i 2021 lagt ned innsats
på mange frontar for å støtte opp om dette målet.

80%

2

130 MILLIONAR TIL NORSK SENTER FOR HOVUDPINEFORSKING

Studentinnovasjon og innovasjon- og entreprenørskapskompetanse i utdanningane

NTNU-studentane hevdar seg framleis godt på
den nasjonale innovasjonsarenaen, der 18 av 32 av
innovasjonsstipenda frå Forskingsrådet (Stud-ENT ) i
2021 gjekk til NTNU-studentar. I Ålesund gjekk tre
studentbedrifter vidare til NM, alle med vekt på
berekraftige løysingar.

Campuspiloten for studentinnovasjon, Gruva i
Oppredningen på Gløshaugen, blei offisielt opna
hausten 2021, og har frå første dag hatt stor aktivitet. Fagmiljøet ved Fakultet for økonomi, og spesielt
SFU Engage og entreprenørskapsmiljøet ved Institutt
for industriell økonomi og teknologileiing (IØT) er
viktige bidragsytarar i den faglege utviklinga av
Gruva.

Strategiske samarbeidsavtalar med
offentleg sektor

Berekraftsmåla til FN ligg til grunn for strategiskesamarbeidsavtalar som NTNU inngår. Det er eit
mål at partane skal løyse problemstillingar gjennom etablering av tverrfaglege team og jobbe forgod samanheng mellom forsking, utdanning og
innovasjon. Også i 2021 har det vore stor aktivitet
i samband med realisering av samarbeidsavtalar
der både forsking, innovasjon og utdanning er godt
integrerte.
Universitetskommunar som modell gjer det moglegå samarbeide meir målretta om store samfunnsutfordringar gjennom å binde saman kommunale
fagområde med ulike fagmiljø ved universitetet.
Universitetskommunen TRD 3.0 har no etablert
strukturar som viser tydelege resultat. Seinhausten
2021 var over 95 prosjektsamarbeid i gang. Mellom
anna blei det sett i gang fleire nye stipendiatprosjekt
som er knytte til Universitetskommunen TRD 3.0,
der 6 av 8 stipendiatstillingar er eksternfinansierte.
Samarbeidsavtalen mellom Trondheim kommune
og NTNU er no forlengd ut 2025, og operasjonaliseringa av samarbeidsavtalane med både Ålesund og
med Gjøvik er i gang.

27Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Styret vedtok i 2021 ein ny modell for Råd forsamarbeid med arbeidslivet (RSA), NTNU RSA
Toppleiarforum, som no er under etablering.

Vidareutvikling av interne støttefunksjonarog incentiv

Det blir arbeidd systematisk med vidareutvikling av
økosystemet til NTNU for realisering av det breie
innovasjonsoppdraget, og den breie forståinga
av innovasjon får fotfeste. Dette ser vi konkret
mellom anna ved Fakultet for naturvitskap, der dei
no begynner å sjå resultat av arbeidet med innovasjonsklimaprosjekt 3. Dette har gjeve mykje innsikt
i, kunnskap om og engasjement for innovasjon og
nyskaping ved heile fakultetet
Strategisk program for kunnskapsbasert innovasjon(SKI-II) er eit viktig verkemiddel i arbeidet med å
byggje kompetanse og kultur for innovasjon i fagmiljøa. Fase 2 er vedteken vidareført for perioden
2022–2025 med 17 innovasjonsleiarar. Alle fakulteta
deltek, og fagmiljøa i alle dei tre campusbyane inngår i satsinga.
Innovasjonsstipendet som verkemiddel blei etablert
som ei strategisk satsing ved NTNU i 2018, med
mål om å vidareutvikle resultat frå ph.d.-arbeidet
mot innovasjonsføremål. I perioden 2018–2021
er det behandla 87 søknader, og det er innvilga 31
innovasjonsstipend (fem i 2021) på til saman 15,5
millionar kroner. Hovuddelen av stipenda har gått til
ph.d.-kandidatar, men også enkelte masterstudentar har fått innvilga innovasjonsstipend.

Aktivitetar og resultat i 2021

NTNU Discovery er eit lågterskeltilbod for tilsetteog studentar ved NTNU og Helse Midt-Noregsom ønskjer å teste ut idear som på sikt kan gje
grunnlag for kommersialisering og eventuelt selskapsetablering. I 2021 blei det gjeve midlar til 33
forprosjekt (fordelt på alle fakulteta), og 8 tildelingar
som toppfinansiering til verifiseringsprosjekt som
Forskningsrådet har løyvd midlar til.

NFRS INNOVASJONSPRIS 2021
Magnar Bjørås frå Fakultet for medisin og helsevitskap og
Sulalit Bandyopadhyay frå Fakultet for naturvitskap fekk
NFRs innovasjonspris 2021. Prisen fekk dei for utviklinga
av ein teknologi for koronatesting. Teknologien blei tidleg
teken i bruk ved norske sjukehus og er også brukt av helsetenesta i andre land.
Det nystarta selskapet Lybe Scientific blei etablert i 2021 på
bakgrunn av koronatestteknologien. Det nye selskapet skal
mellom anna bidra med nye diagnostikkprodukt for vanleg
influensa og andre sjukdommar.

NTNU har jobba systematisk vidare med satsing
på EiT KIC (European Institute of Innovation andTechnology, Knowledge of Innovation Communities,
Horisont Europa, pilar III). I løpet av 2021 har NTNU
oppnådd medlemskap i to nye KIC-ar: Food og
Health, som kjem i tillegg til medlemskap i Climate
KIC, InnoEnergy og EIT RawMaterials.
Når det gjeld kommersialisering, ser vi ein auke
i lisensieringsavtalar frå 2017 til 2021 frå idear frå
fagmiljøet ved NTNU. Nivået på selskapsetablering
held seg på eit jamt nivå i same periode.

Berekraftig innovasjon med utspring iklyngjer og senter

NTNU deltek i 17 klyngjer i regi av klyngjeprogrammet til Innovasjon Noreg. Eit godt døme på korleis
ulike verkemiddel kan gje synergiar, er klyngjesamarbeidet Ocean Autonomi Cluster og Blue Maritim
Cluster, som inngår som sentrale partnarar i kapasitetsløftet Mennesket i fremtidens havromsoperasjoner(MIDAS). Gjennom desse klyngjeprogramma vil over
150 bedrifter delta i utviklinga av tilbod som møter
kompetansebehovet i framtida. SFI Autoship inngår som eit viktig forskings- og innovasjonssenter

SFI PHYSMET

i kunnskapsklyngja som er knytt til det tematiskesatsingsområdet havrommet i framtida.
•
Bidraget frå NTNU til innovasjon og omstilling er
omfattande. Ei av utfordringane er betre synleggjering av innovasjonar som skjer via kunnskapsoverføring til partnarskapa. NTNU er vertskap for høvesvis
12 SFI-ar og 3 FME-ar og partnarar i 14 SFI-ar og 7
FME-ar. Dette er langsiktig forskings- og innovasjonsarbeid der hovudtyngda av innovasjonen skjer
hos partnarskapet utanfor forskingsmiljøa.
NTNU har saman med Sintef sett i gang eit arbeid
for å synleggjere samfunnsverdien (impact) av den
forskinga som skjer i langsiktige satsingar som SFI/
FME på ein meir populærvitskapleg måte. Dette
arbeidet blir også sett i samanheng med arbeidet
med indikatorsett for synleggjering av innovasjonsbidraget frå universiteta.
Arbeidet vårt med søknad om European Digital
Innovation Hub har i 2021 bidrege til auka innovasjonsaktivitet og styrkt samarbeid med verksemderog offentleg sektor innanfor kunstig intelligens og
digital tryggleik. Auken i talet på medlemmer i dei tonæringslivsretta sentera Norwegian Open AI Lab og
Center for Cyber Security viser at kompetansemiljøa
ved NTNU er svært attraktive for næringslivet.

SFI PhysMet – Senter for en bærekraftig og konkurransedyktig
metallindustri – er eit døme på eit forskingsmiljø i verdsklassepå området fysikalsk metallurgi. Målet med SFI PhysMet erå hjelpe norsk metallbasert industri i det grøne skiftet vedå gå over til meir berekraftig produksjon og til utvikling og
bruk av nye materiale, og bidra til langsiktig kompetansebygging og leggje til rette for innovasjon. Senteret starta
opp hausten 2020 og arbeider for å leggje grunnlaget forein sterk og levedyktig landbasert metallindustri som sikrar
arbeidsplassar og norsk verdiskaping.

Andre aktivitetar og resultat i 2021:•
Foto: Per Henning, NTNU

•
3

28

Innovasjonsklimaprosjektet til NV, sjå side 29 i rapporten«Dokumentasjon og synliggjøring av innovasjon og nyskaping ved NTNU»

Koronatestlaboratoriet på NTNU. Foto: Geir Mogen /NTNU

Innføring av ny IPR-politikk: Ny IPR-politikk er
innarbeidd i ny samarbeidsavtale med NTNU
TTO. Den første opplæringsmodulen er lansert
og rettar seg mot studentar som skal skriveoppgåve i samarbeid med ei ekstern verksemd.
Indikatorsett for innovasjonsbidraget: Eit
indikatorsett for synleggjering av innovasjonsbidraget frå universiteta er prøvd ut av 14

institutt. Resultat og tilrådingar vil vere klarevåren 2022.
Campus: Når det gjeld campusutvikling,arbeider NTNU med å sikre at ein gjev rom
for berekraftig innovasjon med utspring frå
klyngjer og senter. Eit innovasjonssenter i
Hesthagen skal bli ei sentral drivkraft for atforskingsresultat skal bli meir tilgjengelegeog bidra til nytte for arbeidslivet. I 2021 var
NTNU sentralt i arbeidet med fusjoneringa av
Innovasjonsdistrikt Elgeseter og Technoport,
med etableringa av innovasjonsdistriktet
Trondheim Tech Port som resultat, der NTNU er
ein sentral aktør.

MÅL 5
NTNU skal planleggje og vidareutvikle
det strategiske grunnlaget for campusane i framtida. Dei skal sikre gode arbeidsplassar og godt og forsvarleg arbeidsmiljø for tilsette og studentar, tverrfagleg samhandling og sosiale kvalitetarCampusutvikling handlar om korleis utviklinga av
fysisk infrastruktur legg til rette for at NTNU kan
løyse samfunnsoppdraget sitt og bidra til omstillinga
som Noreg står overfor. Vi skal utvikle bygg og areal
som bidreg til å forme eit universitet for framtida.
NTNU vidareutviklar og brukar eit samla strategisk
kunnskapsgrunnlag i utviklinga av campus i Gjøvik,Ålesund og Trondheim.

Strategisk grunnlag

Gjennom byggje- og utviklingsprosjekt skal NTNU
utvikle areal som støttar opp under dei faglege og
strategiske måla våre for kjerneverksemda.

29Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Gjennom året har NTNU jobba tett med byggherrar
og andre samarbeidspartnarar for å sikre at det
strategiske grunnlaget for NTNU blir teke hand om
i utarbeiding og etterleving av leveransar, strategiar,mål og planar.
Kvalitetsmåla til NTNU for bygg og utomhus fastlegg
felles prinsipp og mål for utvikling og forvaltning av
universitetsbygga og anlegga til NTNU. Våren 2021
blei andre del av kvalitetsmåla ferdige. Kvalitetsmåla
byggjer på prinsippa i kvalitetsprogrammet for
campusutvikling ved NTNU og vil vere førande når
NTNU skal vidareutvikle og fornye infrastruktur forlærings- og arbeidsmiljø.
Samlinga av campus i Trondheim på og ved
Gløshaugen inneber at laboratorium og vitskapleg
utstyr må flyttast og reetablerast andre stader. Det
er viktig både å førebyggje avbrot i den eksperimentelle verksemda i byggje- og anleggsfasen, og å sikre
at NTNU har gode og framtidsretta laboratoriefasilitetar. Vi planlegg for framtidig lokalisering og
organisering av forskingsinfrastruktur på campus
slik at desse behova blir tekne hand om.

Brukarinvolvering

For å sikre at fagmiljøa ved NTNU får gode løysingar
i den nye campusen til NTNU, treng byggjeprosjektakunnskap frå studentar og tilsette som skal bruke
bygga. Med grunnlag i Program for involvering i
NTNUs campusutvikling 2016–2025 blir det lagt opp

Aktivitetar og resultat i 2021

til omfattande involvering av sluttbrukarane i alle
byggje- og utviklingsprosjekta.
I prosjektet Campussamling skjer involveringsarbeidet gjennom oppretting av og arbeid i tre ulike
brukargrupper.
NTNU planlegg Senter for psykisk helse, ei samling av
fagområde og tenestetilbod innanfor psykisk helse, isamarbeid med Helse Midt-Noreg og St. Olavs hospital. Bygging av felles kultur og organisasjonsutvikling er viktig i etablering av eit felles senter. Som delav konseptfasen starta prosjektet i 2021 planlegging
av brukarinvolvering. Ei strategisk medverknadsgruppe med representantar frå påverka fakultet
og institutt, tillitsvalde, verneombod og studentar
skal sikre at funksjonskrav blir tekne hand om, og
at byggjeprosjektet blir basert på kjerneverksemda
ved NTNU og St. Olav, den faglege utviklinga deiraog strategiane for verksemdsutvikling.

Forsking og utvikling

Systematisk innhenting av kunnskap frå eksperimentering, pilotar og følgjeforsking skal bidra til åsikre at NTNU får ein ny campus med høg kvalitet.
Som eit ledd i utviklingsavtalen med KD har NTNU
forplikta seg til å leggje til rette for forsking, utvikling og evaluering knytt til campussamlinga. Naveti dette kunnskapsarbeidet er FoU-programmet«Fremtidens campus», som starta opp i 2020.

Hovudbrukargruppa skal sikre heilskap i prosjektet og sjå til at leveransane er i tråd med ramma frå
Kunnskapsdepartementet og premissdokumenta og vedtaka frå NTNU. Hovudbrukargruppa kom igang i januar 2021.

TEMABRUKARGRUPPERKLYNGJEBRUKARGRUPPER

Tverrgåande temabaserte arbeidsgrupper skal
sikre at tema som går på tvers i campusutviklinga ved NTNU blir utforska og tekne hand om.

Klyngjene i Campussamling er ei geografisk
områdeavgrensing, og klyngjebrukargruppene omfattar representantar frå institutt og
einingar som vil bli geografisk samla, og høyrer
og verkar saman organisatorisk og/eller fagleg. Brukargruppene i klyngjene baserer seg
på eit prinsipp om å vidareutvikle dei faglege
klyngjene.

Våren 2021 blei det etablert fem temabrukargrupper: læringsareal, knutepunkt, spesialareal, drift og forvaltning (med undergruppe forteknisk programmering) og arbeidsplass.
Temabrukargruppene har jobba med premissar og rammer for utvikling av areala ved
NTNU, og resultata vil bli ein del av strategisk
grunnlag for NTNU etter rektorvedtak i 2022.

30

Arbeid med klyngjebrukargruppene starta
opp mot slutten av 2021.

Programmet er finansiert av NTNU og koordinert
av NTNU Samfunnsforsking, og skal bidra med
originale forskingsbidrag og etablering av kunnskapsstatus. Programmet har fire ph.d.-prosjekt og
tolv andre FoU-prosjekt som er knytte til ulike sider
av campusutvikling. Kunnskap blir formidla kontinuerleg til NTNU campusutvikling og Statsbygg, som
begge er representerte i det faglege rådet, og til allmenta. I tillegg tilbyr programmet møteplassar for
tverrfaglege diskusjonar (Kaffe & Campus) og har ein
ope tilgjengeleg fagleg ressursbank på nettstaden.
Pilotprosjektet ved Institutt for psykologi – Fleksilab– skal få fram ny kunnskap om deling og sambruk
av spesialareal. Våren 2021 blei laben klar etter tettinvolvering av brukarane av laben. I pilotprosjektet
ved Tungasletta testar ein nye former for undervisning og studentaktivitet. Erfaringar frå piloten
er særleg viktige for utforming av Helgasetr. Bådeundervisarar og studentar starta i 2021 med å evaluere bruken av «pilotrommet».
I 2021 er det utvikla læringsareal for om lag 27 millionar kroner, hovudsakleg studentaktive læringsareal, seks i talet. Det blei også oppgradert AV-utstyri læringsareal for om lag 40 millionar kroner. 63
rom blei oppgraderte for digital undervisning, og
infrastrukturen blei oppgradert i 41 rom. Det blir
no gjennomført ei evaluering av nokre tidlegare
utviklingsprosjekt, og det er sett i gang ny evalueringfor å sikre eit godt kunnskapsgrunnlag med tanke på
den framtidige campusen.
Campusutvikling var per hausten 2021 i gangmed å involvere Kunst i offentlege rom (KORO) i
forprosjektarbeidet til Campussamling. Dei mange
fagmiljøa innanfor arkitektur, kunst og design ved
NTNU har potensial til å vere utførande kunstnararog bidra med ny kunnskap, men dette krev tidleg
involvering.

MÅL 6
NTNU skal leggje vekt på sterke forskargrupper, internasjonalt samarbeid og
open tilgang til forsking
I 2021 er første utgåve av Kvalitetsmelding forforskning utarbeidd i samarbeid mellom rektor,
faktulteta og Vitskapsmuseet. Kvalitetsmeldinga
gjev grunnlag for å diskutere og utvikle forskingskvalitet på ulike nivå ved NTNU og peikar på oppfølgingspunkt og område innanfor forsking. For å
analysere arbeidet med kvalitetsutvikling innanfor

forsking ser kvalitetsmeldinga til forskingsresultat,
doktorgradsutdanning, publisering, eksterne konferansearenaer og samfunnsbidrag (impact) innanfor
rammene av kultur og strategi. Kvalitetsmeldinga
vil leggje føringar for vidare arbeid med kvalitet i
forsking for 2022 og framover.

Sterke forskargrupper

Det langsiktige arbeidet som blir lagt ned av fakulteta og institutta med vidareutvikling av sterke og
robuste forskargrupper er viktig for kvaliteten iforsking ved NTNU. Vi ser ein trend der forskargruppene i større grad enn tidlegare jobbar kollektivt,
og det blir stadig fleire og sterkare tverrfaglege
samarbeidsrelasjonar.
Det er fleire verkemiddel som byggjer opp underarbeidet med sterke forskargrupper. Nedanfor følgjer ei oppsummering av område der det er lagt nedsærleg innsats i 2021.
Yngre forskarar
Kvalitet i ph.d.-utdanninga er eit viktig bidrag
til utvikling av fagmiljø og kvalitet i forskinga.
Erfaringsutveksling mellom fakulteta er viktig forsamkøyring av ph.d.-utdanninga på NTNU, og i 2021
er det gjennomført to tverrfakultære workshopar– ein om arbeidslivsrelevans og rekruttering og ein
om etikk og karriereplanar. Forslag til tiltak og oppfølging blei utarbeidd etter kvar workshop.
For å lykkast med forsking på høgt nivå er det avgjerande å leggje til rette for gode karrierevegar i akademia, og som arbeidsgjevar ønskjer NTNU både å
sørgje for at dei tilsette får moglegheit til å utvikle
seg, og at vi rekrutterer tilsette som kan bidra til ådrive fagmiljøa framover. Postdoktorar er ei viktig
gruppe vitskapleg tilsette, og karriereplanar og god
oppfølging av dei er avgjerande for at denne gruppa
blir teken hand om. NTNU har i 2021 jobba med
desse spørsmåla, og ein politikk for postdoktorar er
utvikla for å tydeleggjere ansvaret for korleis vi som
akademisk institusjon følgjer opp og tek hand om
postdoktorane våre.
I 2021 blei det utarbeidd ein rapport som samanfatta
situasjonen for ph.d.-kandidatar og postdoktorar
under pandemien fram til august 2021. Rapporten
viser i kva grad ph.d.-kandidatane har blitt forseinka
i utdanninga, og korleis NTNU har følgt opp med
tilgang til campus, oppfølging, og forlengd tilsetjing.
Sjølv med tilrettelegging må vi erkjenne at pandemien har hatt stor innverknad på enkelte kandidatar,og det vil framover vere behov for oppfølging særleg
på område som internasjonalisering, nettverksbygging og psykososialt arbeidsmiljø.

31Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Kunnskapssamtalar @NTNU (eng. Science conversations @NTNU) blei etablert i 2021 som eit tiltak
for kvalitetsutvikling innanfor forsking. Gjennom
samtalar i studio deler vitskapleg personale og
andre ressurspersonar erfaringar, råd og idear på
tvers av fagmiljø ved NTNU. Samtalane blir tekne
opp og lagde ut på nettsidene til NTNU i etterkant.
I 2021 blei det laga sju webinar. Kunnskapssamtalar@NTNU har blitt populære, og det er planlagt nye
webinar våren 2022.
Tematiske satsingsområdeNTNU har fire tematiske satsingsområde i 2014–
2023: NTNU Berekraft, NTNU Energi, NTNU Havromog NTNU Helse. Dei tematiske satsingsområda til
NTNU skal løyse komplekse utfordringar som er viktige for samfunnet, gjennom tverrfagleg samarbeid.
Dei tematiske satsingane er aktive i den offentlege
debatten, og representantar for fleire av dei deltok
på Arendalsuka i 2021. Mellom anna overleverte
NTNU Energi tre råd til norske politikarar for korleis
vi kan bruke Nordsjøen for grøn omstilling av Noreg.
Desse råda blei også presenterte under klimatoppmøtet COP26 i Glasgow i november.

Aktivitetar og resultat i 2021

Det er ein raskt veksande batteriindustri under etablering i Noreg. NTNU ønskjer å vere med på å definere den internasjonale forskingsfronten innanfor
berekraftig produksjon og bruk av batteriteknologi.
Vi har derfor i 2021 sett ned ei arbeidsgruppe som
har vurdert nødvendige forskingsstrategiske grep
og tilpassingar i utdanningstilbodet vårt for å ta
denne posisjonen.
Forskingsinfrastruktur
God forskingsinfrastruktur er ein føresetnad forå bringe fram ny kunnskap og forskingsresultat
av høg kvalitet. Når vi inkluderer personal- og
arealkostnader, brukar NTNU årleg om lag ein
halv milliard kroner på investering i og drift av
forskingsinfrastruktur. Vi har gjennom åra hattstort gjennomslag i FORINFRA, satsinga på nasjonal
forskingsinfrastruktur frå Forskingsrådet, og ved
tildelinga i desember 2021 fekk vi tilslag på fire store
prosjekt der NTNU er vertskap. I tillegg er vi partnar
i ni infrastrukturar som blir leidde av andre.
I 2021 starta NTNU arbeidet med å utvikle eit vegkart for stor, felles forskingsinfrastruktur ved NTNU.
Som ledd i dette blei det også oppretta eit utval som

FORHOLDET MELLOM HJERNEFORSKING OG KUNSTIG INTELLIGENS

Foto: Kai T. Dragland, NTNU

«Hjernen vår er den mest avanserte computeren i verda.
Men ved å forstå hjernen kan vi også fremje utviklinga
av kunstig intelligens.» Orda kjem frå professor Edvard
Moser ved Kavli Institute for Systems Neuroscience. Hanløfta fram eit spennande tverrfagleg perspektiv då han
heldt sluttinnlegget på den nye, nasjonale AI-konferansen
NorwAI Innovate i Trondheim i oktober.
Sjølv om ein prosessor og levande hjerneceller er vidt
forskjellige som «hardware», opererer begge i krinsløp.

32

Nettverket i hjernen er rett nok ufatteleg stort med nærare
100 milliardar celler, kvar med 10 000 sambindingar, somgjev hjernen ei unik evne til å handtere enorme mengder
informasjon i millionar av kanalar samtidig, i sanntid. Men
denne verkemåten med nettverk er den same som hos ein
prosessor. Hjernenevrona lærer av å trene kvarandre – slikogså maskinlæring kan.
Kavli og NorwAI ser derfor nærare på moglegheita for
gjensidig nytte av kapasiteten til kvarandre.

greier ut behovet for e-infrastruktur. I løpet av 2022
skal ein første versjon av vegkartet vere klar, med
tydelege prioriteringar. Dette vil leggje føringar forinvesteringsplanane til NTNU i eit tiårsperspektiv.
Det er behov for auka koordinering av e-infrastruktur ved NTNU. I 2021 etablerte rektor eit e-infrastrukturutval på tvers av NTNU. Utvalet har gjennomåret kartlagt status og behov for e-infrastruktur ved
NTNU, og utvalet kjem med ein statusrapport som
skal brukast i arbeidet mot eit vegkart for stor, tungforskingsinfrastruktur.

Internasjonalt samarbeid

Koronapandemien har også i 2021 hatt stor innverknad på det internasjonale samarbeidet vårt.
Dette ser vi mellom anna i dei låge inn- og utvekslingstala for studentmobilitet, og ved få forskingsopphald for vitskapleg tilsette. Restriksjonane har
truleg hatt størst negativ påverknad på studentar,
doktorgradskandidatar, postdoktorar og forskarar
tidleg i karrieren, der det har vore meir utfordrandeå byggje internasjonale nettverk.
Mange alliansar og institusjonelle partnarskap
hadde lågare aktivitet enn normalt. Eit unntak er
innanfor universitetsalliansen ENHANCE, som i 2021
fekk tilslag på eit forskings- og innovasjonsprosjekt
frå Horisont 2020, som blir koordinert av NTNU.
Fokus her er transdisiplinær forsking, berekraftig
entreprenørskap og innovasjonsøkosystem, karriereutvikling og forskingsinfrastruktur.
NTNU utnyttar alle verkemiddel innanfor programmet Erasmus+ i EU og var også i 2021 sterkt aktivi Erasmus+. Studentmobiliteten til land utanfor
Europa gjekk kraftig ned i 2021, medan vi fekk ein
stor auke i søknader om studentmobilitet til Europa
innanfor Erasmus-programmet. NTNU har arbeiddmålretta med å forhandle med europeiske samarbeidsinstitusjonar om moglegheita for auka mobilitet innanfor samarbeidsavtalane våre, og for fleire
blir det også jobba systematisk med identifisering
av moglege nye samarbeidspartnarar. Fleire av deiinternasjonale alliansane og nettverka til NTNU, som
ENHANCE, T.I.M.E., ATHENS og SGroup Universities,
er sentrale i denne samanhengen.
Fakulteta ved NTNU viste i det første året av den nye
programperioden for Erasmus+ (2021–2027) størst
interesse for tiltaket samarbeidspartnarskap (etterfølgjaren til «strategiske partnarskap»).
NTNU har fleire Erasmus Mundus-masterprogram,som har høg internasjonal prestisje. Det nyleg innvilga Erasmus Mundus-programmet Coastal andMarine Engineering and Management (COMEM+)
blir koordinert av NTNU. Vi er partnar i det nyetiltaket Erasmus Mundus Design Measures, som er
eit forprosjekt for å vurdere etableringa av eit nytt
Erasmus Mundus-program i neste søknadsrunde.

Open tilgang til forsking

Open vitskap er eit område i rask utvikling. Rektor
har vedteke ein ny politikk for open vitskap, og
arbeidet med å innføre denne inneber innsats på
fleire område. Universitetsbiblioteket har ei sentral
rolle i å bidra til at forskarar og studentar ved NTNU
har verktøy og tenester for open og reproduserbar
forsking. I fleire år har NTNU hatt ein auke i open
publisering (Open Access), og dei siste åra har ogsåopen publisering av datasett frå forsking kome ifokus. Stadig fleire datasett blir gjorde ope tilgjengelege i NTNU Open Research Data, og i andre
nasjonale og internasjonale arkiv.
Summen av eigenarkivering og open publisering itidsskrift var nesten 70 prosent i 2020 – ei tydeleg
utvikling frå mindre enn 50 prosent i 2016. Dette er eiønskt utvikling, samtidig som det gjev ei utfordring iform av utrekning av ressursar som må setjast av tilå dekkje publiseringsavgifter parallelt med prisauke
på lesetilgangar. Fagmiljøa legg vekt på å publisere
forskingsresultat mest mogleg ope i tilgjengelege
kvalitetstidsskrift, men det er ei utfordring at publikasjonar også skjer i gråsonetidsskrift.
I 2021 starta eit større prosjekt for forskingsdata i
Digitaliseringsprogrammet ved NTNU. Målet med
prosjektet er å ha infrastruktur som sikrar forsvarleg og reproduserbar forsking, og legg til rette forgod dataflyt, FAIR data og publisering av data, kjeldekode og andre resultat. Prosjektet skal også bidra
til å styrkje og utvide kompetanse og støttetenester
som er knytte til forsking, og byggje kultur for beste
praksis innanfor open vitskap.

Forskingsetiske saker

Forskingsetisk utval (FEU) er utval for reieleg
forsking for NTNU og Helse Midt-Noreg. Utvalet
har behandla éi sak om mogleg ureieleg forsking i
2021, der det blei konkludert med uheldig praksis,
men ikkje lovbrot. Dei fleste saker med forskingsetiske problemstillingar oppstår i fagmiljøa og blir
løyste på institutt- eller fakultetsnivå utan at FEU
blir involvert. I lys av den etterlevingsrevisjonen
Riksrevisjonen gjorde av forskingsetikklova og
kritikken deira av manglande rutinar og oversikt
ved NTNU, blei fakulteta pålagde å rapportere om
aktuelle saker i 2021. Samla sett er det rapportertom få saker med forskingsetisk innhald, og dei eranten løyste internt eller framleis under avklaring.

33Årsrapport 2021-2022 | NTNUNTNU vil arbeide vidare med prosedyrane for å
avdekkje, behandle og rapportere brot på forskingsetiske normer. Vi vil også, i tråd med påpeikingane frå Riksrevisjonen, forbetre og utvideopplæringstilbodet i forskingsetikk.

Kunstnarleg utviklingsarbeid

I 2021 etablerte NTNU eit Kunstforum som skal
fremje spesifikke tiltak for strategiperioden fram til
2025. Kunstforum jobbar med betre rammevilkår
for utvikling av kunstmiljøa og med synleggjering og
kommunikasjon av kunstnarlege utviklingsarbeid
ved NTNU i samarbeid med sentrale fakultet. Vidare
jobbar Kunstforum med eit styrkt internt, eksternt
og tverrfagleg samarbeid. Kunstforum blir leidd av
prorektor forsking og formidling.

Aktivitetar og resultat i 2021

Research Catalogue er eit internasjonalt verktøy forå dokumentere kunstnarleg verksemd. Ei tverrfakultær gruppe har levert ein rapport med tilrådingar
om korleis kunstnarleg utviklingsarbeid framoverkan dokumenterast gjennom bruken av Research
Catalogue.
Ph.d.-programmet i kunstnarleg utviklingsarbeid er
i vekst, og 18 kandidatar er registrerte på programmet i desember 2021. To kandidatar disputerte i
2021.

VINNAR AV HAUSTUTSTILLINGSPRISEN 2021: KIT-STUDENT EINAR GRINDEMÅL 7
Vi skal styrkje rolla vår som kunnskapsog kompetanseleverandør for
berekraftig utvikling og berekraftige
løysingar
NTNU har ein ambisjon om å vere ein anerkjend
kunnskapsaktør for ei berekraftig framtid, og vil
nytte heile den faglege breidda for å bidra til at ein
når berekraftsmåla. Vi ønskjer å ta eit heilskapsperspektiv for å sjå korleis dei ulike berekraftsmåla ståri relasjon til kvarandre. Sterke og dedikerte fagmiljø
ved NTNU jobbar i dag med å realisere dette og med
å tydeleggjere breidda av berekraftsperspektiv i
fagmiljøa og dei eksisterande studieprogramma.
Rektor har starta eit arbeid med å skaffe betre
oversikt over ulike tiltak og satsingar, som skal gjere
det mogleg å koordinere innsatsen betre og å setje
i verk kompletterande tiltak. NTNU ønskjer sterkare
integrasjon av og medvit rundt berekraft i utdanning, forsking og innovasjon og vil fostre tverrfagleg arbeid for å bidra til omstilling og berekraftige
løysingar. Vi skal skape medvit om og utvikle einplan for korleis vi skal kommunisere berekraft bådeinternt og eksternt og vil etablere fleire arenaer for
utfordrande samtalar og dilemma om berekraftig
omstilling.

2. Betre og meir systematisk integrasjon av
berekraft i fagmiljøa og i TSO-ane.
Det er sett av 130 millionar kroner til denne satsinga, som er ei av dei største innanfor tverrfagleg
berekraftforsking ved norske universitet. Innanfor
spor 1 blei det lyst ut tverrfaglege forskingsprosjekt
for betre systemforståing knytt til transformative
endringar, og av 60 søknader blei 9 prosjekt innvilga
med totalt 43 ph.d.-stillingar. Kandidatane som blirtilsette, skal samarbeide på tvers av disiplinar slik at
dei kan møte samansette berekraftutfordringar.
Paul Hebert og Gilbert Laporte blei formelt utnemnde til æresdoktorar ved NTNU 14. september (vedden norske ambassaden i Ottawa). Æresdoktorane
har til felles at dei begge bidreg akademisk til ei meir
berekraftig framtid, og at forskinga deira er knytt
tett opp mot berekraftsmåla til FN.

Miljøutvikling i eiga drift

NTNU skal aktivt bidra til at ein når berekraftsmåla
til FN. Som eit viktig verkemiddel for å oppnå dettevedtok NTNU i 2020 ein miljøutviklingsplan, som legg
føringane for korleis NTNU som organisasjon skal
redusere miljøpåverknaden sin på kort og lang sikt.
Planen set langsiktige mål for perioden 2020–2030
og er avgrensa til miljø knytt til eiga drift. Planen
omfattar tiltak innanfor dei mest sentrale områda
og skal gjennomgåast med mogleg revisjon i 2023.

NTNU har i 2021 også utvikla ei satsing langs to spor:
1. Oppstart av eit nytt tverrfagleg forskingssamarbeid for betre systemforståing knytt til transformative endringar på berekraftområdet.

NTNU utarbeider eit årleg klimarekneskap, somblir gjort tilgjengeleg for einingsleiarar gjennom
verksemdsstyringssystemet BEVISST. Metoden blirraffinert årleg og moglegheita for hyppigare målingar blir vurdert.

UTVIKLING AV METODIKK FOR BEREKRAFTIG UTVIKLING

Juryen skildrar verket som unikt, teknisk godt gjennomført
og at det «klarer på sofistikert vis å trekke linjer på tvers av
tid». Dei framhevar også at han med plasten tek tak i eit
materiale frå vår tid: «billig, skjørt, forgjengelig».
Sjølv seier prisvinnaren: «Eg føler at plasten er vår tids
marmor. Det er vår tids materiale, og etter oss vil det liggje

34

tonnevis med mikroplast, i mange tusen år. Det er eit trist
faktum, og derfor er det også eit trist sigersmonument eg
har laga.»
Haustutstillinga blir rekna som den viktigaste norske scena
for samtidskunst basert på fri innsending.

I Oppdal og Rennebu har universitetsavtalen mellom
NTNU, Oppdal kommune og Nasjonalparken Næringshage
lagt til rette for at forsking, forvaltning og lokalt næringsliv
kan jobbe saman for å finne meir berekraftige alternativ.
Studentar har gjennom prosjektet «Berekraftig fritid»
utforska dilemma i skjeringsfeltet mellom økonomisk vekst,næringsutvikling, forvaltning og miljø, og jobba med ulike
hyttemodellar, frå urbane sentrumshytter til mobile hytter
utan permanente naturinngrep, med vurdert materialbruk,miljøtilpassing, livsløpsvurderingar og mobilitetsbehov. Dei
har sett på korleis hytteutvikling kan ruste lokalsamfunnet,
ved bruk av lokal fornybar energi, delingsfunksjonar og
som bidrag til lokal stadsutvikling. Gjennom konkrete
utviklingsprosjekt med lokale hytteutbyggjarar i Oppdal og

Foto frå arkitektfirmaet Pir II

Rennebu har arkitektar frå Pir II og studentar ved NTNU
vore med å utvikle metodikk for korleis vi kan gå fram når vi
skal byggje meir berekraftige hytteområde.

35

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

DANNAR OM PLASTAVFALL TIL NY RESSURSARVInstitutt for kjemisk prosessteknologi og selskapet Quantafuel harinngått offisiell samarbeidsavtale.
Dei skal samarbeide om å finne
nye og betre metodar mellom
anna for å danne om plastavfall til
drivstoff.

NTNU leier prestisjeprosjekt: 200 millionar
EU-kroner til ARV-prosjektet – med SINTEF og
Oslobygg som partnarar
Prosjektet skal leggje føringar og setje eit politisk rammeverk
for energieffektive og sirkulære løysingar i byggjebransjen iframtida. Dette inneber etablering av klimapositive område
rundt om i Europa, og involverer 36 europeiske partnararfrå u-land.

Dette er eit stort skritt mot målet om å bidra til å realisere
berekraftsmåla til FN, i tråd med visjonen om kunnskap
for ei betre verd. Det er også ei viktig posisjonering i EUog Horisont Europa. Grøn omstilling vil i stor grad prege
EU-politikken framover, inkludert forskings- og innovasjonspolitikken, og på område som klima og energi. Med
dette tilslaget har vi vist at NTNU blir ein viktig bidragsytari den omstillinga.

Foto: Kim Ramberghaug/NTNU

120 00030

110 000
100 000

117 31625

111 941

106 16720

90 00080 00014,915,888 00114,770 000

11,3

2017

2018
Total KF

Etter ein vesentleg auke frå 2017 til 2018 (sjå figuren)
gjekk fotavtrykket ned i 2019. Dette skjedde trass i
ein auke i talet på tilsette i same periode (frå 7400
til 7600). Nedgangen skriv seg mellom anna frå ein
reduksjon i talet på reiser, noko som kan forklarast
med eit gradvis aukande søkjelys på klimaeffektane
av flyreiser. NTNU gjennomførte mellom anna
kampanjen «Reiseløftet» i 2019. Naturlege effektar
av smitteverntiltak og reiserestriksjonar kan sjåast i
resultatet for 2020, med vesentleg nedgang på bådereise og energiforbruk.

klimaavtrykket til NTNU frå reise og transport og
energibruk, med høvesvis 29 og 28 prosent. Andre
faktorar som bidreg til klimaavtrykket vårt er knytte
til innkjøp og forbruk, jf. figur.
For å sikre koordinering og systematisk operasjonalisering av planen styrkte NTNU i 2021 bemanninga
på miljøområdet innanfor både det strategiske og
det driftsnære perspektivet. NTNU jobbar med
ytterlegare å setje miljøarbeidet i system og utarbeide aktuelle tiltak for vidare operasjonalisering og
oppskalering.

Til liks med andre samanliknbare organisasjonari UH-sektoren stammar den største delen av

2019

2020

KF per årsverk

Figuren viser utviklinga i totalt klimafottrykk og klimafottrykk per årsverk i talet påCO2-ekvivalentar.

6%

6%
9%
10%

29%

12%

MÅL 2030 (SAMANLIKNA MED 2019-TAL) – I UTVIKLINGSPLANEN FOR MILJØ

28%
Reise og transport: CO2-utslepp frå reiser skal reduserast med 50 prosent per årsverk.
Innkjøp: Sikre at prosessane tek omsyn til innkjøp og
berekraftskriterium.

Energi: Energiforbruk skal reduserast med minimum 50
prosent.
Gjenbruk og avfall: Minimum sorteringsgrad på 65
prosent. Skal sjåast i samanheng med innkjøp.

Reise og transport

Energi

Utstyr og maskiner for drift. inkl. IT

Drift av bygg

Tenester og rådgjeving, programvaresoftware

Vitskapleg utstyr

Bygg og investeringar

Figuren viser totalt klimafottrykk 2019 fordelt på artsgrupper – CO2-ekvivalentar

36

10
5

60 00050 000

15

0

MÅL 8
NTNU skal vidareutvikle kvaliteten og
effektiviteten i administrative prosessarog tenester
Vidareutvikling av dei teknisk-administrative tenestene, til beste for studentane og kjerneverksemda,
er eit langsiktig arbeid. NTNU arbeider kontinuerleg
med å forenkle og standardisere dei administrative
tenestene. Vi ønskjer å ta i bruk nye metodar og – ut
frå behovet til organisasjonen – utvikle nye og/eller
styrkje utvalde tenester.
Rektor har definert kvalitet, berekraft og eitt NTNU
som retningsgjevande fellesprioriteringar for oppfølginga av strategien for NTNU fram til 2025. Det er
sett i gang og blir gjennomført ei rekkje aktivitetarog viktige utviklingsarbeid innanfor overskriftene
kvalitet og berekraft, medan eitt NTNU førebels er
mindre utvikla, foredla og systematisert. Eitt NTNU
gjeld både den faglege og administrative verksemda,både kvar for seg (i form av tverrfagleg arbeid og
heilskaplege administrative støttefunksjonar) og
samla sett (i form av samhandling, integrasjonog samskaping). Det blei hausten 2021 sett ned
ei prosjektgruppe som konsentrerer seg om den
administrative dimensjonen i eitt NTNU. Dette utgjer
eit første steg i prosessen med å utvikle eit fellesmålbilete for NTNU-administrasjon.
Hausten 2021 blei det sett i verk ein gjennomgang
av IT-avdelinga ved NTNU der føremålet var å leggje
grunnlaget for at IT-avdelinga skal ha eit driftsnivå
som er samstemt med den digitale ambisjonen til
NTNU og med eit avstemt og føreseieleg finansieringsnivå. Eit av resultata frå arbeidet er etablering
av ei oppdatert oppdragsskildring og eit tydeleg
mandat med rett finansieringsnivå for IT-avdelinga.
I tillegg skal det etablerast ein finansieringsmodell
for forvaltning og drift av nye digitale løysingar. Det

37Årsrapport 2021-2022 | NTNU

er behov for ein heilskapleg og standardisert tenestekatalog med tydelege skildringar av kva som skal
leverast, og for å sjå heilskapen i IT-funksjonen ved
NTNU er det nødvendig å utvikle ein samarbeidsmodell der basis IT og fagnær IT er kopla tettare saman.
Eit anna viktig tiltak som det blei jobba med i 2021,
er BEVISST plan. BEVISST plan gjev alle einingar høve
til ein meir heilskapleg strategisk bemanningsplanlegging. I BEVISST plan vil leiar og leiarstøtte kunne
ressursplanleggje verksemda og vurdere realismen
i planar og budsjett for inntil 10 år framover. I 2021
har dei fleste fakulteta og fellesadministrative einingar jobba ut frå ein felles prosess der leiarstøtteapparatet (HR, controller og kontorsjef/leiarstøtte)jobbar systematisk med bemanningsplanane.
På den studieadministrative sida er det i 2021 gjennomført eit prosjekt som har sett på moglegheitene
for betre samordning av studieadministrative
tenester i Fellesadministrasjonen. Det er nytta
designsprint som metode for å kartleggje dagens
utfordringsbilete og utarbeide forslag til løysingar.
I 2021 har universitetsbiblioteket (UB) gjennomført ei utgreiing om framtidig organisering og kva
tenester dei skal levere. Rektor har fått utgreiinga,
der tilrådinga er ei tenesteorganisering av UB. Dei
formelle prosessane som er knytte til organisasjonsendringane blei starta i 2021 med orienteringar i lokale samarbeidsutval og campusråd og vil bli
sluttførte i første halvår 2022.
Samanslåing av avdeling for campusservice og
eigedomsavdelinga blei vedteke i styremøtet 21.
oktober 2021 og blei gjennomført med verknad
frå 22. november 2021. Strategisk utvikling av eigedomsmassen og vedlikehald og drift av han heng tettsaman. NTNU står overfor store oppgåver og utfordringar når det gjeld å ta vare på verdiane i dagens
eigedommar og fysiske infrastruktur, og ikkje minst
med omsyn til å førebu seg på den omfattande campusutviklinga som NTNU står overfor i åra framoverbåde i Trondheim, Gjøvik og Ålesund.
Ved fakulteta NV og SU er det i 2021 blitt gjennomført
eit felles leiarutviklingsprogram for seksjonsleiarfunksjonen i fakultetsadministrasjonane. Målet harvore erfaringsutveksling, kollegabasert rettleiingog gruppeutvikling. Programmet er basert på leiarutviklingsprogrammet til NUAS og brukar verktøy
som er utvikla av mellom andre Difi. Programmet

Aktivitetar og resultat i 2021

er gjennomført med interne krefter og i regi av dei
administrative leiarane.

38

Undervisarar ved Institutt for biologiske fag ved NTNU
i Ålesund har utvikla ein kjemipodkast for studentane.
Podkasten skal vere ein læringsressurs i tillegg til ordinær
undervisning, og er populær blant lyttarane.

Eit viktig tiltak under mål 8 har vore å sørgje for tilstrekkeleg ressursar til prioritering, gevinstrealisering og fullføring av pågåande utviklingsarbeid. Det
er behov for å auke kapasiteten i form av utviklingsressursar, og det blei i 2021 fastsett mandat for eit
team på fire årsverk som skal styrkje evna til å drive
tenesteutvikling i breidda av verksemda til NTNU og
på tvers av organisasjonen. Teamet skal koordinere,leie gjennomføringa av og delta i større endringsløp
og vil vere tett kopla opp mot tenesteutviklingsprosessar i digitaliseringsprogrammet. Teamet skalogså byggje opp eit nettverk, utvikle verktøy og
metodar og tilby kompetansepåfyll til andre somdeltek i digitaliseringsprosjekt og tenesteutvikling
ved NTNU.
I Digitaliseringsprogrammet ved NTNU blei det i
2021 gjennomført 17 prosjekt. Nokre av prosjekta
har vore utvikling av eksisterande system, medan
andre har inneheldt både systemutvikling og
teneste- og prosessutvikling. NTNU er i ferd med åfå på plass eit meir heilskapleg prosessforløp som
inkluderer både teneste- og prosessutvikling, IKTutvikling/-innkjøp og førebuingar til innføring som
bidreg til digital omstilling.
Ved å gjennomføre prosjekta i Digitaliseringsprogrammet er det forventa uthenting av gevinstar,både kvantitative og kvalitative. Det er i mange
tilfelle ei krevjande øving å hente ut økonomiske
gevinstar som følgje av prosjekta, fordi den faktiske innsparinga på kvar eining blir lita, og det er
krevjande å måle gevinstar i kroner.
BOTT-prosjekta4 inngår i dei 17 prosjekta i
Digitaliseringsprogrammet.
•

BOTT ØL: 2021 har bydd på utfordringar for
BOTT ØL – desse har vore knytte til både interneog eksterne forhold, mot BOTT nasjonalt og mot
leverandøren (DFØ). Dei interne utfordringane
blei løyste, men uvisse knytt til leveransane frå
BOTT nasjonalt og DFØ resulterte i at NTNU
valde å utsetje innføringa av BOTT ØL til 1.
januar 2023.
Fakulteta melder at den interne prosessenfor å førebu innføringa av BOTT ØL ved NTNU
har vore godt gjennomført, og fakulteta harvore sterkt delaktige. Eit av resultata frå det

BOTT er eit samarbeid mellom universiteta i Bergen, Oslo, Tromsø og Trondheim med mål om å finne felles løysingar som
kan brukast av heile universitets- og høgskulesektoren.

4

INNOVATIV UTDANNING

Foto: Børge Sandvik / NTNU•

interne arbeidet hausten 2021 er etablering av
eit tenestesenter for løn og lønsnær HR, somsamlar fagkompetanse frå Økonomiavdelinga,
HR-/HMS-avdelinga og fakultet/institutt.
Tenestesenteret har ansvar for løn, reise ogfråvær og skal vere ei rådgjevingsteneste for alle
fakultet og institutt ved NTNU. Etableringa av
tenestesenteret bidrog til at både HR-avdelingaog økonomiavdelinga har arbeidd med internreorganisering i 2021.
BOTT SAK: NTNU er pilot for BOTT SAK, somi løpet av hausten 2021 blei til UH Sak då dei
andre 17 UH-institusjonane også ønskjer åknyte seg til løysinga som er vald. Den nye
saksbehandlings- og arkivløysinga er basert
på Service Now / Documaster som systemplattformer og blir levert av Sopra Steria.
Innføringsprosjektet ved NTNU har vore under
oppbygging og innføring i 2021 og er no godt
i gang. Fakulteta har etablert sine eigne innføringsprosjekt for å førebu mottak av dei nye
systema ØL og SAK.

Innanfor studieadministrasjon har hovudfokuseti 2021 vore innføringa av KASPER (Kvalitetsutvikling
av studieprogram, portefølje, emne og revisjon) i organisasjonen og vidareutvikling av sjølve verktøyet.
Verktøyet KASPER skal støtte god kvalitetskultur
og har modular for studieprogramevaluering,studieplanrevisjon, emneevaluering og administrativ støtte. Det har vore lagt stor vekt på å gje godopplæring til dei som skal bruke KASPER ved NTNU,
og på å gjere hjelperessursar i form av bruksrettleiingar på wiki, digitale kurs og videoar tilgjengelege.

eksamensadministrative oppgåver. Våren 2021
starta arbeidet med bruk av digitale teiknebrett påskuleeksamen, med mål om pilotering under eksamensperioden den hausten. På grunn av covid-19
og endring til heimeeksamen gjekk dette ut, menarbeidet held fram i 2022. Andre utviklingsområde
i 2022 inkluderer forbetring av løysing for bachelorog master, tredjepartsprogramvare på eksamen og
universell utforming.
I 2021 blei det utvikla og teke i bruk ein modul itimeplanleggingssystemet som skal bidra til å sikre
kvalitet i prosessane, datagrunnlaget som blir meldt
inn, og til slutt timeplanane. Det er utvikla ein pilotfor å hente inn grunnlagsdata med mål om å bidra
til betre prosessar rundt tildeling av rett type rom
til den ønskte undervisningsaktiviteten, og ei meir
føreseieleg tildeling av rom frå år til år. Vidare er det
i 2021 teke i bruk ny timeplanvising for studentar.
Visinga tilbyr studenten å byggje sin eigen timeplan,og dei kan abonnere på eigen kalender.
Den siste måloppnåinga under mål 8 har vore innanfor kompetanseutvikling. NTNU har i 2021 jobba
med å etablere ei systematisk kompetanseutvikling
på tvers av einingar og nivå, og då spesielt med einplan for heilskapleg utvikling av utdanningsfagleg
kompetanse. Det er utarbeidd ein plan med fire
hovudmål som set kursen for dette arbeidet inn i
2022.

NTNU deltek i arbeidet med vidareutvikling av
verktøyet Inspera Assessment, som blir brukt til
digital vurdering. Våren 2021 blei ei digital løysing
for grunngjeving og klage på sensur, og dessutan
sensurverktøy på bachelor- og masterinnleveringar,
teken i bruk. Det blir jobba med vidareutvikling
av desse verktøya og med automatisering av

39Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

innhald i Noreg, og er også den største nettstaden
for forskingsformidling i landet. Artiklane som fagfolk
ved NTNU har ansvar for i SNL, blei lesne 6,7 millionar
gonger i 2021, ein auke på 15 prosent frå 2020.

NTNU KVELD – UNGE FORSKERE
Korleis skaper vi både berekraftige og rettferdige løysingar
på dei store utfordringane som Noreg og verda står overfor? Dei mange unge forskarane ved NTNU jobbar hardt
innanfor felt som helse, natur, klima, energi, transport,utdanning, økonomi og rettferdig fordeling.

I 2021 lanserte vi podkastseriane «De store spørsmålene» og «63 Degrees North». Dei har blitt godt
mottekne med høvesvis 18 000 og 6500 avspelingar
i 2021, og vi har derfor valt å halde fram med ny
sesong i 2022.

På «NTNU Kveld - Unge forskere» blei det i 2021 lagt vektpå områda klima og sosial ulikskap. Ti unge forskarar gav
publikum innblikk i forskinga si i løpet av to NTNU-kveldar.

Andre aktivitetar og
resultatArbeids- og læringsmiljøet til studentane

Det å ta hand om og utvikle arbeids- og læringsmiljøet til studentane har vore spesielt prioritert i 2021.
Det har vore eit utfordrande år med stor vekt påsmittevern, lange periodar med avgrensa høve til
oppmøte på campus og mykje digital undervisning.
Studiebarometeret og andre undersøkingar viser at
mykje digital undervisning går utover motivasjonen
til studentane, og studentane rapporterer i større
grad enn tidlegare om vanskar med å strukturere
studiekvardagen, om einsemd, og om psykiske helseplager. Det å ta hand om studentane, både fagleg
og psykososialt, har derfor stått høgt på dagsordenen i 2021.
Fakulteta har utvikla eigne handlingsplanar for å
sikre eit godt psykososialt læringsmiljø for studentane. Planane omfattar både fysiske og digitale faglege og sosiale tiltak. I utforming av planane, val av
tiltak og informasjon til studentane er det lagt storvekt på tett dialog mellom fakultetsleiing, fakultetsog institutt-tillitsvalde studentar og linjeforeiningar.
Pandemien har ført til bruk av nye og endra løysingar for undervisning, rettleiing, praksis, eksamen
og vurdering. Omlegginga og omfanget av digital
undervisning har resultert i at det er brukt ekstra
ressursar på teknisk utstyr og støttetenester.
Innanfor dei gjeldande smittevernreglane har NTNU
lagt inn fysisk undervisning og møtepunkt i grupper
der dette har vore mogleg. Fleire miljø har i 2021
prioritert kompetanseutviklande tiltak og sett i verk
eigne pilotar på utforskande pedagogiske metodar.
Eit sentralt tema har vore studentaktiv læring med
digitale metodar. Etter gjenopning av campusane er
det viktig å ta vare på dei positive erfaringane ved
nye metodar og løysingar.

40

I 2021 er det tilsett ei rekkje studentassistentar
for fagleg oppfølging av andre studentar, og detteer i stor grad finansiert av supplerande tildelingfrå Kunnskapsdepartementet (sjå meir om dette i
kapittel 3.5.4).
2021 har vore eit krevjande år for både studentar
og undervisarar. Tilbakemeldingane frå studentane
er nemnde innleiingsvis, og omlegging av undervisning og arealrestriksjonar på campus gjev ogsåauka arbeidspress for undervisarar. Overgangentil heil eller delvis digital undervisning er tid- og
ressurskrevjande, og ein del undervisning er vanskeleg å gjennomføre godt digitalt. Fleire forhold
tilseier auka risiko for lågare gjennomføringsgradog høgare fråfall. Vi følgjer derfor utviklinga i indikatorane som skildrar dette nøye. Resultata for2021 er kommenterte saman med andre nasjonale
styringsparametrar i kapittel 3.3.

Føredragsserien «NTNU Kveld» er eit døme på formidling gjennom breitt fagleg samarbeid mellom
forskarar ved NTNU. Etter seks års drift og over 40
arrangement har meir enn 15 000 publikummararog 100 forskarar delteke. Trass i koronapandemien
gjennomførte vi fem NTNU-kveldar med i alt 16føredragshaldarar i Trondheim i 2021. Føredragablei også strøymde.

NTNU Vitskapsmuseet

NTNU Vitskapsmuseet har fått eit utvida formidlingsoppdrag med å lage utstillingar og samarbeide med
fagmiljøa om arrangement og formidling av temafrå den faglege breidda til universitetet og visjonen«Kunnskap for ei betre verd». I 2021 resulterte det
mellom anna i oppstarten av prosjektet «Futurum
digital» i samarbeid med NTNU Bærekraft, delvis
finansiert av Noregs forskingsråd. «Futurum digital»skal skape ein digital versjon av sentralt innhald i
utstillinga FUTURUM 2050, der forskarar gjev sine
moglege løysingar på dei store miljøutfordringane,til bruk for vidaregåande skule og ungdomsskule iundervisning om berekraft.
Besøk til utstillingane til Vitskapsmuseet på
Kalvskinnet blei omtrent det same i 2021 somåret før, men nesten 40 prosent lågare i 2021 enn
2019. Nedgangen i besøket til utstillingane kjem av

HISTORIA OM DEN NORSKE ULVEN

Kunnskapsformidling

Vitskapleg publisering er ein viktig del av formidlinga til NTNU. Dette er omtalt i samband med mål
6: NTNU skal leggje vekt på sterke forskargrupper,
internasjonalt samarbeid og open tilgang til forsking.
NTNU arbeider for å gjere kunnskapen vår kjend
på mange ulike måtar og i ei rekkje ulike kanalar.
Nettstadene Gemini og Norwegian Sci Tech Newssamarbeider begge med Sintef for å formidle forskingsnyheiter. I 2021 publiserte Gemini 294 artiklar
på norsk. Dette inkluderer kortnytt og kronikkar
som ofte også er publiserte i DN, Aftenposten eller
Adresseavisen. Den engelske utgåva – Norwegian
Sci Tech News – publiserte 169 artiklar i 2021.
NTNU driv utstrekt formidlingsarbeid gjennom
Store norske leksikon (SNL). Det er 90 fagansvarlege
personar som er knytte til NTNU, i leksikonet. Dei
har ansvar for 406 fagområde og 9793 artiklar. SNL
er den største kunnskapsbasen med kvalitetssikra

Foto: Åge Hojem / NTNU Vitskapsmuseet

Den norske ulvedebatten er karakterisert av steile frontar.
Stortinget bad i 2016 om ei ny vitskapleg utgreiing om
opphavet til den norsk-svenske ulvestammen. NTNU
Vitskapsmuseet fekk dette oppdraget, og i 2021 blei det
publisert ein rapport som svar på spørsmåla som Stortinget
stilte. Rapporten var eit resultat av tre års internasjonalt
samarbeid, med basis i museale samlingar og det fremste
innanfor molekylær teknologi og analysemetodikk. Funna
som blei offentleggjorde fekk stor merksemd bådenasjonalt og internasjonalt. Samtidig med offentleggjering
av rapporten opna museet også ei stor ulveutstilling, «Ulv!
Ulv!», med vekt på kva plass ulven har i skandinavisk natur
og kultur gjennom historia. Signaturmelodi til utstillinga
blei komponert og framført av rockebandet Motorpsycho.
Utgreiinga og utstillinga er eit godt døme på synleggjering
av berekraftsarbeidet ved NTNU.

41

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

koronapandemien, med stengt museum i seks veker
og mindre besøk frå skular og barnehagar. I sommarperioden, då restriksjonane i samband med pandemien ikkje var så omfattande, blei det gjennomført
ei rekkje omvisingar og familiearrangement. Nokretemaa var insekt og småkryp, klimadagar, våpen frå
steinalder til jernalder, vitskap i utkanten av verda
og samisk kultur. Med utgangspunkt i eit oppdragom å kartleggje genomet til den norske ulvestammen produserte Vitskapsmuseet i samarbeid med
Miljødirektoratet utstillinga «ULV! ULV!». Utstillinga
viser biologien og levesettet til ulven og kva verdi
han har i historia og kulturen vår.
Trass i pandemien auka talet på gjennomførte
opplegg for skulane i 2021. Dette gjeld samla settfor museet på Kalvskinnet, undervisning knytt
til utgravingsprosjekt i felt og dei eksterne arenaene «Newtonrommet», Klemenskirken og ved
SeeSalmon. Vitskapsmuseet har prosjektleiaransvar
for Forskingstorget og Ungdommens forskarnatt
under dei årlege Forskingsdagane. Ungdommens
forskarnatt blei i 2021 gjennomført fysisk – med
400 elevar på besøk i Realfagsbygget – og ho blei
strøymd til fleire skular.

3.2 Ressursgrunnlaget i
2021

ein medviten strategi frå NTNU si side for å styrkje
og stimulere fagmiljøa.

Alle data som skildrar utviklinga av styringsparametrar, er henta frå DBH/KD-portalen. Alledataseriar som er presenterte i rapporten for åra
2013–2015, viser summen for fusjonspartnarane, og
deretter det fusjonerte NTNU frå 2016.

Utvikling i faglege årsverk

Faglege årsverk er ingen eigen styringsparameter,
men inngår i fleire andre som «nemnar i brøken».
Ein vesentleg vekst i denne stillingsgruppa vil gje
negativ utvikling i styringsparametrar dersom «teljaren i brøken» har ein lågare vekst.
I 2021 hadde NTNU om lag 5000 årsverk i faglege
stillingar. Veksten i faglege stillingar var noko høgare
i 2021 enn i 2020, og var på 2,8 prosent. Veksten
er framleis lågare enn før pandemien, og noko av
forklaringa kan på same måten som i 2020 knytast
nettopp til pandemirelaterte utfordringar og forseinkingar i rekrutteringsprosessar.
Prosentdelen rekrutteringsstillingar av faglege
stillingar har auka frå 40,4 prosent i 2015 til 42,9
prosent i 2021. Satsinga på rekrutteringsstillingar er

UTVIKLING I ÅRSVERK, FAGLEGE STILLINGAR (KJELDE: DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

Undervisings- og forskarstillingar og prof. II

2 452,92 544,56

2 668,3

2 741,3

2 808,92 895,8

Postdoktorar

370,5

407,9

435,6

444,9

389,0

374,4

Stipendiatar

1 355,4

1 462,2

1 565,5

1 640,7

1 729,2

1 796,8

SUM, faglege stillingar

4 178,8

4 414,7

4 669,4

4 826,94 927,1

5 067,0Endring i prosent, NTNU

6,5 %

5,6 %

5,8 %

3,4 %

2,1 %

2,8 %

Prosentdel rekrutteringsstillingar av faglege stillingar

41,3 %

42,4 %

42,9 %

43,2 %

43,0 %

42,9 %

Prosentdel faglege stillingar av årsverk totalt

60,3%

61,9%

63,1%

63,5%

63,5%

63,7%

Årsverk i faglege stillingar
5000
4500
4000
3500
3000
2500
2000
1500
1000
500
0

42

2,5

Stipendiatar
Postdoktorar
Undervisings- og
forskingsstillingar
og prof. II

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Faglege årsverk per årsverk i leiing,adm. og fagnær støtte

Tabellen nedanfor viser utviklinga i faglege årsverk.
Oversikta viser framleis ein nedgang i talet på
postdoktorstillingar. Vi har ingen sikre forklaringar
på nedgangen, men moglege årsaker kan vere
forseinkingar i tilsetjingar på grunn av pandemienog ei dreiing mot å tilsetje forskarar i staden for
postdoktorar.

Støtte til dei faglege stillingane

NTNU har dei seinare åra følgt opp ABE-reforma frå
regjeringa for å avgrense veksten i administrativ
bemanning, og samtidig arbeidd med prosessforbetring og digitaliseringstiltak. Vi jobbar også med åfinne rett nivå på kvaliteten i administrative tenesterfor å støtte opp under kjerneverksemda.
Konsekvensane av ABE-reforma er merkbare iorganisasjonen, fordi kutta over tid har ført til at
endrings- og utviklingskapasiteten vår er svekt. Vi
ser også at vi i den ordinære administrative drifta av
NTNU er prega av redusert kapasitet. Figuren viser
forholdstalet mellom faglege årsverk og det samla
støtteapparatet i form av leiing, administrasjon,
teknisk og fagnær støtte. NTNU har, som figuren
viser, auka forholdstalet mellom faglege årsverk og
støtteårsverk vesentleg over år, men har stabilisert
dette dei siste åra.

gjev i dette kapittelet ei vurdering av måloppnåing
på desse indikatorane. Enkelte av indikatorane
omtalar vi under kvart av sektormåla, medan dei
andre er omtalte avslutningsvis i kapittelet saman
med ei overordna vurdering av måloppnåing på
fusjonsgevinstindikatorane.

3.3.1 Sektormål 1: Kvalitet i utdanning og
forsking

Prosentdel studentar som gjennomfører pånormert tid
Prosentdelen studentar på bachelorutdanning som
gjennomfører på normert tid, har auka jamt i perioden, og gjekk opp med heile 4 prosentpoeng frå2020 til 2021. NTNU ligg no godt over gjennomsnittet for statlege institusjonar.
Prosentdelen studentar på masterutdanning som
gjennomfører på normert tid, var låg i 2020, men har
auka med nesten 5 prosentpoeng frå 2020 til 2021,
og er no tilbake på same nivå som i åra før pandemien. Også for denne indikatoren ligg NTNU høgare
enn gjennomsnittet for statlege institusjonar.
Ein stor del av fråfallet skjer tidleg i studia, og gjerne
etter første studieår. Det er derfor viktig med godt
profilerings- og informasjonsarbeid slik at søkjarar
er godt førebudde på kva studiet dei har valt, inneber. NTNU har svært god søking og høg inntakskvalitet til dei fleste studieprogramma, men for å halde

Prosentdel studentar på bachelorutdanning som
gjennomførte på normert tid (%).

3.3 Styringsparametrar
I dette kapittelet går vi gjennom korleis NTNU vurderer resultata på dei nasjonale styringsparametrane.
Omfanget av omtalen under kvar styringsparameter varierer, og der utviklinga og innsatsen til NTNU
på området er inngåande skildra under kapittel 3.2,
er skildringa i dette kapittelet kortare.
Strukturreforma i universitets- og høgskulesektoren
blir følgd opp med ein overordna gevinstrealiseringsplan, og det er sett måltal for utvalde indikatorar
som skal måle gevinstane av fusjon for NTNU. Vi

60
55
50
45
40
35

2016

2017

2018

Snitt statlege institusjonar

2019

2020

2021

NTNU

PROSENTDEL STUDENTAR PÅ BACHELORUTDANNING SOM GJENNOMFØRTE PÅ NORMERT TID (%). (KJELDE: DBH)

2,0
1,5

2016

2017

2018

2019

2020

2021

1,0

NTNU

46,75

49,32

48,91

49,94

52,8

56,82

0,5

Endring NTNU

2,69

2,57

-0,41

1,03

2,86

4,02

Snitt statlege institusjonar

46,50

47,40

47,90

48,84

50,72

53,50

0

2016

2017

2018

2019

2020

2021

43

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

TALET PÅ PH.D.-KANDIDATAR SOM GJENNOMFØRER I LØPET AV SEKS ÅR.

PROSENTDELEN STUDENTAR PÅ MASTERUTDANNING SOM GJENNOMFØRTE PÅ NORMERT TID. (KJELDE: DBH)

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

72,29

69,37

75,91

75,14

75,53

73,36

4,94

Endring (prosentpoeng)

7,68

-2,92

6,54

-0,77

0,39

2,17

56,27

Snitt statlege institusjonar

67,90

66,10

68,30

66,27

70,25

67,90

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

52,62

53,17

53,57

56,34

52,24

57,18

Endring NTNU

5,59

0,55

0,40

2,77

-4,10

Snitt statlege institusjonar

50,60

51,80

52,80

54,59

52,14

Prosentdelen studentar på masterutdanning som
gjennomførte på normert tid (%)
60

55

50

45

2016

2017

2018

Snitt statlege institusjonar

2019

2020

2021

NTNU

på studentane gjennom heile løpet må vi ikkje
berre tiltrekkje oss gode og nok søkjarar, men dei
rette og motiverte søkjarane. NTNU har jobba målretta med å tydeleggjere innhaldet i studietilboda
gjennom rekrutterings- og informasjonsarbeid på
nettsider og andre digitale plattformer, og resultat
frå Studiebarometeret viser at studentane på NTNU
er meir nøgde med tilgangen til informasjon om
studieprogramma i 2021 enn tidlegare.
Fakulteta har lagt stor vekt på studiemiljøet, og har
sett i verk fleire tiltak for auka gjennomstrøyming og
reduksjon av fråfall. Det blir jobba aktivt med tiltak
på studieprogramnivå for at alle studentar skal finne
ein «heim», både fagleg og sosialt. Fleire fakultet jobbar med å kartleggje heile studentreisa frå rekruttering til fullføring for å utforme utviklingsplanar for
rekruttering, studierettleiing, mentorering og anna
type oppfølging av studentane. I 2021 blei det tilsett
ei rekkje studentassistentar for fagleg oppfølging av
andre studentar, finansiert av supplerande tildelingfrå KD. Erfaringane med bruk av student- og læringsassistentar for å bidra til både støtte og opplæring til
studentar og tilsette er gode. (Sjå eigen omtale av
supplerande tildelingar i kapittel 3.5.).
Arbeidet med studentaktiv læring og godt læringsmiljø bidreg til å auke trivselen og læringa blant
studentane, og dette inngår i det langsiktige arbeidet med å auke gjennomstrøyminga og førebyggje
uønskt fråfall. I 2021 er det utvikla nye tilbod om

44

2016

2016

utdanningsfagleg kompetanseheving, og støttetenestene er utvida. Det er brukt ekstra ressursar på
oppgradering av læringsareal og digital infrastruktur, men likevel melder fleire fakultet gjennom kvalitetsmeldingane at tilgangen til areal og infrastruktur
framleis set grenser for kva for undervisnings- oglæringsformer som kan nyttast. Tilgang til identitetsskapande areal frå det første studieåret er viktig
for studiemiljøet ved alle program. Dette behovet
blei forsterka under pandemien, og det skapte
naturlege kohortar.
I perioden med pandemi har svært mange søkt seg
til høgare utdanning i Noreg. Dette heng truleg
saman med uvisse i arbeidsmarknaden og avgrensa
moglegheiter for studium i utlandet, noko som vil
endre seg når pandemien er over. Studentane stadfestar i fleire undersøkingar at dei to siste åra harvore tøffe, både sosialt og fagleg, og vi ser at mange
mistar motivasjonen av mykje digital undervising.
På bakgrunn av dette vil vi følgje nøye med på
utviklinga i desse to indikatorane framover.
Prosentdelen ph.d.-kandidatar som
gjennomfører i løpet av seks årProsentdelen doktorgradar som blir gjennomførte iløpet av seks år, var i 2021 over 73 prosent. Sidan 2018
har prosentdelen som gjennomfører innanfor seks år,lege relativt stabilt og godt over snittet i sektoren.
I 2021 ser vi ein svak nedgang i prosentdelen som
gjennomfører i løpet av seks år, men har rekordhøg
tildeling av doktorgradar, på 415.
At vi ikkje aukar meir, kan kome av ein nedgang i disputasar ved Fakultet for medisin og helsevitskap, derfleire kandidatar har blitt forseinka fordi dei har vore
kalla ut til teneste på grunn av pandemien.
Ph.d.-utdanninga har vore under sterkt press pågrunn av pandemien, og vi er svært nøgde med at

med fagleg tilsette no enn i 2020, og dei er meir
nøgde med den administrative tilrettelegginga
av studieprogrammet (timeplan, studieplan osv.).
Studentane ved NTNU gjev god tilbakemelding (høgskår) på spørsmålet om dei meiner studieprogrammet er fagleg utfordrande. Vidare er studentaneogså nøgde med at eksamenar, innleveringar og
andre vurderingsformer har kravd forståing og
resonnement, og har handla om sentrale delar avlærestoffet. Studentane melder at dei opplever
betre moglegheiter for å gje innspel på innhald og
opplegg i studieprogrammet no enn tidlegare, og at
dei fagleg tilsette har høge faglege ambisjonar påvegner av studentane.

Talet på ph.d.-kandidatar som gjennomfører
i løpet av seks år.
80
75
70
65
60
55

2016

2017

2018

Snitt statlege institusjonar

2019

2020

2021

NTNU

ph.d.-utdanninga ved NTNU framleis er i vekst, og
at tala held seg relativt stabile over tid. Veksten har
samanheng med at vi også over tid har teke opp fleire
doktorgradskandidatar, og vi forventar ein svak auke
i talet på uteksaminerte kandidatar dei neste åra.
Måltalet for fusjonsgevinstar er sett til 450 avlagde
doktorgradar i 2025. Utviklinga viser at vi er på god
veg til å nå dette måltalet.
Oppfatninga av studiekvalitet blant studentane
Tilbakemeldinga frå studentane i Studiebarometeretpå om dei alt i alt er tilfredse med studieprogrammet
sitt, har vore relativt stabil dei siste åra, men er nokolågare i 2020 og 2021 enn i 2019. NTNU ligg litt overgjennomsnittet for statlege institusjonar. Resultatet
viser at tiltaka som er sette i verk for å motverke
negative effektar av pandemien, har hatt effekt.
I Studiebarometeret melder studentane at dei ermeir nøgde med fagleg rettleiing og diskusjonar

Tilbakemeldingane i studiebarometeret peikar ogsåpå utviklingstrekk og område vi må sjå nærare på.
Studentane ønskjer seg betre opplæring i bruk
av digitale verktøy/program som er relevante forSkår på korleis studentane oppfattar studiekvaliteten
4,50
4,25
4,00
3,75
3,50

2016

2017

2018

2019

2020

Snitt statlege institusjonar

2021

NTNU

SKÅR PÅ KORLEIS STUDENTANE OPPFATTAR STUDIEKVALITETEN. (KJELDE: DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

4,07

4,05

4,07

4,13

4,05

4,01

Kandidatar

362

397

377

406

415

Endring NTNU

-0,07

-0,02

0,02

0,06

-0,08

-0,04

Ph.d.-avtalar

2555

2645

2755

2815

2950

Snitt statlege institusjonar

4,05

4,03

4,03

4,07

4,03

3,95

45

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

fagområdet, og meir tilbakemelding frå fagleg tilsette. Vi må også sjå på korleis studentane oppleverarbeidsrelevans ettersom ein del spørsmål som kan
knytast til dette, får låg skår, mellom anna spørsmål
om studentane opplever at representantar frå
arbeidslivet bidreg i undervisninga, om det er mogleg å jobbe med prosjekt/oppgåver i samarbeid medarbeidslivet, og om studentane opplever å få innføring i korleis dei kan formidle eigen kompetanse til
potensielle arbeidsgjevarar.
26 prosent av studentane svarar at alt eller nesten
alt av undervisning frå hausten 2020 og fram til
no har gått føre seg på nettet. Over halvparten av
studentane meiner kvaliteten på nettundervisninga
ikkje er like god som fysisk undervisning.
Ein av ambisjonane i fusjonsplattforma til NTNU
var at studentane våre skal oppleve undervisning,læring og læringsmiljø med høg kvalitet og høge
kvalitetskrav. I tillegg til å vere ein nasjonal styringsparameter er skår på korleis studentane oppfattar
utdanningskvaliteten også ein indikator i gevinstrealiseringsplanen for fusjon. NTNU nådde måltalet på
4,1 i 2019, men i åra med pandemi har studentane
vurdert studiekvaliteten som lågare. Dei to siste åra
har vore spesielle når det gjeld gjennomføring av
studium. Framover blir det viktig å bruke det vi harlært i perioden med pandemi og tilhøyrande omlegging av læringsaktivitetar til å utvikle kvaliteten på
utdanningane vidare. Når studium og læringsaktivitetar igjen kan gjennomførast som normalt, har vi
god tru på at studentane vil vurdere studiekvaliteten som høgare, og at NTNU derfor vil nå måltalet
for denne indikatoren.
Fagleg tidsbruk blant heiltidsstudentar
Den faglege tidsbruken per veke blant heiltidsstudentar har gått ned dersom ein ser på heile perioden frå 2016, men har vore stabil dei siste tre åra.
Gjennomsnittet for ein NTNU-student er nesten to
timar høgare per veke samanlikna med gjennomsnittet for alle statlege institusjonar.

organiserte av institusjonen i 2021 samanlikna med
2020, samtidig som tida til eigenstudium har gåttnoko ned. Det har truleg samanheng med at vi i 2021
var betre førebudde på omlegging av organisertelæringsaktivitetar til digital gjennomføring enn vi
var i 2020. Studentane brukar meir tid på betalt
arbeid no enn før, og tidsbruken på betalt arbeid går
opp med gjennomsnittleg 0,4 timar per veke.
På spørsmål om i kva grad studieprogrammet bidreg
til motivasjon for studieinnsats, gjev studentane nokolågare skår i 2021 enn dei gjorde i 2020. Også skårpå vurderinga om studentane opplever at studieinnsatsen er høg, går noko ned. Det heng truleg
saman med studiemiljøet og læringsaktivitetane
det har vore mogleg å gjennomføre i tida med pandemi. Heile 43 prosent av studentane våre svarar i
Studiebarometeret at dei synest nettundervisninger mindre motiverande enn fysisk undervisning.
Publiseringspoeng per fagleg årsverk
Publiseringspoeng for 2021 kjem først i april 2022,
og vi rapporterer derfor på 2020-tal. Talet på publiseringspoeng per fagleg årsverk auka med 0,07
prosentpoeng frå 2019 til 2020. Dette er spesielt
gledeleg med tanke på at talet på faglege årsverkogså har auka i den same perioden. NTNU har hattgod vekst i talet på publiseringspoeng og ligg noover gjennomsnittet til statlege institusjonar. Basert
på registreringane så langt for 2021 ser vi at talet
på forskingspublikasjonar ligg litt over det som blei

Fagleg tidsbruk (timar) per veke blant
heiltidsstudentar.
40
38
36

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

1,21

1,17

1,21

1,26

1,33

-

Endring (prosentpoeng)

-0,03

-0,04

0,04

0,05

0,07

-

Snitt statlege institusjonar

1,15

1,16

1,18

1,21

1,26

-

Publiseringspoeng per fagleg årsverk

Verdien av Horisont 2020-kontraktar per
FoU-årsverk
Verdien av Horisont 2020-kontraktar som er signerte i 2021
per FoU-årsverk, er litt lågare enn i 2020. 2020 var eit toppår,med signerte kontraktar med ein verdi på over 30 millionar
euro, medan det i 2021 var nærare 27,7 millionar euro. NTNU
har oppnådd større tildelingar i 2020 og 2021 samanlikna med
tidlegare år. FoU-årsverkindikatoren i 2020 og 2021 er den
same, sidan han blir oppdatert annakvart år.

1,4
1,3
1,2
1,1
1,0

2016

2017

2018

Snitt statlege institusjonar

2019

2020

2021

NTNU

publisert i 2020. NTNU har 6039 publikasjonar i 2021,
og 4231 av desse er publiserte med Open Access.
Både Gull OA og hybrid publisering gjennom dei
avtalane NTNU har inngått for dette, aukar i 2021.
Koronapandemien har vanskeleggjort internasjonal
nettverksbygging, spesielt for vitskapleg tilsettetidleg i karriereløpet, og kan medføre at det blir ein
svakare vekst i prosentdelen sampublikasjonar som
er utarbeidde saman med forfattarar frå institusjonar i andre land. Prosentdelen internasjonalt samforfattarskap var i 2020 på 57,91, og overslaget for
2021 viser ein aukande tendens. Med trenden vi har
sett frå 2018 og fram til i dag, meiner vi at måltalet
på 60 prosent internasjonal sampublisering innan
2025 er innanfor rekkjevidd.

34

Vi viser elles til omtale av vitskapleg publisering og
open vitskap under kapittel 3.1.

32
30

I Studiebarometeret svarar NTNU-studentane at dei
har brukt noko meir tid på læringsaktivitetar som er

PUBLISERINGSPOENG PER FAGLEG ÅRSVERK. (KJELDE: DBH)

2016

2017

2018

Snitt statlege institusjonar

2019

2020

Ein tilgrensande indikator er EU-inntekt per fagleg årsverk
med eit måltal på 75 000 i 2025. Med den store veksten i faglege årsverk dei siste åra, kombinert med hard konkurranseom EU-midlane vil det bli svært krevjande å nå dette målet.
Utreisande utvekslingsstudentar på Erasmus+
av det totale talet på studentar
Prosentdelen utvekslande utvekslingsstudentar på
Erasmus+ av det totale talet på studentar var svært
låg i 2021. NTNU ligg likevel godt over gjennomsnittet for statlege institusjonar.
Pandemien har i stor grad påverka studentutvekslinga. I 2019 hadde NTNU 700 utvekslingsstudentar

Verdien av Horisont 2020-kontraktar per FoU-årsverk,
i euro
12000
10000
8000
6000
4000

2021

2000

NTNU

0

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

FAGLEG TIDSBRUK (TIMAR) PER VEKE BLANT HEILTIDSSTUDENTAR (KJELDE: DBH)

46

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

37,67

36,78

36,55

35,95

35,94

36,02

Endring NTNU

0,85

-0,89

-0,23

0,60

-0,01

0,08

Snitt statlege institusjonar

35,50

34,90

34,40

34,34

34,11

34,29

VERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTAR PER FOU-ÅRSVERK, I EURO. (KJELDE: DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

5 995,61

5 706,92

7 984,54

7 252,2

10 325,06

9 526,96

Endring NTNU

-2 994,00-288,69

2 242,62-696,34

3 072,86-798,1047Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

PROSENTDEL UTREISANDE UTVEKSLINGSSTUDENTAR PÅ ERASMUS+ AV DET TOTALE TALET PÅ STUDENTAR (DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

1,00

1,24

1,36

1,55

1,16

1,02

Endring (prosentpoeng)

0,28

0,24

0,12

0,19

-0,39

-0,14

Snitt statlege institusjonar

0,94

0,96

1,11

1,20

0,75

0,80

Prosentdel utreisande utvekslingsstudentar på
Erasmus+ av det totale talet på studentar (DBH)2,0

I oktober 2020 kom Mobilitetsmeldinga frå KD(Meld. 7 [2020–2021]), og i 2021 utarbeidde NTNU
ein utviklingsplan for det internasjonale området.
Sentrale mål frå Mobilitetsmeldinga er innarbeidde
i denne utviklingsplanen, og planen blir førande fordet vidare arbeidet med mobilitet ved NTNU i åra
framover.

1,5
1,0
0,5
0,0

2016

2017

2018

2019

Snitt statlege institusjonar

2020

2021

NTNU

på Erasmus+, og dette gjekk ned til 540 studentar i2020 og 465 studentar i 2021.
Det totale talet på utvekslingsstudentar er blitt
kraftig redusert, både i 2020 og i 2021. I 2019 hadde
NTNU totalt 1490 utreisande studentar. Talet gjekk
ned til 1020 i 2020, og blei halvert til 550 i 2021.
I 2021 drog heile 84 prosent av utvekslingsstudentane til europeiske institusjonar, medan dette talet

Prosentdel masterkandidatar i relevant arbeid eit halvt
år etter fullført utdanning
100
80
60
40
20
0

i eit normalår er 50 prosent. Vi forventar at dette
mønsteret normaliserer seg noko i 2022.

2016

2017

2018

2019

2020

Når det gjeld prosjektprogramma, er deltakinga
høg, og vi forventar vesentleg auka deltaking i det
nye Erasmus-programmet.

3.3.2 Sektormål 2: Forsking og utdanningfor velferd, verdiskaping og omstilling

Prosentdel masterkandidatar i relevant arbeid
eit halvt år etter fullført utdanning
Det ligg ikkje føre nye data for denne nasjonale
styringsindikatoren. Dataa som er publiserte i DBH
for 2019, blei kommenterte i årsrapporten til NTNU
det same året. NTNU har i 2021 starta arbeidet med
å planleggje ei kandidatundersøking som blir gjennomført i 2022.
Bidragsinntekter frå Forskingsrådet – per faglegårsverk
Aktiviteten innanfor NFR-finansierte prosjekt har
auka samanlikna med 2020. Auken har fleire årsaker. Ein ting er korreksjonar i rekneskapen for 2021
på grunn av feil frå tidlegare år som flyttar 100 millionar kroner i aktivitet frå næringsliv til NFR. Dette
har ikkje noko med aktiviteten i 2021 å gjere, menpåverkar tala. Auken kjem også av at det har vore
lettare å gjennomføre aktivitet i 2021 enn i 2020, og

2021

til slutt kjem noko av auken av SFI-tildelingar i 2020
som er sett i verk i 2021.

ein auke i faglege årsverk slår dette negativt ut påforholdstalet.

Bidragsinntektene frå Forskingsrådet varierer i takt
med større tildelingar av senter som SFF, SFI, FME
og infrastrukturmidlar. Dette gjer at måltalet på
280 i 2025 er avhengig av ei større tildeling i 2024
og igangsetjing av store tildelingar i 2025. Det viktigaste for denne målindikatoren er derimot at vi
held oppe same aktivitet som før, eller ser ein jamn
vekst i svingingane framover. Det er ikkje sjølvsagt
at Forskingsrådet vil ha ein vekst i åra framover, og
med den aukande konkurransen om midlane tilseier
dette at det vil vere krevjande å nå målet i 2025.

Forskingsinnsats i MNT-fag
Nye tal vil vere klare ultimo 2022, etter oppdatering
av FoU-statistikken for 2021, som blir gjort av SSBvåren 2022.

Andre bidrags- og oppdragsinntekter utanom
EU og Forskingsrådet – per fagleg årsverk
I 2021 ser det ut til å vere ein nedgang i bidragsfinansiert aktivitet finansiert av næringsliv ved NTNU
samanlikna med tidlegare år. Dette er ikkje ein reellnedgang, men ein korreksjon av inntekter frå andre
bidragsinntekter til NFR-inntekter. Saman med

48

Kandidatmåltal på helse- og lærarutdanningane
NTNU har kandidatmåltal for 18 utdanningar, 13
innanfor helse og 5 innanfor lærarutdanningane.
Grunnskulelærarutdanningane og jordmorutdanningane har ikkje ordinær kandidatproduksjon i 2021.
Utover dette er kandidatmåltala ikkje oppfylte for 2
av helseutdanningane og 2 av lærarutdanningane:
Jordmorutdanninga har fram til no hatt opptak kvart
andre år og har derfor ikkje ordinær kandidatproduksjon i 2021. Denne utdanninga er lagd om frå ei
vidareutdanning til ein mastergrad og vil frå 2022 ha
opptak kvart år.

Bidragsinntekter frå Forskingsrådet per fagleg årsverk

Andre bidrags- og oppdragsinntekter per fagleg årsverk

285

285

235

235

185

185

135

135

85

85

35

2016

2017

2018

Snitt statlege institusjonar

2019

2020

2021

35

2016

NTNU

2017

2018

2019

2020

Snitt statlege institusjonar

2021

NTNU

BIDRAGSINNTEKTER FRÅ FORSKINGSRÅDET PER FAGLEG ÅRSVERK (KJELDE: DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

216,11

232,57

228,59237,39202,48247,22Endring (prosentpoeng)

13,57

16,46

-3,98

8,80

-34,91

44,74

Snitt statlege institusjonar

154,80159,50157,00166,91

148,43

165,09

ANDRE BIDRAGS- OG OPPDRAGSINNTEKTER PER FAGLEG ÅRSVERK. (KJELDE: DBH)

PROSENTDEL MASTERKANDIDATAR I RELEVANT ARBEID EIT HALVT ÅR ETTER FULLFØRT UTDANNING.
(KJELDE: NIFU/KANDIDATUNDERSØKING)

NTNU

3.3.3 Sektormål 3: God tilgang til utdanning

2016

2017

2018

2019

2020

-

75,74

-

82,00

77,40

2021

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

191,13

174,85

180,05

186,42

179,96

158,13Endring (prosentpoeng)-38,36-16,28

5,20

6,37

-6,46

-21,83

Snitt statlege institusjonar

143,80140,30143,10

158,07

158,79165,8349

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

Prosentdel forskingsinnsats i matematiske,
naturvitskaplege og teknologiske fag (MNT-fag).
60

Kandidattal på helse- og lærarutdanningane
2500

50

3.3.4 Sektormål 4: Effektiv, mangfaldig
og solid høgare utdanningssektor og
forskingssystem

2000

40

1500

30
20

1000

10

500

0

vil føre til noko betre rekruttering og på sikt fleire
ferdigutdanna yrkesfaglærarar årleg.

2016

2017

2018

2019

2020

2021

0

2016

2017

2018

2019

2020

2021

PROSENTDEL FORSKINGSINNSATS I MATEMATISKE, NATURVITSKAPLEGE OG TEKNOLOGISKE FAG (MNT-FAG).
(KJELDE: NIFU/FOU-STATISTIKKEN/DBH)
2016

2017

2018

2019

-

54

-

57

2016

2017

2018

NTNU

1860

1827

Endring (prosentpoeng)

191,00-33,00

NTNU

2020

2021

2019

2020

2021

1889

2038

1756

1625

62,00

149,00-282,00-131,00

KANDIDATTAL PÅ HELSE- OG LÆRARUTDANNINGANE (DBH)

Teiknspråk og tolking uteksaminerte 10 kandidatari 2021, medan måltalet er 20. Dette bachelorprogrammet har hatt utfordringar med fråfall og er
derfor lagt om slik at det no omfattar to studieløp:
eit profesjonsstudium for sertifiserte tolkar og ei
fordjuping i norsk teiknspråk kombinert med 60 studiepoeng i andre fag. Omlegginga gjeld frå og med
studieåret 2019–2020. Vi forventar at omlegginga vil
ha ein positiv innverknad på kandidatproduksjonen
på sikt, men det er for tidleg å sjå effekt av dette før
første bachelorkull med ny studieplan har fullført.
På radiografutdanninga blei det uteksaminert 50
kandidatar. Kandidattalet varierer noko frå år til år,
men ligg dei fleste år rundt måltalet på 51. Vi forventar å nå kandidatmåltalet på denne utdanninga ogsåframover.
Grunnskulelærarutdanningane (GLU1–7 og GLU5–10)
uteksaminerte i 2021 samla sett 15 kandidatar, som
var fordelte på 5 på 1–7 og 10 på 1–10. Måltalet er
høvesvis 149 og 97, til saman 243. Den unormalt lågekandidatproduksjonen i 2021 er ein konsekvens av
overgangen frå fireårig til femårig grunnskulelærarutdanning, fordi det ikkje er nokon kull som avsluttar studiet dette året, utanom studentar som er
blitt forseinka i det gamle løpet. Ordinært oppfyller

50

grunnskulelærarutdanningane ved NTNU samla settkandidatmåltalet, og sidan opptaket til den femårige
grunnskulelærarutdanninga har vore stabilt høgt ogfråfallet ser ut til å halde seg på eit lågt nivå (<20 %),gjev det grunn til å forvente at kandidatproduksjonen for grunnskulelærarutdanningane kjem til å ta
seg kraftig opp att i 2022.
Praktisk-pedagogisk utdanning (PPU) og praktisk-pedagogisk utdanning for yrkesfag (PPU-Y) uteksaminerte
165 kandidatar i 2020. Kandidatmåltalet er 222.
Hovudårsaka til at det ved NTNU og ei rekkje andre
institusjonar blir uteksaminert færre kandidatar noenn tidlegare, er innføringa av krav om mastergrad
som hovudregel for opptak til PPU og fleksibel PPU
i 2019. Dette har naturleg nok ført til færre søkjarar
som er kvalifiserte for utdanningane og eit mindre
opptaksgrunnlag.
Den treårige yrkesfaglærarutdanninga uteksaminerte
i 2021 40 kandidatar, medan måltalet er 69. Gjennom
mange år har NTNU hatt for få kvalifiserte søkjarar
til denne utdanninga, og alle som er kvalifiserte,blir tekne opp. Eit internt utval har utarbeidd ei nyorganisering og ein revidert studieplan for yrkesfaglærarutdanninga, som blir sett i verk frå og med
hausten 2022. Ambisjonen er at desse endringaneStudiepoeng per fagleg årsverk
Talet på studiepoeng per fagleg årsverk har gåttlitt ned i 2021 samanlikna med 2020, og NTNU ligg
under gjennomsnittet for statlege institusjonar.
NTNU har hatt ein vekst i studiepoengproduksjonen, men han er noko mindre enn veksten i talet på
faglege årsverk. Dette resulterer i ein nedgang i talet
på studiepoeng per fagleg årsverk.
I denne styringsindikatoren er stipendiatar tekne
med når faglege årsverk er rekna ut. Dette er årsverk
som primært bidreg til forskingsaktivitet. Ein stordel av veksten i faglege årsverk frå 2020 til 2021 ved
NTNU er knytt til ein auke i stipendiatårsverk, ogutan denne veksten ville talet på studiepoeng per
fagleg årsverk vore på om lag same nivå i 2021 somi 2020.
Denne indikatoren måler effektivitet. Dette måbalanserast opp mot forhold som er viktige for gjennomstrøyming og førebygging av fråfall, til dømes
studentane sitt behov for kontakttid med faglæraren, tid til rettleiing og personlege tilbakemeldingarpå utført arbeid.
Kvinner i dosent- og professorstillingar
Prosentdelen kvinner i dosent- og professorstillingar har ein positiv trend sjølv om endringane frå år
til år er marginale. NTNU jobbar systematisk med
å auke kvinnedelen spesielt innanfor dei tradisjonelle teknisk-naturvitskaplege fagprofilane. Fleireeiningar jobbar aktivt med søkje-/leitekomitearfor å finne godt kvalifiserte kvinner til dosent- og
professorstillingar.
Rekrutteringsgrunnlaget for kvinnelege dosent- og
professorstillingar aukar både innanfor førsteamanuensis og førstelektor og innanfor stipendiatkategorien. NTNU har hatt ein svak nedgang når det
gjeld kvinnelege postdoktorar.
Omtalen av tiltak som er sette i verk, er teken med
i kapittel 5, «Likestilling og mangfald». NTNU jobbar
aktivt med å etablere ein kompetanse- og karriereutviklingsplan for dei vitskapleg tilsette. Sjå meir om
dette i kapittel 3.2, under mål 8 i årsplanen.
Mellombels tilsette i undervisnings- og
forskarstillingar
NTNU har sidan 2020 hatt ytterlegare fall i mellombelse stillingar og ligg på 10,54 prosent. Snittet ved
BOTT-universiteta er 14,93 prosent (ikkje medrekna
NTNU). Prosentdelen eksternt finansierte forskarar

Studiepoeng per fagleg årsverk
500
450
400
350
300
250
200

2016

2017

2018

2019

Snitt statlege institusjonar

2020

2021

NTNU

STUDIEPOENG PER FAGLEG ÅRSVERK. (KJELDE: DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

398,92379,63

363,46358,21

378,25372,51Endring (prosentpoeng)-15,45-19,29-16,17

-5,25

20,04

-5,74

Snitt statlege institusjonar

448,40440,20428,80419,73

437,55426,96

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

23,85

25,02

25,95

26,45

27,35

27,83

Endring (prosentpoeng)

-0,43

1,17

0,93

0,50

0,90

0,48

Snitt statlege institusjonar

28,00

29,40

31,00

32,27

33,37

34,49

KVINNER I DOSENT- OG PROFESSORSTILLINGAR (DBH)51Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

Prosentdel mellombels tilsette i UF-stillingar

Prosentdel kvinner i professor- og dosentstillingar
35

19

30

17

NIDARK-prosjektet, eit arbeid med å betre tilgangentil det byarkeologiske materialet, gjere det meir
brukbart og gjere dokumentasjonen betre blei
avslutta i 2021 etter ein treårig prosjektperiode
med ein arbeidsinnsats på nærare 15 årsverk. I prosjektet har ein arbeidd med materiale som er samla
inn ved undersøkingar av Riksantikvaren og seinare
NIKU i bygrunnen i Trondheim etter 1970. Materialet
utgjer om lag 250 000 gjenstandar frå over 315
separate undersøkingar / lokalitetar i bygrunnen.
Alt bymaterialet har no ein digital representasjon igjenstandsbasen, og datasett og katalogsamandragfor lokalitetane som er ferdig reviderte, er tilgjengelege på nettet.

15

25

13

20

11

15

9

2016

2017

2018

Snitt statlege institusjonar

2019

2020

2021

2016

NTNU

2017

2018

2019

Snitt statlege institusjonar

2020

2021

NTNU

PROSENTDEL MELLOMBELS TILSETTE I UNDERVISNINGS- OG FORSKARSTILLINGAR (DBH)
2016

2018

2019

2020

2021

NTNU

15,83

15,05

15,40

12,62

11,35

10,54

Endring (prosentpoeng)

-0,49

-0,78

0,35

-2,78

-1,27

-0,81

Snitt statlege institusjonar

17,50

17,00

16,80

15,52

12,59

12,93

(1108 forskar, 1109 forskar og 1183 forskar) i mellombelse stillingar held fram med å gå ned, frå 44,00
prosent i 2020 til 38,70 i 2021. Andre stillingsgrupper
med relativt høg prosentdel mellombelse stillingar
finn vi innanfor ingeniørkategorien og universitetslektorar. Fleire faste tilsette på eksternt finansierte
prosjekt kan føre til fleire oppseiingssaker. Sentralt
tilsetjingsutval (SAO) har i 2021 gjort vedtak om 23
oppseiingar. 20 av desse skriv seg frå bortfall av
ekstern finansiering. Desse fordeler seg igjen på 17
forskarar, 1 universitetslektor og 2 overingeniørar.
Måltalet for mellombelse tilsette ved fakulteta og
Vitskapsmuseet blir følgt opp kontinuerleg, og dettegjer det mogleg med målretta tiltak.
Prosentdel av samlingane og objekta som er
tilfredsstillande sikra og teken vare på
NTNU forvaltar store kultur- og naturhistoriske
samlingar og brukar dei i forsking, formidling og
undervisning.
Vitskapsmuseet arbeider etter dette verksemdsmålet for sikring og bevaring av samlingane: NTNU skal
sørgje for å sikre og ta vare på dei vitskaplege samlingane ved Vitskapsmuseet og gjere dei tilgjengelege forforsking, undervisning, forvaltning og allmennretta
formidling.
Museet har utarbeidd ein samlingsplan for perioden
2018–2025. Planen rettar spesielt merksemda mot
aktiv bruk og behov for utvikling av samlingane,
innanfor dei gjeldande krava til sikring og bevaring.
Resultat for 2021 og mål for 2022 for sikring og

52

2017

bevaring av dei vitskaplege samlingane, og prosentdel digitalisering og tilgjengeleggjering på nettet
finst på DBH.
Sikring og bevaring
Det kontinuerlege arbeidet med sikring og bevaring
av samlingane blir gjennomført i fagmiljøa medan
større prosjekt og bygningsmessige tiltak blir
prioriterte i samband med årsplanane til museet
og i samarbeid med NTNU Eigedom, som er eigedomsavdelinga ved NTNU.
Ei prosjektgruppe frå NTNU Eigedom og
Vitskapsmuseet har i 2021 arbeidd med å etablere
nytt magasin for kulturhistoriske arkiv. Magasinet
blei klart til innflytting ved årsskiftet, og arkivmaterialet er pakka ned og går gjennom desinfeksjon før
innflytting i 2022. Prosjektet omfattar også avbøtande tiltak med omsyn til vasskaderisiko i eksisterande samlingsmagasin og utbetring av kapasitet i
kulturhistoriske magasin gjennom nye innreiingar.
Sistnemnde er forseinka på bygningssida og blir
ikkje fullført før i 2022. Dei to førstnemnde tiltaka
fører til noko forbetring med omsyn til risiko forvass-skade for kulturhistorisk materiale. Tiltaka blirdelfinansierte av Kunnskapsdepartementet ettersøknad frå NTNU i 2020.
Den geologiske samlinga (om lag 9000 objekt) blei
flytta i 2021 til eit oppgradert magasin der bevaringsforholda er vesentleg betre for materialet,spesielt med omsyn til luftfukt.

Det har vore god framdrift i arbeidet med rutineutvikling for dei kulturhistoriske samlingane der museumsstyret vedtok nye kassasjonsrutinar i desember
2021. For dei naturhistoriske samlingane har ein
lagt ned stor innsats i 2021 med digitalisering og
tilgjengeleggjering av restansar frå tilvekst og gåver
frå tidlegare år. For samlingsarbeidet har ein stortsett klart å halde oppe normal drift og bemanning
trass i pandemien.
Dei store attståande utfordringane på sikringssida
gjeld spesielt risiko som er knytt til vass-skade og
manglande evakueringsmoglegheiter frå magasin.
På bevaringssida er utfordringane å oppnå tilfredsstillande klimaregulering med tanke på luftfukt og
temperatur for tørrmateriale i dei naturhistoriske
magasina, og restansar som er knytte til preventiv
konservering av kulturhistorisk materiale.
Risiko og tiltak
Dei største utfordringane for sikrings- og bevaringsarbeidet både på kort og lang sikt er framleis mangelpå tilfredsstillande magasin for delar av samlingane og magasinkapasitet. Sistnemnde ser ut til åkunne handterast i eit 3–5-årsperspektiv gjennom
sluttføring av prosjekt i 2022. Manglande evakueringsmoglegheiter for fleire magasin er ei beredskapsutfordring som ikkje kan løysast ved å utvikle
betre rutinar eller planverk. Regjeringa vedtok 19.
januar 2018 konsept for samling av campus NTNU.
Konseptet inneber også ombygging for magasinlokala ved Vitskapsmuseet. Dei største utfordringane
med omsyn til kvalitet og kapasitet i magasina blir
først løyste ved realiseringa av campusprosjektet.

3.3.5 Overordna gevinstrealiseringsplan for
oppfølging av strukturreforma

Hovudgrunngjevingane for fusjonen mellom NTNU
og høgskulane i Ålesund, Gjøvik og Sør-Trøndelag i2016 var knytt til å utvikle fagleg kvalitet. NTNU harsidan den gongen arbeidd svært aktivt med fagleg

integrasjon og utvikling av sterke fagmiljø. For å
vurdere gevinstar av fusjon fastsette KD måltal
for 2025 for utvalde indikatorar. Indikatorane som
blir brukte for å vurdere gevinstar av fusjonen, er inokon grad samanfallande med eller tilgrensande til
styringsindikatorar frå Kunnskapsdepartementet,
og vurderingar av måloppnåing for fleire av indikatorane er derfor gjort ovanfor.
Alle dei fem måla i utviklingsavtalen til NTNU harvore viktige både for å realisere strategien til NTNU
og for å realisere gevinstane av fusjonen. Utvikling
innanfor måla i utviklingsavtalen er derfor ein god
indikator for realisering av gevinstane av fusjonenog bør sjåast i samanheng med utviklinga på
fusjonsgevinstindikatorane.
Nedanfor følgjer vurderingar for dei indikatorane
som ikkje er omtalte ovanfor.
Årsverk i førstestillingar av fagleg tilsette
I 2021 hadde NTNU om lag 5000 årsverk i faglege stillingar (ein auke på 2,8 prosent) frå 2020.
Prosentdelen av desse som er tilsette i førstestillingar, har hatt ein jamn auke sidan fusjonen, og NTNU
ligg no på 79,2 prosent – altså over måltalet på 78
prosent.
Det har sidan fusjonen vore eit viktig arbeid ved
NTNU å kunne gjere det mogleg for tilsette å byggje opp førstekompetanse og då spesielt innanfor
førstelektor-/dosentløpet. Det blei i 2019 etablert
eit førstelektorprogram som har bidrege til auken i
førstekompetanse.

Studentar på nettbaserte og desentraliserte
utdanningar
Talet på studentar som var registrerte på nettbaserte og desentraliserte utdanningar, var lågt i
2020, men er tilbake på eit meir normalt nivå i 2021.
Utviklinga sidan 2018 viser ein svak nedgang.
Ein av ambisjonane i fusjonsplattforma var at NTNU
skulle utvikle og samordne studieporteføljen slik at
vi sikrar relevant kompetanse og beste praksis, og
at utvalde utdanningar skulle bli tilbodne gjennom
fleksible og desentraliserte ordningar. NTNU er
blant dei største i landet på studiepoenggjevande
vidareutdanning og har framleis ambisjonar om å
utvikle tilboda våre om etter- og vidareutdanningog meir fleksible utdanningar. I tillegg til å jobbe formålet om volumvekst er NTNU opptekne av at ogsånettbaserte og desentraliserte utdanningstilbod
skal halde høg kvalitet.

53Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Utvalde mål i strukturreforma med indikatorar og måltal
78

4,1

450

1900

220

60

22

Andre bidrags- og
oppdragsinntekter per
fagleg årsverk (1000 kr)

70

Talet på studentar på
nettbaserte og desentraliserte utdanningar

280

Talet på avlagde
doktorgradar

1,4Skår på korleis studentane
oppfattar studiekvaliteten(skala 1–5)

Mål 2025

Oppsummering

2020

Prosentdel administrative
stillingar av det totale taletpå årsverk

2019

Prosentdel internasjonalt
samforfattarskap

2018

Prosentdel årsverk iførstestillingar av faglegtilsette

Toppundervisningsprogrammet, oppbygging av og
støtte til senter (som SFF, SFI og SFU), Strategisk
program for kunnskapsbasert innovasjon, m.m.
Desse satsingane har vore sentrale i arbeidet medå heve kvaliteten innanfor alle kjerneområda våre.
Felles digitale løysingar, plattformer og verktøy
er også viktige byggjeklossar når vi vidareutviklar
og forbetrar NTNU og slik realiserer gevinstane av
fusjon. Les meir om dette, og om andre element i
det langsiktige kvalitetsarbeidet ved NTNU, i kapittel 3.1.

Tildeling frå EU per
faglege årsverk (1000 kr)

Totalt sett vurderer NTNU at vi har tilfredsstillande utvikling på fusjonsgevinstindikatorane.
Systematisk arbeid og innsats i kvart enkelt fagmiljøog fakultet har bidrege til at vi stadig strekkjer oss
mot høgare kvalitet og å vere eitt NTNU. Strategiske
omstillingsmidlar blir forvalta av rektor og tildelte til
fagmiljøa gjennom viktige langsiktige satsingar som
Toppforskingsprogrammet.

Tildeling frå Forskingsrådet
per faglege årsverk (1000 kr)

Administrative stillingar av det totale talet påårsverk
NTNU er det største universitetet i Noreg med totalt
7952 årsverk. Av desse er 1893 årsverk administrative stillingar. NTNU er i dag det universitetet i Noreg
med lågast prosentdel administrative stillingar i
forhold til faglege årsverk, og samanlikna med dei
andre universiteta i Noreg har NTNU også lågast delårsverk i fellesadministrasjonen i forhold til talet påårsverk i undervisnings-, forskings- og formidlingsstillingar (UFF-stillingar). NTNU er godt under det
oppsette måltalet, og dette er dels ein konsekvens
av fusjonen i 2016 og medfølgjande administrativ
omorganisering, og dels ein konsekvens av ABEkutta sidan 2015.

NTNU har høge ambisjonar og har mange utviklingsløp gåande samtidig. I tillegg har vi vore gjennom
ein krevjande pandemi. NTNU erkjenner at vi har
ein risiko for at høgt ambisjonsnivå og endringstrykk kan skape stor belastning og slitasje blanttilsette, og at dette på sikt kan føre til manglandemåloppnåing. Denne risikoen må NTNU balansere
opp mot forventa strammare økonomiske rammer
for UH-sektoren framover.

Vitskapleg publisering:
publiseringspoeng per
fagleg årsverk

Det går føre seg mange interessante utviklingsprosjekt innanfor livslang læring og desentrale
studietilbod, og den kompetansen vi har fått pådigital undervisning i perioden med pandemi, kan
brukast inn mot utvikling av eit breiare tilbod forlivslang læring. For å treffe fleire målgrupper blir det
utvikla fleire nettbaserte og fleksible tilbod, der digital undervisning og oppfølging frå fagmiljøa gjerne
blir kombinert med lokale samlingar. I strategien til
NTNU er det eit mål at ny teknologi skal brukast forå gje studentane tilgang til aktiviserande og variertelærings- og vurderingsformer og for å gje god tilgang
til livslang utdanning. Vi vil derfor prioritere detteområdet og jobbe med å auke talet på studentar på
denne typen utdanningar framover. NTNU vurderer
det som truleg at vi vil nå måltalet som er sett, innan
2025.

Aktivitetar og resultat i 2021

2018

2019

2020

2021

2021

1 Utdanning og forsking av høg kvalitet
3 God tilgang til utdanning og kompetanse over heile landet
4 Regional utvikling
5 Verdsleiande fagmiljø
6 Eﬀektiv ressursbruk

Utvalde mål i strukturreforma med
indikatorar med måltal

Mål 2025

1: Utdanning og forsking av høg kvalitet

Resultat

Vitskapleg publisering:
Publiseringspoeng per fagleg årsverk

1,4

1,21

1,26

1,33

-

Tildeling frå Forskingsrådet per faglege årsverk (1000 kr)

280

229

237

202

247

Tildeling frå EU per faglege årsverk (1000 kr)

70,0

44,9

43,0

35,8

44,2

Prosentdel årsverk i førstestillingar av fagleg tilsette

78

77,1

78,2

79,0

79,2

Skår på korleis studentane oppfattar studiekvaliteten (skala 1–5)

4,10

4,07

4,13

4,05

4,01

Avlagde doktorgradar

450

397

377

406

415

1900

1783

1665

1428

1604

220

180

186

180

158

60,0

52,7

54,3

57,9

22,0

19,0 %

18,9 %

19,2 %

3. God tilgang til utdanning og kompetanse over heile landet
Studentar på nettbaserte og desentraliserte utdanningar
4. Regional utvikling
Andre bidrags- og oppdragsinntekter per fagleg årsverk (1000 kr)
5. Verdsleiande fagmiljø
Prosentdel internasjonalt samforfattarskap
6. Effektiv ressursbruk
Prosentdel administrative stillingar av det totale talet på årsverk

19,3 %

Foto: Jun Xing Li, HC Promokom54

55Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Aktivitetar og resultat i 2021

3.4 Rapport om øyremerkte
løyvingar••

3.4.1 Samfunns- og effektmål for
byggjeprosjekt

NTNU Campussamling
Prosjektet NTNU Campussamling er per 2021 i
designfasen.

Effektmål:1. NTNU driver framtidsretta utdannings-, innovasjons- og forskingsaktivitetar med gode faglege og
sosiale kvalitetar.
2. NTNU fremjar tverrfagleg samarbeid og synergiar.
3. NTNU har ein effektiv og berekraftig campus.
4. NTNU er open og inviterande mot omgjevnadeneog tilbyr formidling av høg klasse.
Helgasetr
Prosjektet Helgasetr har sidan hausten 2020 vore i
byggjefasen.
Samfunnsmåla til prosjektet: «Ein nasjonalt leiande
arena for tverrfagleg profesjonsutdanning, forsking og
kunnskapsutvikling innanfor helse- og sosialfag, med
faglege synergiar med samfunns- og næringsliv.»For å oppnå den ønskte gevinsten av prosjektet for
NTNU skal desse effektmåla vere oppnådde:1. Auke i tverrprofesjonell samarbeidslæring i løpet
av to år etter innflytting.
2. Auka søkjarmasse, betra gjennomstrøyming og
redusert fråfall i løpet av fem år etter innflytting.
3. Auke av tverrfaglege forskingsprosjekt i løpet av tre
år etter innflytting.
4. Varig meir tilfredse tilsette og studentar når
det gjeld arbeids- og læringsmiljøet ved NTNU,
målt ved jamlege undersøkingar blant tilsette og
studentar.

Samfunnsmåla til prosjektet: Tiltaket skal sikre verdiskaping for Noreg gjennom konkurransedyktige norske
havromsnæringar.
Effektmål: Ocean Space Laboratories skal gjere dei
norske havromsnæringane meir produktive gjennom

3.4.3 Midlar som er tildelte over andre
kapittel••••Budsjettvedtak kap. 241, post 21 – Universell
Universell har endra tilhøyrsel og blei overført frå
NTNU til HK-dir. 1. juli. Årsrapportering for Universell
finst derfor i årsrapporten til HK-dir.
Budsjettvedtak kap. 275, post 21 – Partnarskap ilærarutdanningane
Kunnskapsdepartementet tildelte i 2021 5 960
000 kroner til NTNU til utvikling og drift av partnarskap i lærarutdanningane. Midlane er brukte
til å styrkje praksis og FoU-samarbeid gjennomlærarutdanningsskular, med bakgrunn i strategienLærarutdanning 2025. Institutt for lærarutdanning
har i 2021 nytta midlane til desse tiltaka:

5. Meir tilfredse tilsette og studentar når det gjeld det
fysiske arbeids- og læringsmiljøet ved NTNU i løpet
av to år etter innflytting.
6. Reduksjon av driftsutgiftene til NTNU, særleg med
vekt på energibruk og transport, i løpet av fem år.
7. Auke i talet på trenande i idrettsdelen per dag
innan 2 år etter innflytting.
8. Høg bruk og sambruk av bygget gjennom døgnet.

•

Senter for psykisk helse
Prosjektet Senter for psykisk helse er per 2021 i
designfase.

Våren 2021 blei det utarbeidd effektmål for
prosjektet:
•
•

•
•

Senter for psykisk helse støttar opp under framifrå
behandling, utdanning, innovasjon og forsking.
Senter for psykisk helse bidreg til forløp som
startar godt, heng saman og støttar opp under
medverknad og betringsprosessar.
Senter for psykisk helse skal vere så ope som
mogleg og så lukka som det må.
Senter for psykisk helse har fleksible løysingar som
gjev rom for sambruk og endring.

3.4.2 Midlar til oppgradering av forskingsog læringsareal
Magasin- og samlingsareal på campus
Kalvskinnet
Kapasitet og tilstand på magasin ved Kalvskinnet er
kritisk som følgje av auka tilvekst i samlingsmateriale. I påvente av ei langsiktig løysing med auka magasinkapasitet i prosjektet NTNU Campussamling,er det nødvendig å oppgradere dei eksisterandemagasina og arkiva. Kunnskapsdepartementet gav
i supplerande tildelingsbrev brev (kap. 260, post 50)
5 millionar kroner til oppgradering av magasin og
samlingsareal ved Vitskapsmuseet.
Effektmål for prosjektet er ei sikker og forsvarleg
bevaring av historisk materiale som NTNU har ansvar
for. Resultatmål for prosjektet er funksjonsdyktige
556

kunnskaps- og teknologiutviklingkunnskapseksternalitetar
verdsleiande utdanningsmiljø
bidrag til omstilling av næringsliv

Illustrasjon: Link Arkitektur

Samfunnsmål for prosjektet, for NTNU: «NTNU er
ein attraktiv utdannings- og forskingsinstitusjon som
tek hand om samfunnsoppdraget sitt på eit framifrå
internasjonalt nivå. NTNU har ein robust og fleksibel
fysisk infrastruktur som styrkjer tverrfagleg arbeid og
gjev gode vilkår for å hente ut synergiar.»

lokale med tilstrekkeleg kapasitet fram til nye magasinareal kan takast i bruk.
StatusNTNU har i 2021 gjennomført ombyggingstiltak formagasin og dokumentarkiv på Kalvskinnet for til
saman 20,1 millionar kroner. Hovuddelen av arbeidet er knytt til rehabilitering av Gunnerusbiblioteket,
med sikring av samlingane mot vassinntrenging.
Utskifting og oppgradering av klimastyring vil bli
sluttført i 2022. Magasinkapasiteten for samlingane
er auka med 2500 hyllemeter.

Ocean Space Centre
Prosjektet Ocean Space Centre er per 2021 i
designfasen.

Alle dei større byggje- og utviklingsprosjekta ved
NTNU har definerte samfunns- og effektmål, og
det vil bli rapportert på desse måla ved ferdige
byggjeprosjekt.

Samfunnsmåla til prosjektet: NTNU er ein attraktiv
utdannings- og forskingsinstitusjon som tek hand om
samfunnsoppdraget sitt på eit anerkjent høgt internasjonalt nivå. NTNU har ein robust og fleksibel fysisk
infrastruktur som styrkjer tverrfagleg arbeid og gjev
gode vilkår for å hente ut synergiar.

Senter for psykisk helse har ei utforming som
fremjar god ressursutnytting og berekraft.
Senter for psykisk helse gjev gode arbeidsvilkår fortilsette og studentar.

••

Drift og utvikling av partnarskap i master igrunnskulelærarutdanning 1.–7. trinn (MGLU).
Det skjer eit kontinuerleg arbeid med utvikling
av partnarskap saman med praksisskulane.
Dette utgjer om lag to årsverk (internt tilsette)og nokre frikjøpte ressursar eksternt i praksisskulane. I 2021 har dette samarbeidet gåttføre seg mest digitalt, og det har vore éi fysisk
samling i løpet av hausten.
Årleg møte for rektorar ved alle praksisskular
som instituttet samarbeider med, der om lag
100 av dei er GLU5 -praksisskular. I 2021 blei
møtet halde digitalt med temaet Rektor somlærarutdannar. Alle studieprogram og studentrepresentantar deltok.
Partnarskapa deltek i utvikling av hospiteringsordningar for tilsette både på campus ogi skulen saman med universitetsskulane. Detteskal følgjeforskast. Det same gjeld prosjekt
rundt master for GLU. Prosjektet er leidd av
prosjektleiaren for oppvekst og utdanningi universitetskommuneprosjektet. Her skal
ein sjå korleis partnarskapa kan brukast når

Grunnskulelærarutdanning57Årsrapport 2021-2022 | NTNU••

studentane skal samle empiri. Dette skal ogsåfølgjeforskast.
Utvikling av IKT-løysingar som effektivisererog forenklar samhandlinga mellom studentar,
praksisstad og NTNU. Arbeid som er gjort i
2021, er relatert til mål 8 i årsplanen.
Skikkavurderingsseminar for oppfølgingslærarar ved Institutt for lærarutdanning blei
gjennomført i 2021 i samarbeid med ansvarleg
for skikkavurdering. Det er i tillegg oppretta ei
arbeidsgruppe som jobbar med kontinuerleg
skikkavurdering i alle ledd, både på campus og
i praksis.

3.4.4 Andre midlar i supplerandetildelingsbrev

Aktivitetar og resultat i 2021••

inkludert informasjon om digital eksamensgjennomføring og støtte til eksamenslesing på ulike
emne.
Gjennomføring av ei rekkje tiltak som skalauke motivasjon og trivsel, inkludert etablering
av fagleg-sosiale nettverk (også på tvers av
studieprogram og årskull), og tilsetjing av
trivselsleiarar med ansvar for gjennomføring
av lågterskeltilbod, gjerne fysiske fagleg-sosiale
treff.
Ekstra førebuingar i samband med mottak av
nye studentar hausten 2021. Dette inkludererarbeid med å planleggje, gjennomføre og
evaluere studiestart, oppstartsveke og fadderarrangement, og gjennomføring av tiltak
som informasjon til nye studentar via sosiale
medium.

Supplerande tildelingsbrev – statsbudsjettet
kap. 260, post 50 og 70 – Løn til studentar
NTNU fekk i 2021 tildelt 21 237 000 kroner til å løne
studentar som kunne bidra til betre fagleg oppfølging av andre studentar. Midlane er hovudsakleg
brukte til utviding av kontraktar for studentassistentar og tilsetjing av fleire studentassistentar, som
eit bidrag til å styrkje læringsmiljøet i studieprogramma både psykososialt, digitalt og pedagogisk.
Studentassistentane har mellom anna bidrege til
auka undervisningskvalitet, fagleg støtte og gjennomføring av studentretta motivasjonsbringande
tiltak. Som døme kan vi nemne:
•

•

•

•

•

•

58

Støtte til meir studentfokusert oppfølging og
rettleiing, generell studiehjelp, teknisk-pedagogisk støtte og hjelp i hybride og heildigitale
førelesingar.
Fleire studentassistentar og læringsassistentar
på ulike emne – mellom anna styrkt assistansei samband med ferdigheitstrening og støtte pålaboratorie- og feltkurs.
Eigne ordningar med studentmentorar og
studentkontaktar for utvalde program og emne,og eigne studentmentorar for internasjonale
studentar og utvekslingsstudentar.
Arrangering av kollokviegrupper og skrivegrupper, kjeldebrukskurs, semesteroppgåvekurs,
seminar med eldre/erfarne studentar (irelevante emne) som fortalde om studie-/leseteknikk til yngre studentar (spesielt førsteårsstudentar), m.m.
Produksjon og vidareutvikling av materiale for å
auke læringsutbytet i ulike emne og program, tildømes arbeid med nettsider og andre digitale
verktøy.
Støtte til eksamensførebuingar for dei ulike
trinna (spesielt første- og andreårsstudentar),

Foto: Sissel Basso, NTNU

59

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

4STYRING OG
KONTROLL I
VERKSEMDA
60
Foto: Geir Mogen/NTNU

61

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Styring og kontroll i virksomheten

4.1 Overordna vurdering av 4.2 Internrevisjonar i 2021
status for 2021
Avtalen mellom NTNU og ein ekstern leverandør av
NTNU følgjer dei grunnleggjande styringsprinsippa
i staten og har system, rutinar og tiltak for internkontroll som skal førebyggje styringssvikt, feil og
manglar. Den overordna vurderinga er at nivået påinternkontrollen i verksemda held seg relativt stabilt, sjølv om internkontrollen framleis kan bli betre
med tanke på heilskapleg systematikk.
Trass i at pandemien har gjeve store utfordringar ogsåi 2021, har NTNU stort sett oppnådd fastsette mål og
halde lover og reglar, samtidig som resultat- og rekneskapsinformasjonen har vore påliteleg. Vurderinga
er som tidlegare at styringssvikt, feil og manglar blir
avdekte og handterte, men framleis er ikkje handteringa godt nok systematisert for alle område. Dei
svake sidene som er avdekte, er som tidlegare ofte
knytte til uklare ansvarsforhold eller ufullstendige
kontrollar og dokumentasjon av dei. Det er ogsåframleis manglar når det gjeld dokumentasjon av
internkontroll på operativt nivå. Under pandemien er
det i aukande grad gjennomført risikovurderingar på
ulike nivå og for ulike prosessar, men det er behov forklarare prosedyrar og betre dokumentasjon av gjennomførte risikovurderingar og fastsette kontrolltiltak.
Under pandemien er det starta eit systematisk arbeid
på dette området, som også omfattar risikovurdering
som ein integrert del av verksemdsstyringa.
Nedstenginga har ført til forsert digitalisering, men
det har gjennom året vore lite rom for planmessig
prosessutvikling. Det er forventa at digitaliseringa
har skapt eit potensial for effektiviseringsgevinstar iarbeidsprosessar, som det vil bli arbeidd vidare med
framover.
Dei seinare åra har det vore arbeidd systematisk
med å forbetre verksemdsstyringa ved universitetet. NTNU har utvikla systemet BEVISST, som gjev
styrings- og leiingsinformasjon til ulike einingar ognivå i organisasjonen. BEVISST støttar opp underfunksjonar som planlegging, innsikt, analyse og styring, og er eit viktig verktøy i arbeidet med å sikre og
forbetre styring og kontroll i heile verksemda.
Oppfølging av revisjonsmerknader frå
Riksrevisjonen
NTNU hadde ingen vesentlege merknader frå
Riksrevisjonen for 2021.
Vesentlege forhold ved styring og kontroll
Utover det som går fram i årsrapporten, har det
ikkje vore vesentlege forhold innanfor styring og
kontroll som departementet må kjenne til.

62

internrevisjon gjekk ut 31. desember 2020, og etter
anbodskonkurranse inngjekk NTNU ny avtale med
leverandør i mai 2021.
På bakgrunn av den krevjande situasjonen pandemien førte med seg for verksemda, blei det fastsett
ein rådgjevande og avlastande plan for internrevisjonsarbeidet i 2021. Det blei vedteke oppfølgingsrevisjonar av dei to hovudrevisjonane som blei
gjennomførte i 2020: risikostyring og internkontroll,og styringsmodellen til NTNU for informasjonstryggleik og personvern. På begge områda blei det
etablert arbeidsgrupper med ressurspersonar frå
NTNU og rådgjevarar frå internrevisoren.
Arbeidsgruppene har prioritert desse delområda:1. Internkontroll og risikostyring: Felles metode forrisikovurderingar og heilskapleg risikobilete for
NTNU.
2. Informasjonstryggleik og personvern:
Rolleavklaringar og gjennomføringsevne.
Begge gruppene arbeider med vidareutvikling av
rutinar, rettleiingar og malar, og støtte og rettleiing
til leiing og koordinatorar ute i organisasjonen.
Arbeidsgruppene har halde fram arbeidet sitt i 2022.

4.4 Informasjonstryggleikog GDPRNTNU har i 2021 innført fleire tekniske tiltak som i
sum har løfta tryggleiksnivået i IKT-infrastrukturen.
Det er mellom anna innført totrinnsinnlogging på
Microsoft Office 365, som har redusert talet på
hendingar på kompromitterte brukarkontoar frå
485 i 2020 til 81 i 2021. Det er også sett i gang eit
større investeringsprosjekt for å løfte det generelle
tryggleiksnivået og redusere teknisk gjeld.
NTNU har i 2021 også vidareutvikla arbeidet som
blei gjort i personvernprosjektet i 2019. Det har vore
retta ein særleg innsats mot vedlikehald og utvikling
av rutinar og prosedyrar, systematikk og arbeidsflyt
for å sikre at ein held GDPR-krav.
Overføring av personopplysningar til tredjeland ilys av Schrems II-avgjerda har bydd på utfordringar,særleg for forskingsprosjekt med samarbeidspartnarar i tredjeland/USA. Det er ressurskrevjande åkartleggje og reforhandle eksisterande leverandørog samarbeidsavtalar. Det er også utfordrande åsikre at nye avtalar vi inngår, er lovlege. I praksis
kan det berre unntaksvis inngåast avtalar som
fører til overføring av personopplysningar til leverandørar og samarbeidspartnarar i tredjeland.
Dette fører til at mange noverande leverandørarog samarbeidsrelasjonar ikkje kan førast vidare
og at det er vanskeleg å finne nye leverandørar og
samarbeidsrelasjonar.
For å betre kunnskapen til dei tilsette innanfor informasjonstryggleik har NTNU gjennomført tryggleiksmånaden i oktober. I tillegg har «Personvernspelet»også blitt gjennomført for mange avdelingar gjennom året.
Den gjennomsnittlege årlege auken i hendingar innanfor informasjonstryggleik har vore på 26 prosent i
perioden 2017–2021. Den jamne auken dei siste åra
skildrar eit stadig meir utfordrande og eskalerandetrusselbilete.
I 2021 blei det meldt inn 85 avvik innanfor informasjonstryggleik og personvern, der 6 blei kategoriserte som alvorlege, og 1 blei meldt til Datatilsynetfor vurdering. Det blei handtert totalt 1431 digitale
tryggleikshendingar, ein auke på 31 prosent frå
2020. Av dei 1431 hendingane blei 10 vurdert som
alvorlege. Det er ein liten nedgang i forhold til 2020,
men nedgangen skriv seg primært frå endring i kriteria for klassifisering av hendingar og er ikkje einreell nedgang.

4.3 Aktivitetar i 2021
Utviklingsarbeid for auka styring og kontroll
Ein stor del av utviklingsarbeidet for auka styringog kontroll i verksemda er knytt til arbeidet med
å realisere årsplanen. Det er gjort greie for ulike
utviklingsaktivitetar innanfor dei ulike målområda ikap. 3. Føringar i tildelingsbrevet stiller også krav til
utviklingsarbeid som er knytt til styring og kontroll.
Det er gjort greie for dette i kap. 5.
Risikovurderingar i verksemdsrapportar
NTNU orienterer i tertialvise verksemdsrapportar
til styret om det samla risikobiletet og risikohandteringa i verksemda. I 2021 har utforminga av tertialrapporten og metode og prosess for risikovurdering
blitt vidareutvikla. Vurderingane av risikoar og tiltak
blei i mindre grad prega av pandemisituasjonen og
speglar no dei strategiske utfordringane til NTNU i
åra framover.

Foto: Stig A. Larssæther

63Årsrapport 2021-2022 | NTNU

5FELLESFØRINGAR
OG ANDRE KRAV I
TILDELINGSBREVET64
Foto: Silje Wolff/NTNU

65

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

5.1 Inkluderingsdugnaden
til regjeringa
NTNU har i 2021 halde fram arbeidet for eit inkluderande arbeidsliv gjennom haldningsskapandearbeid blant leiarar og HR-medarbeidarar, dialog
med tillitsvalde og formalisert samarbeid med
lokale Nav-kontor.
Vi har totalt 1080 nytilsetjingar i faste og mellombelse stillingar, og av desse har ni nedsett funksjonsevne eller hòl i CV-en.
Det siste året er det utarbeidd ein ny standardtekst
for mangfaldserklæring i stillingsannonsane våre,der kvalifiserte søkjarar med nedsett funksjonsevne og/eller hòl i CV-en blir oppmoda om å søkje.
Tilrettelegging for deltaking i Traineeprogrammet istaten er ein del av arbeidet med auka mangfald og
inkludering.
Det mest vellykka tiltaket ved NTNU det siste årethar vore samarbeidsavtalane vi har inngått med
lokale Nav-kontor. Avtalane omfattar samarbeid om
rekruttering av både mellombelse og faste tilsette,
der Nav legg særskild vekt på å presentere kandidatar i målgruppa for inkluderingsdugnaden. Avtalen
gjeld for Nav-kontor i alle tre campusbyane, og med
Nav St. Hanshaugen i Oslo. Eit anna viktig tiltak det
siste året har vore endringa i personalreglementet
til NTNU, der det no, etter avtale med tillitsvalde, er
opna opp for mellombels tilsetjing i 12 månader for
denne målgruppa utan føregåande kunngjering.
NTNU opplever framleis utfordringar omkring sjølve
rapporteringa om talet på nytilsette i målgruppa
for inkluderingsdugnaden, og vi etterlyser eit godt
rapporteringsverktøy. NTNU ventar framleis på
avklaringar frå departementa når det gjeld kva forverksemdsområde og yrkesgrupper måla skal gjeldefor. I utdanningssektoren har vi tilsetjingar (både iundervisnings- og forskarstillingar) som har eigne
forskrifter som gjev nokre utfordringar når det gjeld
søkjarar med hòl i CV-en. I tillegg har UH-sektoren
fleire tilsetjingar i ulike stillingsdelar (20, 50, 60 og
80 prosent), og det er heller ikkje her kome tydelege
retningslinjer på om dei skal teljast med når dei eri målgruppa for inkluderingsdugnaden. Dette børogså avklarast av departementet.
Det er viktig å presisere at NTNU held fram med åtilby ordinære praksisplassar som ikkje er ein delav målgruppa for inkluderingsdugnaden. Ordinære
praksisplassar er ikkje med i rapporteringa, men
NTNU opplever likevel at dette er eit viktig bidrag til
mangfaldsarbeidet ved NTNU.

66

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

5.2 Berekraftsmåla til FN
Ei utgreiing om korleis NTNU bidreg for å innfri berekraftsmåla er teken med kapittel 3.2 om gjennomføring av årsplanen, under mål 7, «Vi skal styrkje rollavår som kunnskaps- og kompetanseleverandør for
berekraftig utvikling og berekraftige løysingar». Herligg det også ei overordna skildring av arbeidet ved
NTNU for å redusere eige klima- og miljøavtrykk.

5.3 Oppfølging av
digitaliseringsstrategien
for universitets- og
høgskulesektoren
Digitaliseringsstrategi for UH-sektoren blei lansert
september i 2021, og NTNU har vore delaktig i utforminga av han gjennom fleire høyringsrundar. Dei
seks innsatsområda i strategien speglar digitaliseringsarbeidet ved NTNU. I det vidare arbeidet med
digital omstilling vil den gode utviklinga frå åra med
pandemi bli ført vidare. I lys av utviklinga dei seinare åra og etableringa av digitaliseringsstrategien
til KD vil NTNU i 2022 utforme ein digital ambisjon
som vil gje retning for den digitale omstillinga iorganisasjonen.
Når det gjeld universell utforming av IKT-løysingar,
er NTNU ikkje i mål med dette, men vi følgjer dei
gjeldande overordna arkitekturprinsippa frå Digdir.
Universell utforming av IKT-løysingar vil vere eit avområda som NTNU vil leggje meir vekt på framover.

Nødvendige tilpassingar blei utførte og godkjende
av rektor i august 2021. Det står att noko arbeid
med støtteplanar som til hovudplanverket, og dei
skal fullførast i 2022. Planverket omfattar beredskapsmetodikk, varslingslister og støtteverktøy, og
elleve definerte farar og ulykkeshendingar (DFU)som kan påverke samfunnsoppdraget til NTNU.
Planverket og beredskapsorganiseringa vil bli gåttgjennom og revidert basert på evalueringa av pandemihandteringa, jf. kapittel 5.5.
Utrulling av digitalt hendingshandteringsverktøy(CIM) blei sett i verk i 2021 og er venta å vere ferdig
i 2022. Hendingshandteringa av pandemien hargått føre seg sidan slutten av januar 2020. NTNU
har brukt metodikken i beredskapsplanverket, og
dette har fungert som kontinuerleg trening/øving
gjennom året.
Det har ikkje vore kapasitet til å gjennomføre øvingar på sentralt nivå, men sommaren 2021 blei det
gjennomført «tabletop»-øvingar for å trene lokale
beredskapsleiingar i samband med innføringa av
CIM som beredskapsverktøy. Dei viktigaste funna
var:
•
•

Siste samvirkeøving i eit større omfang blei gjennomført i 2019 (øvinga Nordlys). Læringspunkta frå
denne øvinga var mellom anna:•

I samband med prosjekt Forskingsdata, der vi jobbar med datafangst, dataomarbeiding, bruk av data,
datalagring og -deling, lagar vi system, arbeidsprosessar og tenester som følgjer FAIR-prinsippa.

5.4 Samfunnstryggleik og
beredskap (SOB) og tryggleik etter tryggingslova
Ein overordna ROS-analyse for NTNU blei gjennomført i 2017, og det er på høg tid å revidere han. I 2017
blei desse viktige områda identifiserte: alvorlege
hendingar på og utanfor campus, tilsikta hendingar,
alvorlege hendingar som rammar kritiske ressursar
og informasjonstryggleik. Ein eigen ROS-analyse for
informasjonstryggleik blei gjennomført i 2020.
Det blei i 2020 avgjort at tidlegare sentral og stadleg
beredskapsplan skal vere gjeldande for heile NTNU.

Det er behov for meir trening på verktøyet CIM.
Det er behov for å knyte verktøyet CIM opp mot
eksisterande kunnskap om hendingshandtering.

•

Det er behov for å auke den generelle kunnskapen rundt beredskapsmetodikk på alle nivå(sentral, stadleg og lokal).
Det er behov for ei klarare definering av hendingseigar når hendingar skjer på tvers av ulike
aktørar.

Etter fleire hendingar gjennom 2021 ser vi at læringspunkta framleis er gjeldande. Det blir arbeidd med
å utvikle ein fleirårig, rullerande øvingsplan for
NTNU. Tilsvarande vil kapasiteten på tryggleiks- og
beredskapsområdet bli styrkt i 2022, og det vil bidra
til auka aktivitet på området.

5.5. Handtering av covid-19pandemienPå oppdrag frå NTNU har Safetec gjennomført ei
ekstern, uavhengig evaluering av handteringa vår av
covid-19-pandemien. Safetec konkluderer i rapporten med at NTNU har evna å handtere pandemienpå ein god måte som tok omsyn til kjerneverksemda
til organisasjonen:«NTNU framstår som en utpreget ‘fleksibel’ og ‘motstandsdyktig’ organisasjon når det gjelder å håndtere hendelser som det i utgangspunktet ikke er tatthøyde for, i form av planverk, formell organiseringog tilgjengelige ressurser. Ansatte på alle nivåer
har tatt initiativ på vegne av organisasjonen, utvist
stor evne til improvisasjon, og nedlagt en betydelig
arbeidsinnsats. Imidlertid har denne innsatsen ført
til stor slitasje på ansatte i hele organisasjonen.»
Safetec peikar samtidig på fleire forbetringspunkt.
Mellom anna viser dei til at beredskapsplanane til
NTNU først og fremst har vore innretta for å handtere akutte og kortvarige hendingar. Eit anna sentralt
funn er at tilsette på operativt nivå i organisasjonen(fakultet, institutt, drift og administrative støttetenester) har opplevd ein mangel på proaktiv strategisk leiing frå sentralt nivå. Evalueringsrapporten
omtalar fleire uklare detaljar i rollefordelinga
mellom strategisk og operativ/taktisk leiing under
beredskapshandteringa.
Safetec føreslår 17 konkrete lærings- og forbetringspunkt for å gjere NTNU betre rusta til å møte framtidige beredskapshendingar. Samanfatta kan forslaga
grupperast innanfor tre område:•tydeleggjere roller, ansvar og mynde i handteringa av beredskapshending•

forbetre beredskapsplanane til NTNU•

generelt lære av erfaringar frå
pandemihandteringa

Rektor vil setje i verk brei oppfølging med basis ievalueringsrapporten, og gjennomføre ei høyringsrunde med beredskapsorganisasjonen, tillitsvalde
og hovudverneombod, både for å få synspunkt påtilrådingane frå Safetec og for å hauste erfaringar oglærdommar om pandemihandteringa frå alle delar
av organisasjonen.
Beredskapsorganisasjonen til NTNU er i første
rekkje innretta mot å handtere akutte og meir
kortvarige krisehendingar som brannar, ulykker,
straumbrot o.l. Når ein skal handtere kriser som
er så langvarige som pandemien, krev dette atvi også utviklar måten beredskapsleiinga og den
ordinære linjeleiinga samhandlar og samverkar på.
Samkøyringa som har vore gjord av dagleg leiing og
beredskapsleiing har vore eit medvite, strategisk val

67Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

som har vist seg å vere rett og nødvendig jo lenger
pandemien har vart.

•

Prosessen med å forbetre planverk og organiseringvil bli sett i gang så snart høyringsrunden er gjennomført. Blant dei praktiske oppfølgingstiltaka som
er mest aktuelle, er mellom anna å

•

•

•

sjå på samansetninga av Sentral beredskapsleiing og koplinga til rektor og leiargruppa til
rektorutarbeide ein støtteplan for handtering av
langvarige hendingar
opprette ei lokal beredskapsleiing forFellesadministrasjonen

gå gjennom og oppdatere beredskapsplanverket, med tydeleggjering av roller, ansvar og
myndeKJØNNSBALANSE I TEKNOLOGISKE FAG OG REALFAG

5.6 Likestilling og mangfald
NTNU arbeider med å fremje like karrieremoglegheiter for kvinner og menn i akademia gjennom
ulike kjønnsbalansetiltak. Slike tiltak knyter seg
mellom anna til betre moglegheiter for opprykk
gjennom kvalifiseringsstipend, mentorordning og
startpakkar. Den største prosentvise forskjellen
mellom kjønna finn vi i dei akademiske toppstillingane (professor og dosent) der om lag 72 prosent ermenn og 28 prosent er kvinner.
Utvalet for likestilling og mangfald ved NTNU tildeler midlar for å betre kjønnsbalanse og mangfald
ved NTNU. Tiltaka det kan søkjast på, er innanfor
kategoriane kvalifiseringsstipend, startpakkar og
fakultet/instituttbaserte tiltak. Utvalet fekk i 2021svært mange søknader, og omtrent 50 prosent var
retta mot startpakkar og kvalifiseringsstipend, og
om lag 30 prosent handla om rekruttering. 28 ulike
tiltak blei tildelt midlar i 2021.
NTNU har ein handlingsplan for likestilling og mangfald i tråd med krava frå Horisont Europe.
Det er stort mangfald ved NTNU, med tilsette frå 104
ulike nasjonalitetar. Nasjonalitetane som er sterkast
representert, er Tyskland, Kina, Iran og India. 74
prosent av dei tilsette er frå Noreg.

NTNU-forskar Mathilde le Moullec er ei av fire sentrale forskarstemmer i dokumentaren. Foto: Idun Haugan / NTNU

I ein ny dokumentarfilm frå den nest største TV-kanalen iFrankrike, France 2, er NTNU vigd relativt stor merksemd.
Dokumentaren «La science a mauvais genre» handlar om
utfordringar med å skape kjønnsbalanse i teknologiske fag
og realfag. Dokumentarfilmen viser, med NTNU og Noreg
som døme, korleis det er mogleg å endre kjønnsbalansen
ved å jobbe strategisk med rekrutteringstiltak.
Filmteamet brukte i fjor haust ei veke ved NTNU for åintervjue forskarar, studentar og prorektor Toril Nagelhus
Hernes om dette. Hernes leier utvalet for likestilling og
mangfald ved NTNU.

Mellom anna gjorde filmteamet opptak på studieprogrammet kybernetikk og robotikk. Dette er eit av studieprogramma der rekrutteringsprosjektet Ada har jobba aktivt
i over 20 år med å rekruttere fleire kvinnelege studentar.
Statistikk frå dei siste 15 åra viser at prosentdelen kvinnelege studentar har auka frå 7 til 35 prosent i snitt påstudieprogramma kybernetikk og robotikk, elektronisk
systemdesign og innovasjon, kommunikasjonsteknologi og
tryggleik, og datateknologi.
Dokumentaren presenterer også fleire andre tiltak NTNU
har gjort for å rekruttere fleire kvinner inn i vitskaplege
stillingar.

NTNU har starta arbeidet med lønskartlegging og
oppfylling av dei ulike krava i aktivitets- og utgreiingsplikta. Lønskartlegginga for 2021 blei fullført
medio februar 2022 og omfattar løn, permisjon og
foreldrepermisjon. Vi har så langt ikkje lykkast i åetablere ein god måte å samle inn data om ufrivillig
deltid på.
Arbeidet med aktivitets- og utgreiingsplikta og etablering av gode rutinar er noko forseinka.

5.7 Medverknad – oppfølging av Fafo-rapporten om
tilsettmedverknad ved
NTNU
Etter initiativ frå styret gjennomførte Fafo i 2020
ei kartlegging av korleis dei tilsette opplever medverknaden sin ved NTNU. Høyringsprosessen i 2021
engasjerte tilsette og tillitsvalde i heile organisasjonen og stadfestar at involvering av tilsette gjev betre
avgjerder og løysingar. Det blei identifisert ei rekke
668

utviklingsområde, mellom anna at ei formalisering
av nivå 4 vil kunne styrkje moglegheitene for direkte
medverknad ved dei store institutta.
Brukarmedverknad er viktig ved utvikling og innføring
av nye digitale løysingar. Arbeidsmiljøundersøkinga
som blei gjennomført hausten 2021, er den største
medverknadsprosessen ved NTNU. Som ei oppfølging av Arbeidsmiljøundersøkinga blir alle tilsette
inviterte til å delta i utviklinga av eige arbeidsmiljø,
samtidig som det også blir lagt til rette for å fange
opp innspel frå tilsette til institusjonelle forbetringar.

5.8 Campusutviklingsplanar og større
byggjeprosjekt
5.8.1 Campussamling
Samlinga av NTNUs campus i Trondheim Samlinga
av NTNU-campusen i Trondheim til området rundt
Gløshaugen vil forbetre kvalitet i utdanning, forsking, innovasjon, kunst og formidling ved å leggje
til rette for meir tverrfagleg arbeid og samarbeid.
Statsbygg er byggherre for prosjektet som inneber
nybygg og ombygging av nærare 129 000 kvadratmeter. I statsbudsjettet for 2022 blei det løyvd 365
millionar til Statsbygg for vidareføring av forprosjektet med å samle NTNU-campusane. NTNU fekk
i tillegg ei løyving på 10 millionar kroner for vidare
arbeid med prosjektet.
Prosjektet var opphavleg planlagt med ei økonomisk
ramme på 14,3 milliardar kroner (2020-kroner). I
2020 vedtok regjeringa og Kunnskapsdepartementet
at prosjektet skal planleggjast innanfor ei absolutt
kostnadsramme (design-to-cost) på 11,6 milliardar(2020-kroner). Nedskaleringa av prosjektet ut frå
kostnadsramma inneber ei justering av basisprosjektet. 16. september 2021 gav NTNU-styret sinetilrådingar til kva for nedskaleringstiltak som gjev
størst effekt for NTNU utan at mål og funksjonalitet for kjerneverksemda eller miljøambisjonen blirvesentleg svekt.
I 2021 har prosjektet i tråd med oppdragsbrev frå
Kunnskapsdepartementet (Revidert oppdragsbrev
for forprosjektet 17.12.2020) lagt vekt på leveransar inn til ekstern kvalitetssikring6, med mellom
anna oppdatering av basisprosjekt, kontrakts- og
gjennomføringsstrategi,
gevinstrealiseringsplan,KS2 trinn 1

69Årsrapport 2021-2022 | NTNU

overordna kravdokument og sentralt styringsdokument for mottaksprosjektet.
Reguleringa av campussamlinga er delt inn i fem
planområde, og i 2021 er det blitt arbeidd med
reguleringsplanar for kvar av dei, inkludert utarbeiding av alternativ og konsekvensutgreiingar. I
samband med vedtak om prinsippsak for delområde 1, Høgskoleveien/Grensen, og delområde 2,
Hesthagen/del av Høgskoleparken, blei det leverttilrådde alternativ for delområda til Bygningsrådet
i april. Med dette som grunnlag blei planforslag
for delområde 1, som det første av planområda,sendt inn til førstegangsbehandling i Trondheim
kommune i desember. NTNU og Statsbygg har isamarbeid med Trondheim kommune halde fleire
medverknads- og informasjonsmøte, og det er gjeve
informasjon gjennom medverknadsportalen, slik at
naboar og andre interessentar har kunna gje sine
innspel.
Eksternt eigd innovasjonssenter i delområde 2 –Hesthagen/Vestskråningen – vil saman med innovasjonsklyngja vere ein sentral del av og drivkraft for
Innovasjonsdistrikt Trondheim Tech Port. Konseptet
for senteret inngår i reguleringsplanarbeidet for
NTNU Campussamling.
Modernisering og ombygging av magasina ved
NTNU Vitskapsmuseet inngår som del av kostnads- og arealramma til prosjektet campussamling.
Den stadig veksande samlinga, som er ein viktig delav forskingsinfrastrukturen ved NTNU, treng bådemodernisering, teknisk oppdatering og auka kapasitet. NTNU ønskjer å sjå ombygginga av magasin isamanheng med nye utstillingsareal, som må finansierast utanfor ramma av campussamling. I 2021 har
det blitt arbeidd med modellering av eksisterande
bygningsmasse som grunnlag for ombygging og
nybygg.
Senter for psykisk helse blir planlagt i samarbeid
med Helse Midt-Noreg og St. Olavs hospital. Sentereter eit viktig element for ein samla campus. St. Olavs
hospital er byggherre og har støtte frå Sjukehusbygg
til prosjektgjennomføring. NTNU deltek med representantar frå fagmiljøa i felles medverknadsgruppe,
prosjektorganisasjon og prosjektstyre.
I juni 2021 blei Senter for psykisk helse skilt ut av
totalramma for campussamlingsprosjektet til eit
eige prosjekt. Prosjektet følgjer tidlegfaserettleiinga
for Sjukehusbygg, og våren 2021 blei det gjennomført eit arbeid med prosjektinnramming. Her blei
det definert at Institutt for psykologi og Institutt forpsykisk helse utgjer NTNU-delen av senteret. Frå70Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

august 2021 gjekk prosjektet over i konseptfasen
av planlegginga, som går fram til desember 2022.
Konseptfase steg 1 blei avslutta i 2021, og underlag
for avgjerdspunkt B3A blei levert. For den vidare
prosjektutviklinga har prosjektstyret vedteke å leggje til grunn ein miljøambisjon med fem hovudmål,forankra i strategien til NTNU og helseføretaka.

5.8.2

for fagmiljøa. Saman med interiørarkitektane har
fagmiljøa i løpet av året fullført møbleringsplan for
byggpåverkeleg brukarutstyr og kome i gang med
ein felles plan og tidslinje mot innflytting. I siste halv

del av 2021 varsla Statsbygg forseinka framdrift på
grunn av forureining i grunnen. Prosjektleiinga kartlegg i samarbeid med fagmiljøa kva konsekvensar ei
forskyving av innflyttingstidspunkt vil få for NTNU.

Ocean Space Center

Ocean Space Centre blir planlagt som eit nytt
nasjonalt kunnskapssenter for havromsteknologi
frå NTNU og Sintef. I senteret vil forskingsmiljø oghavindustri med høgteknologiske fasilitetar og forsøkslaboratorium saman kunne skape eit verdsleiande utdannings- og kunnskapsmiljø. Senteret skal
gje viktige bidrag til det grøne skiftet og forsking og
utdanning innanfor havrommet, og dermed sikre
utviklinga av norsk og internasjonal havnæring forframtida.
Havromsvitskap og -teknologi er eitt av fire tematiske satsingsområde ved NTNU og realiseringa av
Ocean Space Centre gjev nødvendig infrastrukturog kompetanse på dette satsingsområdet. For åoppnå ein framtidsretta utdannings- og forskingsinfrastruktur er hovudgrepet i prosjektet ei oppgradering, utvikling og utskifting av det marintekniske
senteret på Tyholt i Trondheim, i tillegg til ny infrastruktur for Fjordlab ved Trondheim biologiske
stasjon i Heggdalen, og dessutan i Ålesund og på
Hitra/Frøya.
I mars 2021 leverte Statsbygg forprosjektet for bygg
og utstyr for senteret til Nærings- og fiskeridepartementet. Reguleringsplan for senteret blei vedteken
i bystyret i Trondheim kommune i september, medpåfølgjande annonsering frå næringsministerenom at regjeringa vil løyve 6,9 milliardar kroner for
bygging av senteret. Stortinget vedtok i desember
finansieringa av ei samla kostnadsramme på 8,1
milliardar kroner, som sikrar byggjestart for Ocean
Space Centre i 2022.

5.8.3

Helgasetr

I Elgeseter gate 10 på Øya er Helgasetr underbygging. Her blir helse- og sosialfag og andre fag
innanfor medisin og helse samla med serveringsog idrettstilbodet til Studentsamskipnaden (Sit).
Helgasetr blir bygd og eigd av Statsbygg. NTNU skal
leige om lag 13 000 kvadratmeter til ca. 200 tilsetteog om lag 2000 studentar. Dei andre 5000 kvadratmetrane blir eigde av Sit.
I 2021 har arbeidet vore konsentrert rundt detaljprosjektering. I tillegg har det blitt arbeidd vidare
med brukarinvolvering for å sikre gode løysingar

Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU

71Årsrapport 2021-2022 | NTNU

6

VURDERING AV
FRAMTIDSUTSIKTER

72
Foto: Geir Mogen/NTNU

73

Årsrapport 2021-2022 | NTNUNTNU vil halde fram det systematiske arbeidet med
å vidareutvikle relevante og forskingsbaserte utdanningar og ei tverrfagleg tilnærming for å bidra til å nå
breidda av berekraftsmåla. Vi vil også møte behovet
for å tenkje nytt om tilrettelegging av studietilboda
våre for livslang læring og desentralisert utdanning.
Tverrfagleg arbeid, innovasjon og arbeidsrelevans iutdanningane er område som skal prege utviklinga
av utdanningsverksemda ved NTNU framover.
Læringsmiljø og læringsutbyte har vore særleg
utfordra under koronapandemien. Tida med pandemi har gjeve mykje læring innanfor omlegging
av utdanning, men erfaringane er ulike, og vi vil
framover jobbe målretta med nye former for undervisning, vurdering og studentaktiv læring, og sikringog forbetring av læringsmiljø.
NTNU har høge mål og ambisjonar innanfor forsking, og for å realisere desse er vi avhengige av
ulike finansielle verkemiddel. Ein vesentleg delav forskingsmidlane våre kjem gjennom ekstern
finansiering. Det er framleis eit potensial for å aukebåde søknadsvolum og talet på tildelte prosjekt frå
Forskingsrådet, og auka tilslag på søknader med
EU-finansiering er eit innsatsområde. Noreg har
forplikta seg til å delta i Horisont Europa, og NTNU
vil møte klare forventningar til bidraget vårt her i åra
som kjem. Konkurransen om forskingsfinansiering
er venta å bli ytterlegare skjerpa i tida framover.
Dette stiller krav til vidare arbeid med å heve denfaglege kvaliteten gjennom å identifisere og vidareutvikle talent og miljø, rekruttere målmedviteog setje fleire forskingsmiljø i stand til å oppnå
gjennomslag. Pandemien har hatt stor innverknad
på internasjonalisering, og vi vil framover ha særleg
merksemd på utvikling av strategiske internasjonale
samarbeid, partnarskap og mobilitet.
NTNU vil framover prioritere å ta vare på studentar
og tilsette og vidareutvikle gode lærings- og arbeidsmiljø. Psykososialt læringsmiljø, arbeidsmiljø, hindring av konfliktar og arbeid for å minke prosentdelen
mellombels tilsette er prioriterte område.
Dei økonomiske ressursane er ein vesentleg rammevilkår for realiseringa av strategien, og NTNU
legg vekt på langsiktig styring av økonomien. Før vi
fordeler årlege rammevilkår, gjer vi vurderingar av
framtidsutsiktene både når det gjeld inntekt frå KD,
kostnadsutvikling og nivået på ubrukte løyvingar, og
utviklinga i totale inntekter og styringa av totaløkonomien. Løyvingsøkonomien til NTNU er robust for2022 og utover i langtidsperioden, men vi oppleverstørre uvisse for framtidige rammer enn tidlegare år

74

Vurdering av framtidsutsikterog ei større uvisse rundt bidrags- og oppdragsfinansierte aktivitetar på lang sikt.
NTNU budsjetterer også i 2022 med høgare kostnader enn inntekter, og ei nedbygging av dei ubrukte
løyvingane med 63,8 millionar kroner. I tillegg er det
forventa ein BOA-aktivitet på om lag 2,455 milliardar
kroner.

6.1 Årsplan 2022 – kvalitet,
berekraft og eitt NTNU
Årsplan 2022 inneheld åtte mål for NTNU. Av desseinngår fem mål i den reviderte utviklingsavtalen
med Kunnskapsdepartementet.
1. NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen gjennom
å vidareutvikle studietilbodet sitt, med vekt påutvalde fagområde
2. NTNU skal styrkje den utdanningsfaglege kompetansen ved systematisk kompetanseutvikling.
3. NTNU skal utvikle fleire talent og fleire forskingsmiljø på høgt internasjonalt nivå.
4. NTNU skal synleggjere og auke nyskapingsaktiviteten og bidraget til berekraftig innovasjon med
utspring frå klyngjer og senter.
5. NTNU skal planleggje og vidareutvikle det strategiske grunnlaget for campusane i framtida. Dei skal
sikre gode arbeidsplassar og godt og forsvarlegarbeidsmiljø for tilsette og studentar, tverrfaglegsamhandling og sosiale kvalitetar.
6. Vi skal vidareutvikle sterke forskargrupper,
internasjonalt samarbeid og open vitskap.
7. Vi skal styrkje rolla vår som kunnskaps- og
kompetanseleverandør for berekraftig utvikling og
berekraftige løysingar.
8. Vi skal vidareutvikle kvaliteten og effektiviteten itenester og prosessar som støttar opp om kjerneverksemda.
Årsplanen inneheld ikkje det komplette planverket
for NTNU, men har eit endringsfokus og omtalar
det vi i fellesskap skal løfte i det komande året.
Berekraft, kvalitet og eitt NTNU er fellesnemnarar
for dei åtte måla og skal vere retningsgjevande forfellesprioriteringane til NTNU. Måla er alle viktigeområde som skal prioriterast i 2022 for å realisere
strategien Kunnskap for ei betre verd innan 2025.
Kvalitet er fundamentet for å realisere strategien.
NTNU skal vidareutvikle sterke fagmiljø med høg
kvalitet og internasjonal orientering. Vi har framleis
ein veg å gå, både med tanke på kvalitet i breidd og
utvikling av fleire spissar.
Berekraft handlar om vårt bidrag til eit meir berekraftig samfunn, både gjennom kva utdanning vi
tilbyr studentane våre, kva vi forskar på, og korleis
vi formidlar og bidreg til å omsetje kunnskapen vår.
Dette handlar også om korleis vi utformar vår eiga
verksemd og driftar våre eigne campusar.

6.3 Overordna
risikovurdering

Bakgrunnen for overskrifta Ett NTNU er behovet
for å arbeide vidare med utvikling av organisasjonen, for å byggje éin felles kultur, utvikle og ta i brukdigitale løysingar og å vidareutvikle støtteapparatet. Eitt NTNU handlar også om innsatsen vi skal
leggje ned i å utvikle og utnytte tverrfagleg arbeid
og å støtte opp under tverrfagleg arbeid som eit
berande prinsipp for forsking, utdanning og innovasjon. Tverrfagleg arbeid og styrkt samspel internt og
eksternt vil igjen støtte opp under kvalitetsutviklingog bidra til å utvikle berekraftige løysingar på utfordringane for morgondagen.

6.2 Budsjett 2022
NTNU-løyvinga for 2022 er 7,332 milliardar kroner,som svarar til ein realnedgang på 1,1 prosent.
Prinsippa i rammefordelingsmodellen vår ligg til
grunn for fordelinga mellom einingane.
Ramme for strategi og omstilling finansierer/delfinansierer store strategiske satsingar, omstillingsaktivitetar og andre fellestiltak på NTNU-nivå.
Prosentdelen har dei siste åra lege på 14 prosent av
løyvinga frå KD. Nytt frå og med 2022 er ei delingav ramma mellom 1) ramme for strategi- og omstillingsmidlar (RSO) og (2) ramme for rekrutteringsstillingar (RRS). RSO skal med forankring i strategiske
ambisjonar årleg utgjere minimum 6 prosent av
rammeløyvet til NTNU. For 2022 legg rektor opp tilat strategi- og omstillingstiltak utgjer 6,5 prosent
av løyvinga. Dette svarar til 479 millionar kroner.
Tiltaka støttar opp om områda som er skildra iårsplanen og er i stor grad ei følgje av dei strategiske
prioriteringane frå tidlegare år.

Årsplanen for NTNU for 2022 teiknar eit overordna
risikobilete av verksemda. NTNU vurderer at risikonivået er akseptabelt og arbeider kontinuerleg med
tiltak for å handtere risikoane. Medan sjølve årsplanen er utarbeidd med utgangspunkt i vurderingar
av kva prioriteringar som er viktige for å realisere
strategien, gjeld risikovurderinga heile verksemda.
Risikovurderinga omfattar alle kjerneområde og
administrasjonen på både kort og lang sikt.
Covid-19-pandemien har i nærare to år skapt
vesentleg endra føresetnader og rammevilkår forverksemda til NTNU. I løpet av 2021 har auka vaksinedekning ført til at smitteverntiltaka gradvis har
blitt bygde ned. Covid-19-nedstenginga og uvisseom moglege nye smitteutbrot påverka risikovurderingane i 2021. Framover ønskjer vi å identifisererisikoar for verksemda i ein meir normalisert
situasjon i kombinasjon med risikoar som kjem av
etterverknader av perioden med nedstenging.
På mange område ser vi at det ikkje er mogleg å gå
tilbake til «den gamle kvardagen», både fordi det er
etterslep i aktivitetar og fordi pandemien har endra
verksemda. Pandemisituasjonen har gjeve oss nyearbeidsmetodar og løysingar som må vidareutviklast. NTNU er derfor på mange måtar i ein overgangsfase. Å etablere ein ny normalkvardag vil ta tid
og krevje ekstra ressursinnsats, og dette blir spegla
i risikovurderingane.
Risikoar av meir overordna og langsiktig art er medpå å danne bakteppet for risikobiletet som blir presentert i årsplanen. Dette knyter seg særleg til aukapolitisk styring av sektoren og i kva retning dette vil
endre rammevilkåra til NTNU. Uvisse om og endring
av rammevilkår vil føre til meir krevjande strategi-,
verksemds- og økonomistyring.
Ein meir usikker makroøkonomisk situasjon i kjølvatnet av koronapandemien gjev også auka risikofor framtidige økonomiske rammer. Dette gjeldsærleg situasjonen med skjerpa konkurranse om
forskingsmidlar, og dette kan også forsterkast av

75Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsplanen skildrar risikoområde innanfor områda
••utdanning, forsking, nyskaping og formidlingadministrasjon, økonomi og forvaltning

I styresak 59/21 om årsplan 2022, la rektor ved ei
liste med konkrete tiltak som NTNU har planlagt i
2022 for å redusere desse risikoane. Tiltakslista er
eit verktøy for å handtere risiko kontinuerleg, og hoblir endra ved behov. Tiltaka som blir skildra, er på
overordna nivå og kan innehalde fleire element, aktivitetar eller ordningar. Dette er tiltak som blir settei verk frå sentralt hald ved NTNU, og som gjeld forheile organisasjonen. Lista gjev altså ikkje att tiltak
i regi av dei enkelte fakulteta, og som kjem i tillegg.
Utviklinga i risikoar og effekt av tiltak blir følgd
kontinuerleg.

6.3.1 Utdanning, forsking, nyskaping og
formidling

Risiko for dårlegare læringsmiljø– pandemirelatertLæringsmiljøet omfattar psykososialt og fysisklæringsmiljø, organisatorisk, digitalt og pedagogisk.
Risikoen blir vurdert å vere redusert ved inngangentil 2022, men det er framleis risiko knytt til psykososialt læringsmiljø, og det er særleg uro for dei
langsiktige verknadene for den psykiske helsa til
studentane og ph.d.-kandidatane etter nedstengingane under pandemien.
Risiko for redusert utdanningskvalitet– pandemirelatert
På grunn av pandemisituasjonen er det framleis
risiko knytt til utdanningskvalitet sjølv om risikoen
blir vurdert som redusert. Det er ein risiko forat nye løysingar som skal bidra til innovative og
utforskande læringsprosessar, ikkje oppfyller krava
til personvern. Dette kan føre til nedstenging av
sentrale digitale verktøy. Det er vidare risiko knytt til
manglande ressursar til nødvendig utvikling av dei
digitale løysingane.
Pandemisituasjonen gav høve til mykje utvikling oglæring, men ved retur til normalsituasjonen er det
ein risiko for at NTNU ikkje i tilstrekkeleg grad fører
dette vidare og utviklar det.
For ph.d.-kandidatar er det risiko for framleis lågare
utdanningskvalitet på grunn av forseinking som
skriv seg frå redusert tilgang til utstyr, laboratorium,
faglege nettverk og svakare integrering i fagmiljøet.

76

Risiko for manglande måloppnåing om aukaekstern finansiering		
Vurderinga er at det er risiko for at mål om aukaeksternfinansiering ikkje blir oppnådd framover på
grunn av auka konkurranse om midlane. Det er meir
krevjande å vinne fram i konkurransen på grunn av
vekst i sektoren utan at omfanget av tilgjengelege
midlar aukar tilsvarande.
Risiko for at mangelfulle bidrag til omstillinga isamfunnet kan gjere NTNU mindre relevant
Samfunnet står overfor krevjande omstillingar innanfor ei rekkje område. Tema som berekraft, grønt
skifte, sirkulærøkonomi, digitalisering, tverrfaglegarbeid og etter- og vidareutdanning får stadig meir
å seie og er førande for samfunnsutviklinga, og
endringstakta er aukande. I kva grad evnar NTNU å
omstille seg slik at universitetet klarer å innfri krav
og forventningar og sikre sin sterke posisjon? Det
skjer mykje banebrytande forsking og fagleg utvikling ved NTNU, men risikoen er knytt til om krafta ogorganiseringa av utviklingsarbeidet er tilstrekkeleg
til å ta hand om dei forventningane samfunnet har
til leveransar innanfor forsking, utdanning og nyskaping. Risikoen er knytt til kapasitet og evne til å gjere
strategisk gode val og tøffe prioriteringar, og til omorganisasjonen blir mobilisert til endring og tverrfagleg samarbeid, både internt og med eksterne.
Risiko knytt til redusert internasjonalt samarbeid og redusert mobilitet		
Tilgang til faglege nettverk og mobilitet er i ferd
med å bli betre og nærmar seg ein normalsituasjon
sjølv om det framleis er redusert reiseverksemd.
Veletablerte vitskapleg tilsette med godt nettverk
kan greie å halde oppe nettverket gjennom digitale
verktøy, medan yngre forskarar, spesielt ph.d.-kandidatar, framleis risikerer å bruke lengre tid på etablering av nettverk på grunn av redusert mobilitet.

Endringstrykket frå prosjekt som er sette i gang, og
anna endringsarbeid har auka under pandemien,og det er blitt tydeleg at den samlande belastninga
kan vere stor også utan covid-19. Det er ein risikofor overbelastning på tilsette og for låg kapasitet/tilgang i leiing og støtteapparat. Det er varierande
grad av risiko for dette i ulike delar av verksemda,
og fleire forhold skaper denne situasjonen. Dei
viktigaste er mange parallelle utviklingsprosjekt(Campus, BOTT osv.), utskifting av leiarar og utfordringar med overgang til ein endra normalkvardag
etter nedstenging. Fleire store oppgåver kan vereavhengige av dei same enkeltpersonane. Mangemiljø melder at endringstrykket er krevjande, og
at manglande kapasitet fører til slitasje. Dette kan
fortrengje viktige oppgåver og føre til manglandemåloppnåing i det strategiske arbeidet til NTNU.

registrering i basen før overgangen kan bøte på
dette, men er ikkje tilstrekkeleg for å fjerne risiko.
Det er behov for eit breiare forbetringsarbeid påområdet, og det er derfor aktuelt å utvide detteprosjektet til også å gjelde rutinar, opplæring og
bevisstgjering om dokumentforvaltning.

Risiko for at uønskte hendingar kan føre til brotpå personopplysningslova og at informasjon
kjem på avvegar		Det er knytt risiko til manglande innføring av eller
brot på styringssystemet for informasjonstryggleik
ved NTNU. Fakulteta vurderer risikoen ulikt, og
totalt blir risikoen rekna for å vere moderat. Det blir
vurdert som lite truleg at uønskte hendingar skjer,
men dei kan ha store konsekvensar. Manglandeinformasjonstryggleik kan føre til hindringar for god
og effektiv utføring i kjerneverksemda.

Byggje- og anleggsfasen av campussamling om 3–4
år løyser ut fleire risikoar for lærings- og arbeidsmiljø, forsking og hendingsrisiko (sårbart utstyr og
prøver kan gå tapt), som må ha spesielt fokus og
planleggjast godt.

Risiko for at mangelfull dokumentforvaltning
fører til tap av kunnskap og ineffektivitet
NTNU har ufullstendig dokumentasjon i ePhorte,
som gjev ein ikkje tilfredsstillande status for arkivet før overgang til BOTT-løysinga. Opprydding/

Risiko knytt til campussamling: Risiko for mangelfull tilgang til areal og risiko for sårbarheit ianleggsfasen
Campussamlinga tek ikkje tilstrekkeleg høgd forveksten NTNU har i talet på studentar og tilsette,og dette gjev risiko for at enkelte fakultet ikkje fårdekt det faktiske arealbehovet. Situasjonen krev
god samhandling mellom campusprosjekta og
eigedomsavdelinga, slik at det blir teke omsyn til
framtidig vekst der det er nødvendig.

Risiko for utfordringar med rekruttering av
nøkkelpersonell
Enkelte fakultet melder om auka utfordringar medå rekruttere relevant kompetanse. Dette omfattari større grad administrative stillingar, spesielt prosjektøkonomar, og i mindre grad vitskapleg tilsette.
Få kvalifiserte søkjarar fører til tider til forseinkingar
i nytilsetjingar.

Risiko knytt til magasinforholda i
Vitskapsmuseet
Den samla risikoen knytt til den ordinære verksemda ved museet blir vurdert som noko redusert
ved inngangen til 2022. Unntaket er risikoen formagasinforholda for dei vitskaplege samlingane.
Magasina treng oppgraderingar for å oppnå nødvendig kapasitet, funksjon og modernisering.

6.3.2 Administrasjon, økonomi,
forvaltning

Risiko for at høgt endringstrykk og mangelfull
koordinering skaper stor belastning og slitasje
blant tilsette og fører til manglande måloppnåing

Foto: Thor Nielsen/NTNU

at rammevilkåra for samarbeidsaktørane våre blir
endra.

Vurdering av framtidsutsikter

77Årsrapport 2021-2022 | NTNU

7ÅRSREKNESKAP
2021

78
Foto: Geir Mogen/NTNU

79Årsrapport 2021-2022 | NTNU

7.1 Leiarkommentarar tilrekneskapen for 2021
Rekneskapsavlegginga
Rekneskapen er avlagd i tråd med gjeldande statlege
rekneskapsstandardar og er utarbeidd i samsvar
med gjeldande krav om oppstilling og presentasjon.
Rekneskapen følger føresegna om økonomistyring istaten, rundskriv frå Finansdepartementet og krav
frå overordna departement og med opplysing om
eventuelle avvik.
Rekneskapen gir etter styret si meining eit riktig
bilete av resultata og den økonomiske situasjonen
per 31.12.2021.
Omtale av vesentlege avvik mellom periodisert
resultatbudsjett og resultatrekneskap, inkludert ei omtale av den økonomiske drifta
NTNU la i budsjettet for 2021 opp til eit resultatmessig underskot på 201 millionar kroner (nedbygging
av ubrukte løyvingar). Ved årsslutt syner rekneskapen eit mindreforbruk mot budsjett på 368 millionar kroner, og eit resultatmessig overskot på 167
millionar kroner innanfor den løyvingsfinansierte
verksemda. Budsjettavviket skuldast i hovudsak
lågare kostnader enn planlagd i budsjettet.
Dei viktigaste årsaka til mindreforbruket kan oppsummerast i følgande punkt:•••

Forseinkingar i vedlikehaldsprosjekt eigedom
Kjøp av Fengselstomta forskyvd frå 2021 tiltidleg 2022
Generelt mindre forbrukt til drift enn lagt til
grunn i budsjett, samt forseinkingar i rekruttering/tilsetting ved nokre einingar

NTNU si økonomiske drift var også i 2021 prega av
pandemien, og pandemien påverka gjennomføringskapasiteten ved einingane i større grad enn
man tok høgde for i budsjetta for 2021.
Omtale av utviklinga i avset del av tilskot til
løyvingsfinansiert verksemd
Summen avsett til løyvingsfinansiert aktivitet er pr.
31.12.21 på 874 millionar kroner, tilsvarande ca. 12 %av årets løyving frå Kunnskapsdepartementet.

Årsregnskap 2021

Omtale av gjennomførte investeringar iperioden og planlagde investeringar i seinare
periodarI oktober 2020 var det byggestart for arbeidet med
samling av NTNU sitt helse- og sosialfag i bygget
Helgasetr (Elgeseter gt. 10). Bygget samlar NTNU
sine faglege klynger innan helse- og sosialfag saman
med Sit sitt idretts- og treningstilbod. Statsbygg er
utbygger for sambruksbygget som vil gje nye moglegheiter for framtidsretta forsking. NTNU skal leige
ca. 13 000 m² av Statsbygg. Sit eig sin del av bygget.
Statsbygg har varsla ei forseinking som kan innebere at NTNU kan ta i bruk bygga først frå hausten
2024. Dette har verksemdsmessige konsekvensar
for NTNU.
Arbeidet med Ocean Space Center er godt i gangog i mars leverte Statsbygg forprosjektet for
utbygging til Nærings og fiskeridepartementet.
Reguleringsplanen blei godkjend i starten av
september, og det er vedtatt oppstartsløyving i
Statsbudsjettet for 2022. Planlagd byggestart er
hausten 2022. NTNU arbeider med å ivareta NTNU
sine mål for senteret, og å samle fagmiljø i samarbeid med Sintef under bygginga av Ocean Space
Centre.
NTNU Campusutvikling held fram med forprosjektarbeidet knytt til Campussamling, i tett samarbeid med Statsbygg. NTNU sitt styre behandla
revidert kostnadsramme og konsekvensen av dette
i styremøtet i september 2021. Ifølge Statsbygg sine
planar er byggestart planlagt medio 2024.
NTNU har ein investeringsplan ved utgangen av 2021
på 509 millionar kroner. Den største investeringa iinvesteringsplanen er rehabilitering av Kjemiblokk
5 på 300 millionar kroner. 100 millionar kroner er
avset til nye formidlingsareal til Vitskapsmuseet.
Planen er spesifisert i note 15 i årsrekneskapen.
Revisjon
Riksrevisjonen reviderer institusjonen.
Trondheim 10. mars 2022

Avsettingar knytt til ordinær drift er på 352
millionar kroner som er 4,8 % av løyvinga frå
Kunnskapsdepartementet i 2021. 509 millionar kroner er avsettingar knytt til framtidige investeringar i
NTNUs investeringsplan.

8081Årsrapport 2021-2022 | NTNU

7.2 Prinsippnote SRS
Generelt
Virksomhetsregnskapet er satt opp i samsvar med
gjeldende statlige regnskapsstandarder (SRS).
Alle regnskapstall er oppgitt i 1000 kroner dersom
ikke annet er særskilt opplyst.
Anvendte regnskapsprinsipper
Inntekter fra bevilgninger og inntekt fra tilskudd og
overføringer
Alle aktiviteteter som årets grunnbevilgning er menttil å finansiere er utført pr. 31.12 og grunnbevilgning
fra departementet er dermed ansett som opptjent.
Bevilgning knyttet til konkrete oppgaver som ikke ergjennomført på balansedagen, er klassifisert som
ikke inntektsført bevilgning, og presentert i del III inote 15.
Overskudd fra bevilgningsfinansiert aktivitet er presentert som Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet
i del C Statens kapital i balansen. Bidrag og tilskudd
fra statlige etater og tilskudd fra Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre som ikke erbenyttet på balansedagen, er presentert som annen
kortsiktig gjeld på regnskapslinjen ikke inntektsført
tilskudd og overføringer i balanseoppstillingen.
Tilsvarende gjelder for gaver og gaveforsterkninger.
Den andelen av inntekt fra bevilgninger og tilsvarende som benyttes til anskaffelse av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler som balanseføres,inntektsføres ikke på anskaffelsestidspunktet, menavsettes i balansen på regnskapslinjen statens
finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
I takt med kostnadsføringen av avskrivninger
av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
inntektsføres et tilsvarende beløp fra avsetningenstatens finansiering av immaterielle eiendeler og
varige driftsmidler. Periodens inntektsføring fra
avsetningen resultatføres som inntekt fra bevilgninger. Dette medfører at kostnadsførte avskrivningerinngår i virksomhetens driftskostnader uten å få
resultateffekt.
Inntekter fra transaksjonsbaserte inntekter
Transaksjoner resultatføres til verdien av vederlagetpå transaksjonstidspunktet. Inntekt resultatføresnår den er opptjent. Inntektsføring ved salg av varer
skjer på leveringstidspunktet hvor overføring av
risiko og kontroll er overført til kjøper. Salg av tjenester inntektsføres i takt med utførelsen.

82Årsregnskap 2021

Kostnader
Utgifter som gjelder transaksjonsbaserte inntekter
er kostnadsført i samme periode som tilhørende
inntekt.
Utgifter som finansieres med inntekt fra bevilgningog inntekt fra tilskudd og overføringer, er kostnadsført i samme periode som aktivitetene er gjennomført og ressursene er forbrukt.
Pensjoner
SRS 25 Ytelser til ansatte legger til grunn en forenklet
regnskapsmessig tilnærming til pensjoner. Statligevirksomheter skal ikke balanseføre netto pensjonsforpliktelser for ordninger til Statens pensjonskasse(SPK).
Vi har resultatført arbeidsgiverandelen av pensjonspremien som pensjonskostnad. Pensjon er
kostnadsført som om pensjonsordningen i SPK var
basert på en innskuddsplan.
Leieavtaler
Vi har valgt å benytte forenklet metode i SRS 13 om
leieavtaler og klassifiserer alle leieavtaler som operasjonelle leieavtaler.
Klassifisering og vurdering av anleggsmidler
Anleggsmidler er varige og betydelige eiendelersom disponeres av virksomheten. Med varige eiendeler menes eiendeler med utnyttbar levetid på 3
år eller mer. Med betydelige eiendeler forstås eiendeler med anskaffelseskost på kr 50 000 eller mer.
Anleggsmidler er balanseført til anskaffelseskost
fratrukket avskrivninger.
Kontorinventar og datamaskiner (PCer, serverem.m.) med utnyttbar levetid på 3 år eller mer erbalanseført som egne grupper.
Varige driftsmidler nedskrives til virkelig verdi ved
bruksendring, dersom virkelig verdi er lavere enn
balanseført verdi.
Egenutvikling av programvare
Kjøp av bistand til utvikling av programvare erbalanseført. Bruk av egne ansatte til utvikling av
programvare er kostnadsført.
Investeringer i aksjer og andeler
Investeringer i aksjer og andeler er balanseført til
kostpris på anskaffelsestidspunktet. Investeringer
i aksjer og andeler er vurdert til laveste verdi av
balanseført verdi og virkelig verdi. Dette gjelderbåde langsiktige og kortsiktige investeringer.

Mottatt utbytte og andre utdelinger er inntektsført
som annen finansinntekt.
Aksjer og andeler som er anskaffet med dekning ibevilgning over 90-post og aksjer anskaffet før 1.
januar 2003 og som ble overført fra gruppe 1 til
gruppe 2 fra 1. januar 2009, har motpost i Innskutt
virksomhetskapital avsnitt CI Virksomhetskapitali balanseoppstillingen. Aksjer og andeler som er
finansiert av overskudd av eksternt finansiert
oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent virksomhetskapital. Dette gjelder både langsiktige og
kortsiktige investeringer.
Klassifisering og vurdering av omløpsmidler og kortsiktig gjeld
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster
som forfaller til betaling innen ett år etter anskaffelsestidspunktet. Øvrige poster er klassifisert som
anleggsmidler/langsiktig gjeld.
Omløpsmidler vurderes til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi. Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på opptakstidspunktet.
Beholdning av varer og driftsmateriell
Beholdninger omfatter varer for salg og driftsmateriell som benyttes i eller utgjør en integrert del av
virksomhetens offentlige tjenesteyting. Innkjøpte
varer er verdsatt til anskaffelseskost ved bruk av
metoden først inn, først ut (FIFO). Beholdninger av
varer er verdsatt til det laveste av anskaffelseskost
og netto realisasjonsverdi. Beholdninger av driftsmateriell er verdsatt til anskaffelseskost.
Fordringer
Kundefordringer og andre fordringer er oppført ibalansen til pålydende etter fradrag for avsetning til
forventet tap. Avsetning til tap gjøres på grunnlag av
individuelle vurderinger av de enkelte fordringene.

anskaffelser eller andre forhold innenfor formålet til
institusjonen. Midler som gjennom interne disponeringer er øremerket slike formål, er klassifisert somvirksomhetskapital ved enhetene.
Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler
Avsetningen statens finansiering av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler viser inntekt fra
bevilgninger og tilsvarende som er benyttet tilanskaffelse av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
Kontantstrøm
Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den
direkte metode tilpasset statlige virksomheter.
Statlige rammebetingelser
Selvassurandørprinsipp
Staten opererer som selvassurandør. Det er følgelig
ikke inkludert poster i balanse eller resultatregnskap som søker å reflektere alternative netto forsikringskostnader eller forpliktelser.
Statens konsernkontoordning
Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning. Konsernkontoordningen innebærer atalle innbetalinger og utbetalinger daglig gjøres opp
mot virksomhetens oppgjørskontoer i Norges Bank.
Virksomheten tilføres likvider løpende gjennomåret i henhold til utbetalingsplan fra overordnet
departement og disponerer en egen oppgjørskonto
i konsernkontoordningen i Norges Bank. Denne
renteberegnes ikke. Nettobudsjetterte virksomheter
beholder likviditeten ved årets slutt.

ValutaPengeposter i utenlandsk valuta er vurdert til kursen ved regnskapsårets slutt. Her er Norges Banks
spotkurs per 31.12 lagt til grunn.
Statens kapitalStatens kapital utgjør nettobeløpet av virksomhetens eiendeler og gjeld. Statens kapital består
av virksomhetskapital, avregninger og utsatt
inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte).
Universiteter og høyskoler kan bare opptjene virksomhetskapital innenfor sin oppdragsvirksomhet.
Deler av de midlene som opptjenes innenfor oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå i virksomhetens tilgjengelige midler til dekning av drift,83Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

7.3 RESULTATREGNSKAP
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Inntekt fra gebyrer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønnskostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader

Note

31/12/2021

31/12/2020

Referanse

1
1
1
1
1

7 721 712
2 192 279

7 378 080
2 037 355

448 925
9 933
10 372 849

435 646
12 9249 864 005

RE.1
RE.3
RE.2
RE.5
RE.6
RE.7

228
6 660 114
857 509244
6 323 238
790 085

2 658 562
10 176 413

2 262 106
9 375 673

RE.9
RE.8
RE.12
RE.13
RE.10
RE.14

196 436488 332

RE.15

3 681
2 665
1 016

8 642
9 732
-1 090

RE.16
RE.17
RE.18

197 452487 242

RE.21-167 038-30 414-197 452-473 134-14 108-487 242

RE.23
RE.26
RE.24

0

RE.28
RE.30
RE.31

0

RE.33
RE.32
RE.34

2
4,5
4,5
3

Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader

6
6

Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger og disponeringer
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
Sum avregninger og disponeringer

15 I
8Innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevningsvirksomhet
Sum innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten

99

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

84

0

10
0

85

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

7.4 BALANSE
Beløp i 1000 kroner

Beløp i 1000 kronerNote

31/12/2021

31/12/2020

Referanse

Note

EIENDELERSTATENS KAPITAL OG GJELD

A. Anleggsmidler

C. Statens kapital

I Immaterielle eiendeler
Programvare og lignende rettigheter
Immaterielle eiendeler under utførelse
Sum immaterielle eiendeler

4
4

II Varige driftsmidler
Tomter, bygninger og annen fast eiendom
Maskiner og transportmidler
Driftsløsøre, inventar, verktøy og lignende
Anlegg under utførelse
Infrastruktureiendeler
Sum varige driftsmidler

5
5
5
5
5

III Finansielle anleggsmidler
Investeringer i aksjer og andeler
Obligasjoner
Andre fordringer
Sum finansielle anleggsmidler

11

10 6488 337

10 6488 337

7 044 458
954 637
469 636493 297

7 433 636
938 589406 652473 0818 962 028

9 251 958

AII.01
AII.02
AII.03
AII.04
AII.06
AII.1

69 14766 14969 14766 149AIII.03
AIII.04
AIII.04A
AIII.1

9 041 823

9 326 444

AIV.1

11A

Sum anleggsmidler

AI.02
AI.02A
AI.1

12

6 828
6 828

37 92837 928BI.1
BI.3

II Fordringer
Kundefordringer
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Andre fordringer
Sum fordringer

13
16
14

378 408
8 785
72 250459 443282 9568 844
46 220338 020

BII.1
BII.3
BII.2
BII.4

Innskutt virksomhetskapital

8

40

40

CI.01

Opptjent virksomhetskapital8

315 738

285 324

CI.03

315 778285 364CI.1

874 938

707 900

CII.02874 938

707 900

CII.1

8 972 676

9 260 295

Sum virksomhetskapital
II Avregninger
Avregnet bevilgningsfinansiert virksomhet (nettobudsjetterte)

III Utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler

4, 5

Ikke inntektsført bevilgning

15 III86

CIII.01
CIII.02

Sum utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)

8 972 676

9 260 295

CIII.1A

Sum statens kapital

10 163 392

10 253 559

SK.1

43 18159 133DI.01

43 18159 133

DI.3

0

0

DII.1

Leverandørgjeld

488 348

233 904

DIII.1

Skyldig skattetrekk

262 435

217 912

DIII.2

Skyldige offentlige avgifter

246 729226 928

DIII.3

Avsatte feriepenger

538 106

512 074

DIII.4712 560

631 757

DIII.05

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
Avsetninger langsiktige forpliktelser

19Øvrig langsiktig gjeld

DII.01

Sum annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld

3 459 583
60 172
199 928

2 803 043
97 63365 6483 719 683

2 966 324

BIV.1
BIV.2A
BIV.2B
BIV.3
BIV.4

Sum omløpsmidler

4 185 954

3 342 272

BIV.5

Sum eiendeler drift

13 227 777

12 668 716

BIV.6

Sum eiendeler

15 I

Sum avregninger

Ikke inntektsført tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte)

IV Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer
Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Sum fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer til staten

Referanse

II Annen langsiktig gjeld

I Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Sum beholdning av varer og driftsmateriell

III Bankinnskudd, kontanter og lignende
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger
Andre bankinnskudd
Kontanter og lignende
Sum bankinnskudd, kontanter og lignende

01/01/2021

I Virksomhetskapital

Sum avsetning for langsiktige forpliktelser

B. Omløpsmidler

31/12/2021

17
17
17
17

15 II

Mottatt forskuddsbetaling

16

60 31861 185

DIII.06

Annen kortsiktig gjeld

18

712 708472 264

DIII.6

Sum kortsiktig gjeld

3 021 204

2 356 024

DIII.7

Sum gjeld

3 064 385

2 415 157

DIII.9Sum statens kapital og gjeld drift

13 227 777

12 668 716

CD.1

IV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Ikke utbetalt bevilgning mottatt til tilskuddsforvaltning (nettobudsjetterte)

10A,10B

DIV.01

Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Sum gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
9

DIV.0200

DIV.1

13 227 777

12 668 716

SKG.1

BV.01
0

0

BV.1A

13 227 777

12 668 716

BV.1

Sum statens kapital og gjeld

87Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

7.5 KONTANTSTRØMOPPSTILLING
Beløp i 1000 kroner
31/12/2021

7 344 704
82 469318 866
02 257 1300
6 920
139 184
10 149 273

7 068 324
82 589330 67702 169 0210
7 054
127 289
9 784 954

7 328 392
86 236
360 0000
2 253 71400
145 000
10 173 342

KS.1A
KS.1B
KS.4
KS.5
KS.6
KS.9
KS.9A
KS.10
KS.INN

Utbetalinger
utbetalinger av lønn og sosiale kostnader
utbetalinger for kjøp av varer og tjenester
utbetalinger av skatter og offentlige avgifter
utbetalinger og overføringer til andre statsetaterutbetalinger og overføringer til andre virksomheter
andre utbetalinger
Sum utbetalinger

6 589 559
0
-19 801002 254 277
8 824 035

6 319 251
0
-8 73400
2 488 890
8 799 407

6 610 0000
-15 000002 350 000
8 945 000

KS.11
KS.12
KS.14
KS.14A
KS.14B
KS.15
KS.UT

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

1 325 238

985 547

1 228 342

KS.OP

Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter
innbetalinger ved salg av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (+)
utbetalinger ved kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (-)
innbetalinger ved salg av aksjer og andeler (+)
utbetalinger ved kjøp av aksjer og andeler (-)
innbetalinger ved salg av obligasjoner og andre fordringer (+)
utbetalinger ved kjøp av obligasjoner og andre fordringer (-)
innbetalinger av utbytte (+)
innbetalinger av renter (+)
utbetalinger av renter (-)
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter

1 009-569 890
0-2 99800000-571 879

134-571 488
0-5 514
0
0
2 000
0
0
-574 868

0-571 538
0
0
0
0
0
0
0
-571 538

KS.16
KS.17
KS.18
KS.19
KS.21A
KS.21B
KS.7
KS.8
KS.13
KS.INV

Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter
innbetalinger av virksomhetskapital (+)
tilbakebetalinger av virksomhetskapital (-)
utbetalinger av utbytte til statskassen (-)

0
0
0

0
0
0

0
0
0

KS.22
KS.23
KS.24

Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter

0

0

0

KS.FIN

Kontantstrømmer knyttet til overføringer
innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre virksomheter til tilskudd til andre (+)
utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)
skatter, avgifter og gebyrer direkte til statskassen (+)
avregning med statskassen vedrørende innkrevingsvirksomhet (-)
Netto kontantstrøm knyttet til overføringer

0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0

KS.3
KS.3C
KS.3D
KS.14BI
KS.3A
KS.3B
KS.OVF

Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

0

0

0

KS.24A753 359
2 966 324
3 719 683

410 679
2 555 645
2 966 324

656 8040656 804

KS.25
KS.26
KS.BEH

Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter (+/-)
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens begynnelse
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens slutt

88

31/12/2020 Budsjett 2022 Referanse

Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter
Innbetalinger
innbetalinger av bevilgning fra fagdepartementet (nettobudsjetterte)
innbetalinger av bevilgninger fra andre departementer (nettobudsjetterte)
innbetalinger fra salg av varer og tjenester
innbetalinger av avgifter, gebyrer og lisenser
innbetalinger av tilskudd og overføringer
innbetaling av refusjoner
innbetalinger knyttet til konsortie-/samarbeidsavtaler
andre innbetalinger
Sum innbetalinger* Avstemming
avregning av bevilgningsfinansiert aktivitet
disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
bokført verdi avhendede anleggsmidler
ordinære avskrivninger
nedskrivning av anleggsmidler
avsetning utsatte inntekter (tilgang anleggsmidler)
endring i statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
endring i beholdninger av varer og driftsmateriell
endring i kundefordringer
endring i ikke inntektsført bevilgning, tilskudd og overføringer
endring i ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger
endring i leverandørgjeld
effekt av valutakursendringer
poster klassifisert som investerings- og finansieringsaktiviteter
poster klassifisert som kontantstrømmer knyttet til overføringer
endring i andre tidsavgrensningsposter
Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

31/12/2021
167 038
30 414
0857 5090-569 890-287 619

31/12/2020
473 134
14 1080
790 0850-571 488-220 113

Referanse
KS.27A
KS.27B
KS.28
KS.29
KS.30
KS.34
KS.37

0
31 100-95 452
254 44464 8510571 8790
300 964
1 325 2380
-30 008
22 466-170 224
131 6660571 4880-25 567
985 547

KS.40
KS.38
KS.39
KS.42
KS.40A
KS.43
KS.46
KS.48
KS.47
KS.AVS

7.6 BEVILGNINGSOPPSTILLING
Prinsippnote for bevilgningsoppstillingÅrsregnskapet for statlige forvaltningsorganer
med særskilte fullmakter til bruttoføring utenforstatsbudsjettet (nettobudsjetterte virksomheter)
er utarbeidet og avlagt etter nærmere retningslinjer i bestemmelser om økonomistyring i staten(«bestemmelsene»). Årsregnskapet er i henhold til
krav i bestemmelsene punkt 3.4.1, nærmere bestemmelser i Finansdepartementets rundskriv R-115 og
tilleggskrav fastsatt av Kunnskapsdepartementet.
Virksomheten er tilknyttet statens konsernkontoordning i Norges Bank i henhold til bestemmelsenes
punkt 3.7.1. Nettobudsjetterte virksomheter får
bevilgningen fra Kunnskapsdepartementet innbetalt på sin bankkonto. Beholdninger på virksomhets
oppgjørskonto i Norges Bank overføres til nytt år.
Bevilgningsoppstillingen omfatter perioden fra 1.
januar til den aktuelle balansedagen.

tildelingsbrev og hvilke utbetalinger som er registrert i statens konsernkontosystem. Utbetalingene
er knyttet til og avstemt mot tildelingsbrevene og
er satt opp etter inndelingen Stortinget har fastsatt
for budsjettet og de spesifikasjonene som er angitt
i tildelingsbrevene.
Bevilgningsoppstillingens del II omfatter det som
er rapportert i likvidrapporten til statsregnskapet.
Likvidrapporten viser saldo og likvidbevegelser
på virksomhetens oppgjørskonto og øvrige konti i
Norges Bank. Beholdningene rapportert i likvidrapporten er avstemt mot statens konsernkontosystemog øvrige beholdninger i Norges Bank.
Bevilgningsoppstillingens del III viser alle finansielle
eiendeler som virksomheten er ført opp med istatens kapitalregnskap. Beholdningene i statens
kapitalregnskap er basert på at transaksjonene er
ført med verdien på betalingstidspunktet. Verdienpå balansedagen er satt til historisk kostpris påtransaksjonstidspunktet.

Bevilgningsoppstillingens del I viser hva virksomheten har fått stilt til disposisjon i henhold til

89Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

7.7 NOTER

Oppstilling av bevilgningsrapportering for 2021 for nettobudsjetterte virksomheter pr. 31.12.2021

NOTE 1 SPESIFIKASJON AV DRIFTSINNTEKTERDel ISamlet utbetaling i henhold til tildelingsbrev

Beløp i 1000 kroner
31/12/2021 31/12/2020 Budsjett 2022 Referanse

Utgifts- Kapittelnavn
kapittel

Post

Posttekst

Samlet Referanse
utbetaling

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

7 338 543

BRIII.011

272

50

BRIII.015

6 360

BRIII.016

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

45

0

BRIII.017

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

70

Direktoratet for internasjonalisering og
kvalitetsututvikling i høyere utdanning
Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning
Spesielle driftsutgifter, kan overføres,kan nyttes under post 70
Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres
Tilskudd, kan nyttes under post 21

0275

Direktoratet for internasjonalisering og
kvalitetsututvikling i høyere utdanning
Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenesteri høyere utdanning og forskning
Tiltak for høyere utdanning og forskning

0

BRIII.018

Sum på kapitler og poster under programkategori 07.60 Høyere utdanning og fagskoler

7 344 903

BRIII.01241Formålet/virksomheten
21
2xxFormålet/virksomheten
2xxFormålet/virksomheten
Samlet sum på kapitler og poster under programområde 07 Kunnskapsdepartementet

-199
0
0
7 344 704

BRIII.019
BRIII.019
BRIII.019
BRIII.01A

82 469082 469BRIII.021
BRIII.021
BRIII.02

7 427 173

BRIII.1

273

50
21

xxxx
Utbetalinger fra andre departementxx
xxxx[Formålet/Virksomheten]xx
Sum utbetalinger på andre kapitler og poster i statsbudsjettet
Sum utbetalinger i alt
DEL II
Beholdninger rapportert i likvidrapport1)
Oppgjørskonto i Norges BankInngående saldo på oppgjørskonto i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på oppgjørskonto i Norges BankØvrige bankkonti Norges Bank2)Inngående saldo på i øvrige bankkonti i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på øvrige bankkonti i NorgesBank
Del III
Beløp i 1 000 kroner
Beholdninger på konti i kapitalregnskapet
Konto
Tekst
6001/
Oppgjørskonto i Norges Bank
8202xx628002 Leieboerinnskudd
6402xx/
8102xxGaver og gaveforsterkninger

7 351 624
-569 890

7 075 378
-571 488

7 328 392
-571 538

N1.2
N1.3

857 5090
0

790 0850
1 517

800 000
0
0

N1.5
N1.5A
N1.6

0
0

0
0

0
0

N1.8
N1.9

7 639 243

7 295 492

7 556 854

N1.10

82 469082 5880

86 2360N1.11A
N1.12

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N1.13
N1.14
N1.14A
N1.15

0
0

0
0

0
0

N1.17
N1.18

82 46982 58886 236N1.19

7 721 712

7 378 080

7 643 090

N1.20

Gebyrer og lisenser1) 2)
Gebyrer
Lisenser

0
0

0
0

0
0

N1.661N1.662

Sum inntekt fra gebyrer (linje RE.2 i resultatregnskapet)

0

0

0

N1.66

Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement1)- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning /driftstilskudd (-)- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler (+)- tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement(spesifiseres)
Sum inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Vesentlige tilskudd/overføringer skal spesifiseres på egne linjer under
oppstillingen.

1)

Note

Regnskap Referanse
31.12.2021

17

2 803 043
656 540
3 459 583

17

17

97 633-37 461
60 17217

BRII.001
BRII.002
BRII.1

BRII.021
BRII.022
BRII.2Note
17

31/12/2021
3 459 583

31/12/2020
2 803 043

11

0

0

0

BRI.01260 172

97 633-37 461

BRI.015

Endring Referanse
656 540
BRI.011

Dersom virksomheten disponerer flere oppgjørskontoer i Norges Bank enn den ordinære driftskontoen, skal også disse beholdningenspesifiseres med inngående saldo, endring i perioden og utgående saldo. Slike beholdninger skal også inngå i oversikten over beholdninger rapportert til kapitalregnskapet. Vesentlige beløp spesifiseres særskilt nedenfor.

1)

2)

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning / driftstilskudd (-)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer,
bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)- periodens tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet1)

Oversikten skal omfatte andre konti som virksomheten har i Norges Bank. Som eksempel nevnes gavekonti.

Sum inntekt fra bevilgninger (linje RE.1 i resultatregnskapet)

Vesentlige inntekter av denne typen skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Dette avsnittet skal bare brukes når
gebyrene eller lisensene skal klassifiseres som driftsinntekt for institusjonen. 2) Dersom institusjonen krever inn gebyrer eller
mottar midler knyttet til lisenser på vegne av staten og som skal overføres til statskassen, skal slike midler klassifiseres som
innkrevingsvirksomhet og presenteres i avsnittet for innkrevingsvirksomhet i resultatregnskapet og spesifiseres i note 9.

1)

Tilskudd og overføringer fra statlige etater1)
Periodens tilskudd/overføring fra andre statlige etater+ periodens tilskudd fra andre statlige etater via andre virksomheter- periodens tilskudd til andre virksomheter (-)
Periodens netto tilskudd fra andre statlige etater
Periodens tilskudd/overføring direkte fra Norges forskningsråd (NFR)+ periodens tilskudd fra NFR via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra NFR til andre (-)
Periodens netto tilskudd fra NFR
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige etater(spesifiseres)2)

491 1320-22 690
468 442934 334
346 306-32 552
1 248 0880505 7850-73 291
432 494716 962327 746-53 068
991 6400491 5900-21 000
470 590914 960
334 175-28 000
1 221 135
0N1.21
N1.21A
N1.21B
N1.21E
N1.23
N1.23A
N1.29
N1.29A
N1.30

Sum tilskudd og overføringer fra statlige etater

1 716 530

1 424 134

1 691 725

N1.31

1)
Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linjene N1.21 skal bare omfatte tilskudd/overføringer som
omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13. Midler som benyttes til investeringer, skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Oppdragsinntekter og salgs- og leieinntekter skal spesifiseres i de respektive avsnittene nedenfor.

Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linje N1.30 skal omfatte tilskudd/overføringer som ikke omfattes
av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

2)

90

91

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

Tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet1)
Periodens tilskudd/overføring fra regionale forskningsfond (RFF)+ periodens tilskudd fra RFF via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra RFF til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra RFF
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere- periodens tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere til andrevirksomheter (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere
Periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP6,FP7 og Horisont 2020)+ periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning fra
andre (+)- periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning til
andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning(FP6, FP7 og Horisont 2020)
Periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet+ periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet fra andre (+)- periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere2)
Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

0
12 790
0
0

0
9 000
0
0

N1.61
N1.62
N1.62
N1.63

Sum andre driftsinntekter (linje RE.6 i resultatregnskapet)

8 924

12 790

9 000

N1.65

Gevinst ved salg av eiendom, anlegg, maskiner mv.1)
Salg av eiendom
Salg av maskiner, utstyr mv
Salg av andre driftsmidler
Gevinst ved salg av eiendom, anlegg og maskiner mv. (linje RE.6 i resultatregnskapet)

0
1 009
0
1 009

33
101
0
134

0
0
0
0

N1.45
N1.46
N1.47
N1.48

9 864 005

10 353 236

N1.67

31/12/2021 31/12/2020

Referanse

1 754
1 410
0
3 164
35 88754 100160 362
39 620-14 500

N1.22A
N1.22B
N1.22C
N1.22D
N1.32A
N1.32B
N1.32C
N1.32D
N1.32E202 71467 689349 213
25 095

275 469
72 506

N1.32F
N1.35

117 882

128 587

118 100

N1.35B-200

00N1.35A

185 371

153 682

190 606

N1.35C

27 73910 880-16
38 6030

14 0628 455
022 5170

26 69810 100036 7980N1.36
N1.36B
N1.36A
N1.36C
N1.37

Inntekter fra utlandet1)
Inntekter fra EU
Inntekter fra næringsliv
Inntekter fra organisasjoner og institusjoner
Inntekter fra universiteter
Andre inntekter utland

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

N1I.01
N1I.02
N1I.03
N1I.04
N1I.05431 241531 384

506 037

N1.38

Sum inntekter fra utland

0

0

N1I.1

Vesentlige bidrag skal spesifiseres på i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Avsnittet gjelder bidrag som tilfredsstiller kravene i rundskriv F-07-13.
Gjelder tilskudd/overføringer som ikke omfattes av bestemmelsene i F-07/2013.

Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger1)
Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

44 50881 83715 952

N1.40ASum inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

44 50881 83715 952N1.43

1)Vesentlige bidrag skal spesifiseres på egne linjer eller i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet.

Sum inntekt fra tilskudd og overføringer (linje RE.3 i resultatregnskapet)

0
8 924
0
0

5 972
0
0
5 972
54 94338 834240 337
34 692-19 5931)

2)

Andre driftsinntekter
Gaver som skal inntektsføresØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter1)

1 977
2 576
0
4 553
37 97932 803106 651
38 462-13 181

2 192 279

2 037 355

2 213 714

N1.44

Vesentlige salgstransaksjoner skal kommenteres og det skal angis eventuell øremerking av midlene. Merk at det er den
regnskapsmessige gevinst og ikke salgssum som skal spesifiseres under driftsinntekter.

1)

Sum driftsinntekter

1)

10 372 849

Frivillig å fylle ut dette avsnittet

Ca. 100 mill. av økningen i periodens netto tilskudd fra Norges Forskningsråd (NFR) og tilsvarende nedgang i perioden fra tilskudd
fra næringsliv/private skyldes opprydding på prosjekter med delt finansiering (SFI). Totale inntekter fra tilskudd og overføringer
viser riktig bilde. Korrigeringen vises også i note 15 Ikke inntektsførte tilskudd med en nedgang i «Ikke inntektsførte bidrag fra
NFR” og en tilsvarende økning i “Ikke inntektsførte bidrag fra næringsliv/private”.

NOTE 2 - LØNN OG SOSIALE KOSTNADER
DEL 1
Beløp i 1000 kroner

Oppdragsinntekter, salgs- og leieinntekter
Inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet
Statlige etater
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv/privat
Andre

1)

Sum inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet
1)

92

70 0375 787
1 423
46 1706 642

56 9584 012
1 258
39 8272 914

71 0005 500
1 200
47 600
4 800

N1.49
N1.50
N1.51
N1.52
N1.54

130 059

104 969130 100

N1.55

Avsnittet skal omfatte oppdragsinntekter som omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader1)
Lønn balanseført ved egenutvikling av anleggsmidler2)
Sykepenger og andre refusjoner
Andre ytelser
Sum lønnskostnader
Antall utførte årsverk:

Andre salgs- og leieinntekter
Inntekter fra kurs og seminarer
Refusjon/inntekter fra bygningsdrift/lokaler
Andre salgs- og leieinntekter
Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter

77 69890 050151 1180318 866

72 95790 988166 7320
330 677

73 00083 161
201 1710357 332

N1.56
N1.56
N1.56
N1.57
N1.59

Sum salgs- og leieinntekter (linje RE.5 i resultatregnskapet)

448 925435 646487 432N1.60

31/12/2021
4 712 392
575 963818 667
538 1240-163 685
178 653

31/12/2020
4 445 253
543 328744 060
620 0200-157 794
128 371

Referanse
N2.1
N2.2
N2.3
N2.4
N2.12
N2.5
N2.6

6 660 114

6 323 238

N2.7

7 956

7 786

N2.8

Pensjoner kostnadsføres i resultatregnskapet basert på faktisk påløpt premie for regnskapsåret.
Premiesats til Statens pensjonskasse er 10,9 prosent for 2021.
2)
Inneholder lønn og sosiale kostnader (feriepenger, arbeidsgiveravgift og pensjonskotnader)1)93Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

NTNU har 7956.0 årsverk per desember 2021. Dette er en samlet økning på 170.14 årsverk siden desember året før. Økningen iantall årsverk er størst innen undervisnings- og forskerstillinger som har økt med 90.79 årsverk fra desember 2020 til desember
2021. Rekrutteringsstillinger har samlet økt med 51.81 årsverk. Dette inkluderer en økning på 59.83 årsverk i stipendiatstillinger
og en nedgang på 8.02 årsverk i postdoc-stillinger. I den samme perioden har Saksbehandler-/utrederstillinger økt med 53.28
årsverk mens Renholdsstillinger har gått ned 21.5 årsverk. Ingeniørstillinger har også hatt en nedgang på 11.27 årsverk. Utover
dette er det kun mindre endringer. Totalt en økning i årsverk på 2.19%

DEL II

Lønn og godtgjørelser til ledende personer
Rektor (gjelder også dersom rektor er tilsatt)
Ekstern styreleder (gjelder institusjoner som har tilsatt
rektor)Administrerende direktør

Lønn Andre godtgjørelser
1 780 732
6 324
319 000

SUM
1 787 056
319 000

DBH-referanse
N2I.01
N2I.020

N2I.03

Lønn og godtgjørelser til ledende personer oppgis i kroner i samsvar med faktiske utbetalinger for regnskapsåret 2021.

NOTE 3 ANDRE DRIFTSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Tap ved avgang anleggsmidler
Leie av maskiner, inventar og lignende
Kjøp av konsulenttjenester
Kjøp av andre fremmede tjenester
Reiser og diettØvrige driftskostnader1)

31.12.2021
481 550
270 348
17 319170 074
77 139327 133
030 358455 596
99 002
123 155
606 888

31.12.2020
469 096
129 917
13 510135 829
59 260338 051
532 516357 781
96 748
127 873501 520

Referanse
N3.1
N3.2
N3.3
N3.4
N3.5
N3.6
N3.6A
N3.7
N3.8A
N3.8B
N3.9
N3.10

Sum andre driftskostnader

2 658 562

2 262 106

N3.11

1)

NOTE 4 IMMATERIELLE EIENDELER
Beløp i 1000 kroner
Programvare
Immaterielleog lignende eiendeler underrettigheter
utførelse

SUM

Referanse

Anskaffelseskost 31.12.2020+ tilgang pr. 31.12.2021 (+)- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2021 (-)+/- fra eiendel under utførelse til annen gruppe (+/-)

39 965
5 848
0
0

0
0
0
0

39 965
5 848
0
0

N4.1
N4.2
N4.3
N4.3A

Anskaffelseskost 31.12.2021- akkumulerte nedskrivninger 31.12.2020 (-)- nedskrivninger pr. 31.12.2021 (-)- akkumulerte avskrivninger 31.12.2021 (-)- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2021 (-)+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2021 (+)

45 81300-31 628-3 537
0

0
0
0
0
0
0

45 81300-31 628-3 537
0

N4.4
N4.5
N4.6
N4.7
N4.8
N4.9

Balanseført verdi 31.12.2021

10 6480

10 648

N4.10

Avskrivningssatser (levetider)5 år / lineært

Ingen

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N4.11
N4.12
N4.13

Tilleggsopplysninger når det er avhendet immaterielle eiendeler:
Salgssum ved avgang anleggsmidler- Bokført verdi avhendede anleggsmidler
Regnskapsmessig gevinst/tap

Spesifiseres ytterligere under oppstillingen dersom det er andre vesentlige poster som bør fremgå av regnskapet

Tilleggsinformasjon om operasjonelle leieavtaler
Type eiendel
Immaterielle
eiendeler
Varighet inntil 1 årVarighet 1-5 år
Varighet over 5 år
Kostnadsført leiebetaling
for perioden

0

Tomter, bygninger Maskiner og
og annen fasttransporteiendom
midler
23 350121 014337 186
481 550

4 327
52
188
4 567

Driftsløsøre, Infrastrukturinventar,
eiendelerverktøy o.l.
11 050
11 0913 650
25 7910

Sum

DBHreferanse

38 727132 157
341 024
511 908

N3I.01
N3I.02
N3I.03
N3I.1*) Økning i kostnader «Vedlikehold egne bygg og anlegg» og «Andre kostnader til drift av eiendom» på 176 mill skyldes en generell økningi aktivitet, samt korrigeringer fra Anlegg under utførelse som utgjør 85 mill.

9495Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

NOTE 6 FINANSINNTEKTER OG FINANSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
31.12.2021

31.12.2020

Referanse

Renteinntekter
Agio gevinst
Oppskrivning av aksjer
Utbytte fra eierandeler i selskaper mv. (spesifiseres i avsnittet nedenfor)
Annen finansinntekt

10
3 645
0
0
26

687
5 920
0
2 000
35

N6.1
N6.2
N6.2A
N6.2B
N6.3

Sum finansinntekter

3 681

8 642

N6.4

Rentekostnad
Nedskrivning av aksjer
Agio tap
Annen finanskostnad

54
0
2 546
65

10
0
9 575
147

N6.5
N6.6
N6.7
N6.8

Sum finanskostnader

2 665

9 732

N6.9

Spesifikasjon av utbytte fra eierandeler i selskaper mv..
Senter for Økonomisk Forskning AS
NTNU Technology Transfer AS
Mottatt utbytte fra selskap Z
Mottatt utbytte fra andre selskap1)

0
0
0
0

2 000
0
0
0

N6.010N6.010N6.010N6.011

Sum mottatt utbytte

0

2 000

N6.11

96

N5.11

N5.12
N5.13
N5.14

8 962 028

N5.12
N5.13
N5.14

469 636

0
0
0
1009
0
1009
0
0
0

1009
0
1009

3-15 år lineært
Virksomhetsspesifikt
Ingenavskrivning

Vederlag ved avhending av anleggsmidler- bokført verdi av avhendede anleggsmidler (-)
Regnskapsmessig gevinst/tap

Tilleggsopplysninger når det er avhendet
anleggsmidler:

0
0
0

0
0
0

Ingen
10-60 åravskrivning dekomponertlineærtAvskrivningssatser (levetider)954 6370493 297
6 278 732
765 726
Balanseført verdi 31.12.2021

Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som ”utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført
verdi avhendede anleggsmidler” .

N5.6
N5.7
N5.8
N5.9
N5.10
0
0
-13 445 334-853 972
6 183
00-2 803 033-176 988
000-1 227 758-182 987
6 183
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
-9 414 543-493 997
0
0
0
0
0
0
- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2020 (-)- nedskrivninger pr. 31.12.2021 (-)- akkumulerte avskrivninger 31.12.2020 (-)- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2021 (-)+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2021 (+)

3-15 år lineært

N5.5
23 255 151
2 359 199
0
Anskaffelseskost 31.12.2021

493 297
16 187 272
765 726

3 449 657

N5.1
N5.20
N5.20A
N5.21
N5.3
N5.4
22 697 2930
6 286
557 755-6 1830
2 166 34800
199 034-6 183
0
0
0
0
0
0
0
Anskaffelseskost 31.12.2020+ tilgang nybygg pr. 31.12.2021 - eksternt finansiert (+)+ tilgang nybygg pr. 31.12.2021 - internt finansiert (+)+ andre tilganger pr. 31.12.2021 (+)- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2021 (-)+/- fra anlegg under utførelse til annen gruppe (+/-)

473 0810
0
118 7490-98 533
16 082 453
0
6 286
0
0
98 533765 72600
0
00

3 209 685
00
239 97200Referanse
Maskiner,transportmidler
Drifts- Anlegg under Infrastrukturbygninger
utførelse
eiendeler
TomterBeløp i 1000 kroner

NOTE 5 VARIGE DRIFTSMIDLER

Annet
inventar og
utstyrSum

Finansinntekter

Finanskostnader

1)

Spesifiseres om nødvendig på egne linjer under oppstillingen.

NOTE 8 INNSKUTT OG OPPTJENT VIRKSOMHETSKAPITAL (NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner
Nettobudsjetterte virksomheter kan ikke etablere virksomhetskapital innenfor den bevilgningsfinansierte og bidragsfinansierte
aktiviteten, se note 15. Opptjent virksomhetskapital tilsvarer dermed resultatet fra oppdragsfinansiert aktivitet.
Universitet og høyskoler kan anvende opptjent virksomhetskapital til å finansiere investeringer i randsonevirksomhet. Når virksomhetskapital er anvendt til dette formålet, er den å anse som bundet opptjent virksomhetskapital, dvs. den kan ikke anvendes
til å dekke eventuelle underskudd innenfor den løpende driften.
Innskutt virksomhetskapital er kapitalene knyttet til aksjer som ble finansiert av bevilgning på 90-post og som derfor tidligere
var klassifisert som aksjer i gruppe 1. Disse aksjene føres nå i gruppe 2 og er overført til den enkelte institusjons virksomhetsregnskap. Innskutt virksomhetskapital skal anses som bundet.
Innskutt virksomhetskapital:
Innskutt virksomhetskapital 01.01.2021
Oppskrivning av eierandeler i perioden (+)
Nedskrivning av eierandeler i perioden (-)
Salg av eierandeler i perioden (-)
Kjøp av eierandeler i perioden (+)

Beløp
40
0
0
0
0

Referanse
N8I.011
N8I.012
N8I.013
N8I.014
N8I.015

Innskutt virksomhetskapital 31.12.2021

40

N8I.1

Bunden opptjent virksomhetskapital:
Bunden opptjent virksomhetskapital pr. 01.01.2021
Kjøp av aksjer i perioden
Bokført verdi solgte aksjer i perioden (-)
Oppskrivning av aksjer i perioden
Nedskrivning av aksjer i perioden (-)

66 1092 998
0
0
0

N8I.021
N8I.022
N8I.023
N8I.024
N8I.025

Bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2021

69 107

N8I.2

Innskutt og bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2021

69 147

N8I.SUM97

98
IB
Ny avsetning

2021
2021

Fakultetene
ØK
AB
HF
IE
IV
MH
NV
SU
VM
Andre enheter inkl. NTNU Videre
5 044
2 772
2 939
25 98569 8078 998
22 52217 1887 417
25 315
934
426
204
1 950
9 752
3 630
968
10 363
2 151
36
-289
-716
-1 975
-116

5 589
3 198
3 143
27 64678 84310 65323 37427 5519 568
25 351

Sum virksomhetskapital ved enhetene
187 987
30 414-3 485214 916*
Gjelder bokført resultat i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap** Gjelder bokført egenkapital i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap*** Vesentlige poster spesifiseres i eget avsnitt under oppstillingen

2021

Balanseført verdi 31.12.2021

-389

UB

0
0
0
0

Benyttet
andel
2021

Andeler (herunder leieboerinnskudd)
Selskap 1
Selskap 2Øvrige selskap***
Sum andeler*Spesifikasjon Virksomhetskapital ved enhetene.
2,7 %85,0 %
100,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
19,2 %
38,0 %
3,0 %0,0 %69 1072,7 %
85,0 %
100,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
19,2 %
38,0 %
3,0 %0,0 %Netto verdi balanseførte aksjer

40 0006 100 000
398
1 000
60
100
2 163
1 265
3
0
6 144 989

69 147-40

19.08.2002
22.10.2003
28.06.2005
13.11.2003
18.01.2005
02.12.2011
22.06.2007
06.07.2004
10.02.2011

Spesifikasjon bundet egenkapital:
Bokført verdi balanseførte aksjer og leieboerinnskudd jfr. Note 11
Bokført verdi innskutt virksomhetskapital - aksjer og leieboerinnskudd

984829906
986251782
946091693
986243836
988067075
997761987
991436502
987067357
986387625

15 563

0
0
0
0

7 160
4 112
3 012
5 078
-578
84
-3 774908-439
0
15 563279 5660000

22 86152 95076 59971 6123 730
2 751
18 26519 99710 801
0279 566

Nettobudsjetterte virksomheter kan eventuelt supplere med ytterligere spesifikasjon og gruppering av opptjent virksomhetskapital på egne linjer under oppstillingen. (Gjelder f. eks. virksomheter som fordeler opptjent virksomhetskapital til underliggende
driftsenheter)

AksjerLeiv Eiriksson Nyskaping AS
NTNU Technology Transfer AS
Vangslund AS
NTNU Samfunnsforskning AS
Oi! Trøndersk Mat og Drikke AS
NTNU Ocean Training AS
Møreforsking AS
Offshore Simulator Centre AS
Vitensenteret Innlandet ASØvrige selskap***
Sum aksjer

187 987
30 414-3 485214 916

69 147

0
0
0
0

40
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
4 672
3
0
69 14769 147

0
0
0
0

40
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
4 672
3
0
69 147

N11.3

N11.021N11.021N11.022
N11.2

N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.011
N11.1

Referanse

N8.TOTAL

Kostprisrapportert tilkapitalregnskapet

315 778

Balanseført
verdi ivirksomhetens
regnskap

Virksomhetskapital ved enhetene
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01
Ny avsetning 2021
Benyttet andel 2021
Virksomhetskapital ved enhetene 31.12.2021 * se spesifikasjon underÅrets
Balanseført
resultat* egenkapital**

Sum virksomhetskapital 31.12.2020

Stemmeandel

N8II.1

Eierandel

246 631

Antallaksjer/andeler

Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2021

Ervervsdato

N8II.011
N8II.012
N8II.013
N8II.014

Organisasjonsnummer

219 215030 414-2 998Beløp i 1000 kroner

Annen opptjent virksomhetskapital:
Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.2021
Underskudd bevilgningsfinansiert aktivitet belastet annen opptjent virksomhetskapital (-)
Overført fra periodens resultat
Overført til/fra bunden virksomhetskapital (+/-)

NOTE 11 INVESTERINGER I AKSJER OG SELSKAPSANDELERÅrsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 202199Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

NOTE 12 BEHOLDNINGER AV VARER OG DRIFTSMATERIELLNOTE 15 AVREGNING BEVILGNINGSFINANSIERT OG BIDRAGSFINANSIERT AKTIVITET MV.
(NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)

Beløp i 1000 kroner
AnskaffelseskostRåvarer og innkjøpte halvfabrikata
Varer under tilvirkning
Ferdige egentilvirkede varer og driftsmateriell
Innkjøpte varer (ferdigvarer) og driftsmateriell
Sum anskaffelseskost
Ukurans
Ukurans i råvarer og innkjøpte halvfabrikata
Ukurans i varer under tilvirkning
Ukurans i ferdige egentilvirkede varer
Ukurans i innkøpte varer (ferdigvarer)
Nedskrivning av driftsmateriell
Sum ukurans
Sum varebeholdninger

31/12/2021

12/31/2020

Referanse

0
6 337
0
491
6 828

0
37 5370391
37 928

N12.1
N12.1
N12.1
N12.2
N12.3

0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0

N12.4
N12.4
N12.4
N12.5
N12.5A
N12.6

6 828

37 928

N12.7

NOTE 13 KUNDEFORDRINGER
31/12/2021

31/12/2020

Referanse

Kundefordringer til pålydendeAvsatt til latent tap (-)

381 070-2 662285 619-2 663

N13.1
N13.2

Sum kundefordringer

378 408

282 956

N13.3

Beløp i 1000 kroner

NOTE 14 ANDRE KORTSIKTIGE FORDRINGER
Beløp i 1000 kroner
Forskuddsbetalt lønn
Reiseforskudd
Personallån
Andre fordringer på ansatte
Forskuddsbetalt leie
Andre forskuddsbetalte kostnader
Andre fordringer
Fordring på datterselskap mv.1)
Sum andre fordringer
1)

100

gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.

31/12/2021
532
10 137832
0
8 116
30 59022 0430

31/12/2020
589
12 408719
0743
15 34816 413

Referanse
N14.1
N14.2
N14.3
N14.4
N14.5A
N14.5BN14.6
N14.7

72 25046 220N14.8

Beløp i 1000 kroner

Den andel av ordinære bevilgninger og midler som er inntektsført, men ikke benyttet ved regnskapsavslutningen, er å anse som
en forpliktelse. Det skal spesifiseres hvilke formål bevilgningen forutsettes å dekke i påfølgende termin. Vesentlige poster skal
spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Det er foretatt følgende interne avsetninger til de angitte prioriterte oppgaver/formål innenfor ordinær bevilgningsfinansiert aktivitet og aktivitet som skal behandles tilsvarende:

DEL I: INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER
Kunnskapsdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
Innovasjonsledere/stipend
Andre RSO-prosjekter inkl HUNT 4
Driftsoppgaver fakultetene
Driftsoppgaver Fellesadministrasjonen
Periodisering av lønnskostnader, fleksitid og ferie
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
SFI/SFE/FME/SFU
Tematiske satsningsområder
Andre strategiske prosjekter
Midlertidig omdisponert til konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekter
Ankomst til byen, Campus Gjøvik
Campustorg/Sundebygget, Campus Ålesund
Data- og AV-utstyr
IKT-investeringer
Maskiner, verktøy og inventar
Nye formidlingsarealer til VitenskapsmuseetPåkostninger bygg, labarealer mm
Rehabilitering av Kjemi 5
Teknisk/vitenskapelig utstyr
Andre oppgaver1)
SUM vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekterPåbegynte investeringsprosjekter
Byggeprosjekter inkl samlokaliseringsprosjektet
Vitenskapelig utstyr
Infrastruktur
Midlertidig omdisponert fra konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte prosjekter
Midlertidig omdisponert fra andre formål
Oppgave 3
Andre oppgaver1)
SUM påbegynte investeringsprosjekter
Andre formål
Interne driftsprosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekterFormål 3
Andre formål1)
SUM andre formål
Sum Kunnskapsdepartementet

Avsetning pr.
31.12.2021

Avsetning pr.
31.12.2020

Endring iperiodenReferanse

91 00810 848180 412123 558
23 973-117 692000
312 107

72 97815 36433 946374 528
36 668-110 382
0-128 8670294 235

18 030-4 516146 466-250 970-12 695-7 3100
128 8670
17 872

N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.012
N15I.1-13 486
485
39 78713 0080-7 645032 14938 79531 17337 56292 65100
0
200 181-52 281-30 688
2 225-79 6430-7 6450-168 032

N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.022
N15I.2

4 000
8 500
1 500
15 0006 900
100 000
35 080300 000
38 0300
509 010

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

4 000
8 500
1 500
15 0006 900
100 000
35 080300 000
38 0300
509 010

N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.062
N15I.6-45 551-45 736-1 3587 645
085 000000-95 751-33 116000
128 86700050 200-12 620-1 3587 645
0-43 867
00
0

N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.032
N15I.392 405-85 0000
0
7 405
860 671

206 635000
206 635
701 051-114 230-85 000
00-199 230
159 620

N15I.041
N15I.041
N15I.041
N15I.042
N15I.4
N15I.KD101Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

Andre departementer og finansieringskilder
Andre departementer
Oppgave 2
Oppgave 3
Andre oppgaver1)
Sum andre departementer og fiansieringskilder

14 267000
14 267

6 849
0
0
0
6 849

7 418
0
0
0
7 418

N15I.051
N15I.052
N15I.053
N15I.054
N15I.5

Sum avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

874 938

707 900

167 038

N15I.5A

0

N15I.10B

167 038

N15I.11

Tilført fra annen virksomhetskapital
Resultatført endring av avsatt andel av tilskudd til bidrags- og
bevilgningsfinansiert aktivitet

DEL II: IKKE INNTEKTSFØRTE TILSKUDD, BIDRAG OG GAVER:
Avsetning pr.
31.12.2021

Avsetning pr.
01.01.2021

Endring iperiodenReferanse

Statlige etater (unntatt NFR og RFF)
Tiltak/oppgave/formål1)

324 008

344 682-20 674

N15II.061

Sum andre statlige etater (unntatt NFR og RFF)

324 008

344 682-20 674

N15II.6

Norges forskningsråd
Tiltak/oppgave/formål1)-112 950

31 310-144 260

N15II.031

Sum Norges forskningsråd

-112 950

31 310-144 260

N15II.3

Regionale forskningsfond
Tiltak/oppgave/formål1)-1 164-440-724

N15II.041

Sum regionale forskningsfond-1 164-440-724

N15II.4

Andre bidragsytere
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv og private bidragsytereØvrige andre bidragsytere
EU tilskudd/tildeling fra rammeprogram for forskning
EU tilskudd/tildeling til undervisning og andre formål

5 566
43 989145 192
45 493209 085
37 3892 543-7 37921 27529 780138 61729 0523 023
51 368123 917
15 71370 468
8 337

N15II.051A
N15II.051B
N15II.051C
N15II.051D
N15II.051E
N15II.051F

Sum andre bidrag2)

486 714213 888

272 826

N15II.051G

Andre tilskudd og overføringer3)
Sum andre bidrag, tilskudd og overføringer

0486 7140
213 8880272 826

N15II.052
N15II.5

Sum ikke inntektsførte tilskudd og bidrag

696 608589 440

107 168

N15II.BB

Gaver og gaveforsterkninger
Tiltak/oppgave/formål/giver1)

15 95242 317-26 365

N15II.071

Sum gaver og gaveforsterkninger

15 95242 317-26 365

N15II.7

Sum ikke inntektsførte tilskudd og overføringer

712 560

631 757

80 803

N15II.BBG

DEL III: IKKE INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER (UTSATT INNTEKTSFØRING)

Kunnskapsdepartementet
Driftsoppgaver - unntatt investeringsformål
Periodisering av ordinær driftsbevilgning - KD (bare i delårsregnskap)
Ikke inntektsførte tildelinger til driftsoppgaver (spesifiser og legg til linjer)
Sum tildelinger til driftsoppgaver

Forpliktelse Forpliktelse pr.
pr. 31.12.2021
31.12.2020

Endring iperiodenReferanse

0
0

0
0

0
0

N15III.01
N15III.01

000

N15III.1

Investeringsformål
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekter
Ikke inntektsførte tildelinger til påbegynte investeringsprosjekter(spesifiser og legg til linjer)

0
0

0
0

0
0

N15III.03
N15III.03

Sum investeringsformål

0

0

0

N15III.3

Sum Kunnskapsdepartementet
Andre departementer
Periodisering driftsbevilgning - andre departementer (delårsregnskap)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum andre departementer

0

0

0

N15III.4

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.02
N15III.02
N15III.02
N15III.2

Sum ikke inntektsførte bevilgninger

0

0

0

N15III.BST

1)

Vesentlige poster spesifiseres om nødvendig i egne avsnitt under oppstillingen2)

Skal bare omfatte prosjekter som tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13.

3)

Skal omfatte tilskudd og overføringer som ikke tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13

Avsetninger til andre formål og investeringer fra
Kunnskapsdepartementet

Bevilgning pr.
31.12.2021

Avsetning pr.
31.12.2021 i kr

Avsetning pr.
31.12.2021 i pst.

Referanse

Avsetninger til andre formål
Avsetninger til investeringer

7 344 903
7 344 903

351 661509 010

4,79 %
6,93 %

N15IV.01
N15IV.02

Sum avsetninger fra Kunnskapsdepartementet

7 344 903

860 671

11,72 %

N15IV.1

Sammenligningstall endret da vi har fått ny note 19 for langsiktig forpliktelse gaver og gaveforsterkninger.
Kroner 43 181 av gaveforsterkningsmidlene er ved avleggelse av årsregnskapet for 2021 omklassifisert fra kortsiktig til langsiktig
forpliktelse og fremgår av note 19.
Reduksjon i «Ikke inntektsførte tilskudd fra Norges forskningsråd» og økning i «Ikke inntektsførte bidrag fra Næringsliv og private»skyldes opprydding på prosjekter med delt finansiering (SFI), og må ses i sammenheng med kommentar i Note 1.

NOTE 16 OPPTJENTE, IKKE FAKTURERTE INNTEKTER/FORSKUDDSBETALTE, IKKE OPPTJENTEINNTEKTER
Beløp i 1000 kroner

DEL I
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum opptjente, ikke fakturerte inntekter

31/12/2021
920
336
184
6 169
1 176
0

31/12/2020
618
772
32
7 065
357
0

Referanse
N16.010A
N16.010B
N16.010C
N16.010D
N16.010E
N16.011

8 785

8 844

N16.1

31/12/2021
26 9383 070
3 855
24 1672 288
031/12/2020
36 0983 436
2 467
16 4092 775
0Referanse
N16.021A
N16.021B
N16.021C
N16.021D
N16.021E
N16.02260 31861 185

N16.2

DEL II
Mottatt forskuddsbetaling
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum mottatt forskuddsbetaling
Prosjektene spesifiseres etter sin art.
1)
2)

102

Gjelder aktivitet som faller inn under bestemmelsene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Gjelder aktivitet som ikke tilfredsstiller kravene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

103

104
Sammenligningstall endret da vi har fått ny Note 19 for langsiktig forpliktelse gaver og gaveforsterkninger.
Metafluidics
TAIAC
CircEuit - Circular European
Economy Innovative Training
Network
HiPerNav
FIThydro
BlueEDU
Road-CSR
MARINET2
ERA-NET LAC II - Design ofInsect- and Insedct-based Food
Products
SAFEFOOD
FIT4RRI
Sense-Garden
Designing new renewablenano-structured electrode andmembrane materials for direct
alkaline ethanol fuel cell
SMILE (WP 1 Project Management, Quality Assurance andReporting)GreenCoat

TAIAC
CircEuit

HiPerNav
FIThydro
BlueEDU
Road-CSR
MARINET2
ERA-NET LAC II - Design of Insect- and Insedct-based Food
Products
SAFEFOOD
FIT4RRI
Sense-Garden
Designing new renewablenano-structured electrodeand membrane materials for
direct alkaline ethanol fuel cell
SMILE (WP 1 Project Management, Quality Assurance andReporting)GreenCoat

N19.1

METAFLUIDICS

59 133

Blue Nodules

43 181

BLUE NODULES

Sum avsetninger langsiktige forpliktelser

MINDMAP

N19.01
N19.02
N19.03

MINDMAP52 133
7 000
0

CHiPS

33 223
9 958
0

CHiPS

Gaver
Gaveforsterkninger
Andre avsetninger langsiktige forpliktelser

SelfBack

Referanse

SelfBack

01.01.2021

INSULATRONICS

31.12.2021

Biosuck

Beløp i 1000 kroner

INSULATRONICS

NOTE 19 AVSETNINGER LANGSIKTIGE FORPLIKTELSER

Biosuck

2)
Gjelder midler som skal videreformidles til andre samarbeidspartnere i neste termin.
Alle vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Se også note 20 om spesifikasjon av midler som ervidereformidlet.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

1 168

-

-

380

-

-

238

-

-

-87

885

628

13 935

614

-416

224

141

2 434

-2 996---1)
Gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.
Alle vesentlige poster skal spesifiseresi egne avsnitt under oppstillingen.

EM CoMEM - Coastal andMarine Engineering and Management

N18.7

EM CoMEM - Coastal andMarine Engineering and Management472 264

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

56

430

-

-1

503

-

23

172

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-165

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

90

232

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-705

-

430

1 168

-1

503

380

23

172

238

90

232

-87

885

628

13 935

614

-416

224

141

2 434

-2 996

-165

-705

56

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

Koordina- Referanse
torrolle (ja/nei)

712 708

SUM

Referanse
N18.1
N18.2
N18.3
N18.4
N18.4A
N18.5
N18.6
Tilskudd fra
andre tiltak/
programmer
finansiert av
EU

01.01.2021
12 223718
96 12020 655296 11046 4380Tilskudd fra
EUs randsoneprogramtil FP7

31.12.2021
20 2892 087
97 89423 349527 123
41 9660Tilskudd fra EUs
rammeprogram forforskning (FP7)

N17.4

-

Sum
2 966 324-

Skyldig lønn
Skyldige reiseutgifterAnnen gjeld til ansattePåløpte kostnader
Midler som skal videreformidles til andre1)
Annen kortsiktig gjeld
Gjeld til datterselskap m.v2)
3 719 683

BBMRI-LPC; BBMRI Large
Prospective Cohorts

Beløp i 1000 kronerSum bankinnskudd og kontanter

BBMRI-LPC; BBMRI Large
Prospective Cohorts

NOTE 18 ANNEN KORTSIKTIG GJELD
Referanse
N17.1
N17.2A
N17.2B
N17.3

Tilskudd fra
Horisont
2020

Vesentlige beholdninger skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Bankinnskudd og andre beholdninger skal oppgis i tusen kroner med tre desimaler.
3)
Skal samsvare med kontoutskrift for oppgjørskontoen fra Norges Bank.
31.12.2020
2 803 043
97 63365 6480Tilskudd
fraHorisont
EuropaBeløp i 1000 kroner

Prosjektnavn (tittel)

NOTE 17 BANKINNSKUDD, KONTANTER OG LIGNENDE2)

Prosjektets kortnavn (hosEU)2)

31.12.2021
3 459 583
60 172
199 9280Beløp i 1000 kroner1)

Innskudd statens konsernkonto (nettobudsjetterte virksomheter) 3)
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger3)Øvrige bankkontoer1)
Kontantbeholdninger1)

NOTE 30 EU-FINANSIERTE PROSJEKTERÅrsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

105

106
-

-

-

ENSUREAL
Nunataryuk
CitiSense
Back-Up
SMARTFISH
MetalloGutRepair
Raw Materials MAP
Hydroflex
ERA-NET C1Pro
iFermenter

ENSUREALNUNATARYUKCitiSense
BACK-UP
SMARTFISH
MetalloGutRepair
Raw Materials MAP
Hydroflex
C1PRO
iFermenter

-

-

-

-

Erasmus+ 2018/2020 Global
Mobility
Raw Materials CEE-SIMP3
MarketPlace
CoolWine
Erasmus Mundus Joint Master
Degree on Renewable Energy
in the Marine Environment REM
DC4LT
LEAN 4.0
INNO INDIGO
Erasmus Strategic Partnerships(Key Action 2)

Erasmus+ 2018/2020 Global
Mobility
Raw Materials CEE-SIMP3
MarketPlace
CoolWine
REM

DC4LT
LEAN 4.0
INNO INDIGO
Erasmus Strategic Partnerships (Key Action 2)

Align
Erasmus+ Europa 2019/2020
TePinTeach

Erasmus+ Europa 2019/2020
TePinTeach

CA18136 EFAP

CA18136 EFAP

ERANet-ForestValue DynaTTB

ERA-NET SHAPE

ERA-NET SHAPE

Align

OpenEntrance

OpenEntrance

ERANet-ForestValue DynaTTB

-

CEGUM

CEGUM

CM4SMART

SDN-microSENSE

5G-SOLUTIONS-

Arrowhead Tools

Arrowhead Tools
SDN-microSENSE

CM4SMART-NAVIGATENAVIGATE

5G-SOLUTIONS-

Mobilise-D

Mobilise-D

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

ConSense
D4FLY

ConSense

-

-

-

-

286

-

D4FLY

TeRRItoria
SUNRISETeRRItoria

RAFFAELRAFFAELSUNRISEMSCA IF ANAT-MEC

MSCA IF ANAT-MEC-

Wat-Qual

SkillSea
Raw Materials RAMES

THOR

THOR
SkillSea
Wat-Qual-

HoloFood

HoloFood

Raw Materials RAMES-

GLADIATORGLADIATOR-

Climate KIC Travelviewer
Prowad Link-

Climate KIC Travelviewer

ApPEARS - Appearance Printing- European Advanced Research
SchoolApPEARS - Appearance
Printing - European Advanced
Research School

-

-

-

Prowad Link

CyberSec4Europe - Cyber Security Network of CompetenceCentres for Europe

CyberSec4Europe

-

PreMa
SOTAMD - State of the art ofMorphing Detection

Blue Circular Economy

PreMa

-

SYNCHROSSYNCHROSBlue Circular Economy
SOTAMD - State of the art ofMorphing Detection-

Training the mindSETEMERGENT (STING2)

Training the mindSETEMERGENT (STING2)-

CityxChange
SysMed-COPD PhD Fabienne
RosslerCityxChange
SysMed-COPD PhD Fabienne
Rossler

-

-

17

-

-

RemovalINTENDU - MarTera

REMOVALINTENDU - MarTera

-

-

-

-

-

-

HIPPOCAMPUS
SIDERWINHIPPOCAMPUS-

SIDERWINDOOLEEERA-NET Polybugs

DOOLEEERA-NET Polybugs-

EDUChange

EDUChange-

TAI-MRI
ProstOmics -TAI-MRIPROSTOMICS

-

-

OPVET
Choreomundus 2 - International Master in Dance Knowledge,
Practice and Heritage

OPVET
Choreomundus 2 - International Master in Dance Knowledge, Practice and Heritage

-

-

-

-

-

490

-

-

-

1 364

-232

1 321

602

449

2 403

507

-

20

146

-

764

-

7

-

368

1 846

1 497

-

187

1 148

492

-

4 521

-

247

-

-

-

7 928

-

-

-

-

-

-

1 692

-

-

-

490

2 046

-

926

133

691

384

1 058

-

854

2 451

197

-

-

-

-

2 365

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

1 000

1 616

-

-

-

1 595

-

-

-

-

-

-

-

457

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

723

-

-

324

-

-

-

1 668

-

-

-

288

-

-

748

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

393

103

-

-

218

-

306

115

-2 511

-

-

-

772

-649

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

226

-

-

-

1 313

-

-

-

498

-

-

-

570

-

706

-

-18

236

-

-

111

-

695

367

258

-

-

-

-122

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

61

-

-

249

-

-

405

306

115

-2 511

1 000

1 616

490

772

-649

1 595

1 364

-232

1 321

602

449

2 403

507

457

20

146

226

764

286

7

1 313

368

1 846

1 497

498

187

1 148

492

570

4 521

706

247

-18

236

723

7 928

111

324

695

367

258

1 668

1 692

17

-122

288

490

2 046

748

926

133

691

384

1 058

0

854

2 451

197

61

393

103

249

2 365

218

405

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

107

108
-

LASH FIRE
COSI - Erasmus +Classroom Laboratory

LASH FIRE
COSI - Erasmus +Classroom Laboratory

CHANNEL Raw Materials HydroMetECATLANTIS Raw Materials ReLieVe
Raw Materials RecycleMyPhone

CHANNEL Raw Materials HydroMetECATLANTIS Raw Materials ReLieVe
Raw Materials RecycleMyPhone-

Future Planners Erasmus+

Future Planners Erasmus+--

Clean Cultures
STEMkey
SNAP
INTERVENE
Ipear
Mastering 9 Conversations:
Helping refugee entrepreneurs

Clean Cultures
STEMkey
SNAP
INTERVENE
Ipear
Mastering 9 Conversations:
Helping refugee entrepreneurs--

Erasmus+ 2020 iLikeIT2
EPICC
SOLSTICE

Erasmus+ 2020 iLikeIT2
EPICC
SOLSTICE

EXCITE
5GMediaHUB

EXCITE
5GMediaHUB-

Raw Materials Smart-WAAM
Raw Materials SisAl

Raw Materials Smart-WAAM
Raw Materials SisAl

-

-

-

-

-

3

-

rurALLURE HARARE

rurALLURE -

-

-

-

-

HARARENOTELEBXROTORNOTELEBXROTOR

ALAMEDA
Erasmus+ UNET Capacity
building

ALAMEDA

Albatross

Albatross
Erasmus+ UNET Capacity
building-

ELECTRODEELECTRODE-

ProvideERC Synergy KiloNeurons

ProvideERC Synergy KiloNeurons

-

-

-

-

CiviMatics
PANDA

CiviMatics

-

-

91

-

161

PANDA

MOST

METICOSMETICOS

Choreomundus Gamma

Raw Materials DSM School

Raw Materials DSM School

MOST

Climate KIC Nordic Hub

Climate KIC Nordic Hub

Choreomundus Gamma-

Raw Materials RAIDMAP 2

Raw Materials RAIDMAP 2-

Climate KIC Journey 2020
PAIR

Climate KIC Journey 2020

-

-

-

PAIR

Ca2re

Ca2re

-

DIGIPLACEROCOCO2HP -DIGIPLACE-SELF - Smart t-shirts for an
Easier LiFe

SELF - Smart t-shirts for an
Easier LiFe

ROCOCO2HP -

-

BOWI

BOWI

-

ETHNA System
THREADETHNA System

-

-

463

443

-

364

-

-

396

-

-

-

-

THREADUPENSKILLSEASYRIGHTSEASYRIGHTS

Climate KIC Accelerator 2020

InnoEnergy Business creation
activities

InnoEnergy Business creation
activities

UPENSKILLS

Erasmus+2018-1-NL01KA203-038960 - strategiske
partnerskap i høyere utdanning- Values in doing assessmentsof healthcare technologies

Erasmus+2018-1-NL01KA203-038960 - strategiske partnerskap i høyere
utdanning - Values in doing
assessments of healthcaretechnologies

Climate KIC Accelerator 20202019 ERASMUS+ Stategisk partnerskap - Sigrid Nakrem

2019 ERASMUS+ Stategisk
partnerskap - Sigrid Nakrem-

BEYOND
BugWright 2-

-

HYPOS
syn.ikia

HYPOS
syn.ikia
BEYOND-ENSITENIPOLECS (Non-Intrusive Pwer
Monitor for Low-Energy Computing Systems) (TETRAMAX)ENSITENIPOLECS

BugWright 2--

CoolHead
LAUNCH

CoolHead
LAUNCH-Yard4allACT-ERANET, Solon O.

Yard4allACT-ERANET, Solon O.

457

Climate KIC E-Zemcons

Climate KIC E-Zemcons-

ISSA - Internationalisation forSocial and Innovative Start Up'sand Entrepreneurs

ISSA - Internationalisation forSocial and Innovative Start
Up's and Entrepreneurs

1 587

-

-

2 726

1 473

425

-

7 440

3 028

5 025

-

-

2 938

2 321

5 275

25 734

-

-

-

904

-

-

-

-

-

-

793

-

1 625

-

50

-

-

65

-

1 346

46

-

150

1 283

163

2 780

-

-

-

1 218

-

234

1 842

-

-

-

629

-

3 065

321

-

-

-

-

-

-

-

-

710

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

1 057

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

626

-

-

-

1 107

-

1 023

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

30

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

900

-

-

-

-

476

608

972

-

-

-

-

-

-

-

-

370

-

-

-

-

-

-

-

260

311

-

-

-

-

-

169

577

-

-

170

-

231

296

433

-

63

-

-

-

-

187

-

86

-

-

-

-

-

-

-

130

-

-

-

-

-

-

-

157

327

-

-

-

-

40

186

-

-

-

56

189

12 641

-

-

112

1 587

1 057

370

2 726

1 473

425

3

7 440

3 028

5 025

260

311

2 938

2 321

5 275

25 734

626

169

577

904

1 107

170

1 023

231

296

433

793

63

1 625

91

50

161

187

65

86

1 346

46

30

150

1 283

163

2 780

130

463

443

1 218

364

234

1 842

396

157

327

629

900

3 065

321

40

186

476

608

972

56

189

12 641

710

457

112

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

109

110
-

-

FOSC - CLIMAQAU
Subslide
InnoCyPES
DAG
EasierCHePICC Erasmus +ENHANCERIAPICKFOODFOSC - CLIMAQAU
Subslide
InnoCyPES
DAG
EasierCHePICC Erasmus +ENHANCERIAPICKFOOD--EIT Food Breeze
ENERGICA
LOVE_NESTEIT Food Breeze
ENERGICA
LOVE_NEST

Sum

2 849

7 155

-

231 717

-

1 400

-

2 076

-

1 703

1 361

2 167

-

1 337

7 206

1 434

-

166

-

-

-

-

-

1 353

4 127

8 718

3 114

-

-

1 342

4 406

1 416

-

9 044

-

2 947

191

-

865

2 146

2 641

1 132

2 653

376

1 785

1 399

3 490

-

1 976

3 626

-

5 275

-

56

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

19 379

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

528

-

-

-

1 445

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

513

-

-

-

-

-

-

46 939

-16

-

-

-

-

19 336

-

-

-

1 072

-

-

-

-

-

-

-

294

-

-

-

-

-

-

292

-

-

321

-

-

-

-

-

-

-

-

-

224

-

-

483

-

249

632

-

-

64

-

3 793

-

3 578

300 940

-16

7 155

1 400

166

2 076

19 336

1 703

1 361

2 167

1 072

1 337

7 206

1 434

1 353

4 127

8 718

3 114

294

528

1 342

4 406

1 416

1 445

9 044

292

2 947

191

321

865

2 146

2 641

1 132

2 653

376

1 785

1 399

3 490

224

1 976

3 626

483

5 275

249

632

513

1 187

64

1 981

3 793

3 406

Forklaring
Tabellen skal omfatte de tiltak/prosjekter ved institusjonen som finansieres av EU og som er utbetalt i regnskapsperioden. Prosjekter som er EU-finansiert, størrelsen på finansieringen (utbetalingen) og navnet og kortnavnet på prosjektene skal rapporteres. Det skal skilles mellom prosjekter som finansieres via Horisont Europa, Horisont 2020, EUs
rammeprogram for forskning (FP7 ) og andre EU-finansierte prosjekter. Tilskudd fra EUs randsoneprogram til FP7 skal oppgis særskilt. Institusjoner som har koordinatorrolle i
EU-finansierte prosjekter, skal opplyse om dette.

Sum

CA17131 SAGA, The Soil
CA17131 SAGA, The Soil
Science & Archaeo-Geophysics Science & Archaeo-Geophysics
Alliance
Alliance

Erasmus + Europa 2021/2022
ENOUGH

Erasmus + Europa 2021/2022
ENOUGH

ELECTRON

CIRCLE II
TransformAr - Innovation
Packages for transformational adaptation of European
regions and communities

CIRCLE II
TransformAr - Innovation
Packages for transformational adaptation of European
regions and communities

SURROUNDEDbySCIENCE

Amulet- Main

Amulet- Main

ELECTRON-

CLIMEVOLVE

CLIMEVOLVE

SURROUNDEDbySCIENCE-MIGRADISPMIGRADISP-RASOPTA
OxyTempFish

RASOPTA
OxyTempFish

-

-

-

-

-

-

-

-

Erasmus + RE OPEN
4-OCEANS

Erasmus + RE OPEN

-

-

-

-

-

4-OCEANSOPTIBILITY
CollectIEF

OPTIBILITY
CollectIEF

DigiGeo - Transferring contact,technology- and field-based education to digital: methods andtools for geosciences training

DigiGeo - Transferring contact,technology- and field-based
education to digital: methods
and tools for geosciences
training-

Vipcoat
DIALOGUES - hovedprosjekt(ingen timer/kostnader her)

Vipcoat
DIALOGUES - hovedprosjekt(ingen timer/kostnader her)-

SPIOMET4HEALTHCAMPAIGNers

SPIOMET4HEALTHCAMPAIGNers-

AIDAinnova
HearLight--

AIDAinnova

MaTek

MaTek

-

-

HearLight

CoDe-S

CoDe-S-DIVE-

B-CRATOS
SellSTEM

B-CRATOS
SellSTEM-

iclimabuilt ---eROBSON

INCITE

1 187-

iclimabuilt -

DIVE

1 981

-

eROBSON

INCITE

3 578
3 406

-

-

-

ERA-MCM4SB

ERA-MCM4SB--

Populism, Inequality andInstitutions

Populism, Inequality andInstitutions-

EMERALD Erasmus+ KA2 Strat- EMERALD Erasmus+ KA2 Strategiske partnerskap
egiske partnerskap

Erasmus+ SeTech Tra
ISEED

Erasmus+ SeTech Tra
ISEED

ENHANCE
TeraFlow

ENHANCE
TeraFlow

Robotics4EU
ImPureRobotics4EU
ImPure

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

EU.011

EU.1

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

111Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

NOTE 31 RESULTAT - BUDSJETTOPPFØLGINGSRAPPORT
Beløp i 1000 kroner

Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra gebyrer
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønn og sosiale kostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle
eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle
eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader
Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader
Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet(nettobudsjetterte)
Tilført annen opptjent virksomhetskapital
Sum avregninger
Innkrevingsvirksomhet og andre overføringer
til staten
Inntekter av avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevingsvirksomhet
Sum innkrevingsvirksomhet og andre overføringer tilstatenTilskuddsforvaltning og andre overføringer
fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

112

Budsjettfor 2021

NOTE 32 DATAGRUNNLAGET FOR INDIKATORER I FINANSIERINGSSYSTEMETRegnskap pr Avvik budsjett/ Regnskap pr31.12.2021
regnskap pr31.12.2020
31.12.2021

Referanse

7 601 622
02 004 900
340 875
09 947 397

7 721 712
02 192 279
448 925
9 933
10 372 849-120 090
0-187 379-108 050-9 933-425 452

7 378 080
02 037 355
435 646
12 9249 864 005

N31.1
N31.2
N31.3
N31.4
N31.5
N31.6

0
6 790 147
788 000228
6 660 114
857 509-228
130 033-69 509244
6 323 238
790 085

N31.7
N31.8
N31.9

0

0

0

0

N31.102 560 515
10 138 662

2 658 562
10 176 413-98 047-37 751

2 262 106
9 375 673

N31.11
N31.12-191 265

196 436-387 701

488 332N31.13

0
0
0

3 681
2 665
1 016

-3 681-2 665-1 0168 642
9 732-1 090N31.14
N31.15
N31.16-191 265

197 452-388 717

487 242N31.17201 265-167 038

368 303-473 134

N31.19-10 000
191 265-30 414-197 452

20 414388 717-14 108-487 242

N31.20N31.21

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N31.22
N31.23
N31.24

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N31.26
N31.25
N31.27

Beløp i 1000 kroner
Indikator
Tilskudd fra EU

31.12.2021
223 974

31.12.2020
176 199

Referanse
N32.3

Tilskudd fra Norges forskningsråd - NFR
Tilskudd fra regionale forskningsfond - RFF
Sum tilskudd fra NFR og RFF

1 248 088
4 553
1 252 641

991 6405 972
997 612

N32.20N32.21
N32.2

202 714468 442130 059
801 215349 213432 494
104 969
886 676

N32.10N32.12
N32.13
N32.1

Tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA)- diverse bidragsinntekter- tilskudd fra statlige etater- oppdragsinntekter
Sum tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet

113

114
0
0
0

Finansielle aktiviteter
Kjøp av aksjer og andeler
Andre finansielle utgifter
Sum finansielle aktiviteter-206 367

0

3. Netto endring i kontantbeholdning (2-1)
Kontroller
Netto endring fra kontantstrømoppstillingen
Samsvarstest tabell/oppstilling

9 464 8320

Sum finansielle aktiviteter
SUM INNTEKTER

00

9 013 677

Sum overføringer til virksomheten
Finansielle aktiviteter
Innbetaling ved salg av aksjer og andeler
Andre finansielle innbetalinger (f.eks. innbet. av rente)

9 013 677
0
0
0

519

Overføringer til virksomheten
Inntekter fra statlige bevilgninger til drift
Innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre
Andre innbetalinger

519

Sum investeringsinntekter

450 636

Sum driftsinntekter
Inntekter fra investeringer
Salg av varige driftsmidler

320 98900
129 647

31.12.2019
Driftsinntekter
Inntekter fra salg av varer og tjenester
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser
Refusjoner1)
Andre driftsinntekter

2. Inntekter

9 671 199

0

Sum overføringer fra virksomheten

SUM UTGIFTER00725 312

Overføringer fra virksomheten
Utbetalinger til andre statlige regnskaper
Andre utbetalinger

725 312

Sum utgifter til større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

8 945 887

Sum driftsutgifter
Investeringsutgifter
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

6 269 202
2 676 685

31.12.2019

Driftsutgifter
Lønnsutgifter
Varer og tjenester

1. Utgifter

Utgiftsart/inntektsart

410 679
0,00

410 679

9 787 088

2 000

0
2 000

9 319 934

9 319 934
0
0
0

134

134

465 020330 67700
134 343

Regnskap
31.12.2020

9 376 409

5 514

5 514
0

0

0
0

571 488571 488

8 799 407

6 319 251
2 480 156

Regnskap
31.12.2020

753 359
0,00

753 359

10 150 282

000

9 684 303

9 684 303
0
0
0

1 009

1 009

464 970

318 8660
0
146 104

31.12.2021

9 396 923

2 998

2 998
0

0

0
0

569 890569 890

8 824 035

6 589 559
2 234 476

31.12.2021

656 804
0,00

656 804

10 173 342

000

9 668 342

9 668 342
0
0
0

0

0

505 000

360 00000
145 000

Budsjett
2022

9 516 538

0

0
0

0

0
0

571 538

571 538

8 945 000

6 610 000
2 335 000

Budsjett
2022

KS.25

KS.18+KS.21A
KS.7+KS.8+KS.22+KS.24A

KS.1A+KS.1B+KS.6
KS.3
KS.3C
KS.3A+KS.3D

KS.16

KS.4
KS.5
KS.9
KS.9A+KS.10

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

KS.19
KS.13+KS.21B+KS.23+KS.24+KS.24A

KS.14A
KS.14B-KS.14BI-KS.3B

KS.17

KS.11
KS.12+KS.14+KS.15

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

Regneregler

T1II.071
T1II.07

T1II.06

T1II.05

T1II.04

T1II.041
T1II.042

T1II.03

T1II.031
T1II.032
T1II.033
T1II.034

T1II.02

T1II.021

T1II.01

T1II.011
T1II.012
T1II.013
T1II.014

T1I.05

T1I.04

T1I.041
T1I.042

T1I.03

T1I.031
T1I.032

T1I.02

T1I.021

T1I.01

T1I.011
T1I.012ReferanseÅrsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

7.8 TABELLER

115

116
478 339

Sum bidrag

210 621

Fri virksomhetskapital

1)

Tildelinger fra regionale forskningsfond inngår på denne linjen.

Regnskapstall i kolonne B må fylles ut manuelt.

Kontroll

SUM NETTO GJELD OG FORPLIKTELSER

Langsiktig gjeld (netto)
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler
Annen langsiktig gjeld
Sum langsiktig gjeld

0

2 555 645

0001 050 724

840 103

Andre avsetninger:
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

199 741
6 849

625
6 483

0

2 966 324

059 13359 133

1 026 737

219 215807 522532 135

294 2350

1 348 319

512 074444 840225 060-221 771
0
388 116

2 966 324

2 803 043
163 281031 3100-46 114

Sum andre avsetninger

10 173 342
9 742 490
366 332

10 173 342

560 952

430 852

71 0005 500
53 600506 037-53 2220

1 551 034

499 783
444 410397 444-254 2770463 674

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak i fremtidige budsjettår:Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra
fagdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra
fagdepartementet
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål1)
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår:Feriepenger m.v.
Skattetrekk og offentlige avgifter
Gjeld til leverandører
Gjeld til oppdragsgivere
Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

2 555 645

Sum kontanter og kontantekvivalenter

KS.3
KS.3C
KS.3D

N1.2+N1.8+N1.9+(N15III.4)
N1.11A+N1.17+N1.18+(N15III.2)
N1.21E+N1.30+(N15II.6)
N1.29A+(N15II.3)

Regneregler

03 719 683

0
43 18143 181

1 080 710

246 631834 079753 419539 995
14 267312 107-112 950
01 842 373

538 106
509 164479 563-318 090
0633 630

3 719 683

3 459 583
260 100
0

N15I.2+N15I.6+N15II.4
N15I.5

N15I.1

N15II.3
N15I.3

DIII.4
DIII.2+DIII.3
DIII.1-BII.3
DIII.06-BII.1
DIV.1-BV.1A
DIII.6-BII.2-BI.1

BIV.1
BIV.2A+BIV.2B
BIV.3

Regneregler-0753 3590-15 952-15 952

53 973

CIII.01-AII.1-AI.1
DI.01+DII.1-AIII.04A

26 557 N15I.4+N15III.4+N15III.2+
N15II.5+N15II.6+N15II.7
27 416
CI.1-AIII.1+AIII.04A

221 284

340 254
7 418

17 872-144 2600

494 054

26 03264 324254 503-96 3190245 514753 359656 540
96 8190Regnskap Endring 2020
31.12.2021
til 2021

N1.49+(N16.021A-N16.010A)
N1.50+(N16.021B-N16.010B)
N1.51+N1.52+N1.54+(N16.021C+N16.021D+N16
021E-N16.010C-N16.010D-N16.010E)
N1.48+N1.59+N1.65+N1.66+Saldering mot tabell 1

39 051N1.32A+(N15II.051A)+N1.22D+(N15II.4)
239 582 N1.32F-N1.32A+(N15II.051B+N15II.051C+N15II.051D+
N15II.052)
227 404
N1.35C+N1.36C+(N15II.051E+N15II.051F)

0

0
0
0

9 106 353

7 328 392
86 236
470 590
1 221 135

Budsjett for2022

Regnskap Regnskap
31.12.2019 31.12.2020

10 150 282
9 870 624
328 799

10 150 282

461 250279 658

96 0558 521
77 016703 343302 779

44 831355 73300008 985 689

7 351 624
82 469447 768
1 103 828

Regnskap
31.12.2021

2 286 287
269 358
09 787 088
9 412 869
343 601

9 787 088

531 529374 219

92 4386 676
58 196566 154291 41240 743233 9990000

8 689 405

7 075 378
82 588455 267
1 076 172

Regnskap
31.12.2020

Kontanter og kontantekvivalenter
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank
Beholdning på andre bankkonti
Andre kontantbeholdninger

Balansedag 31. desember
Beløp i TNOK

1)

Regnskapstall i kolonne B og C må fylles ut manuelt.
Tildelinger fra regionale forskningsfond inngår på denne linjen.

Tabell 1 - sum inntekter
Undersum
Andre inntekter

9 467 382

550 380

Sum oppdragsinntekter m.v.
SUM INNTEKTER

402 116

Andre inntekter og tidsavgrensninger

74 2837 968
66 013

232 504

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

Oppdragsinntekter m.v.
Oppdrag fra statlige virksomheter
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter
Oppdrag fra private

49 415
196 4200

Sum overføringer til virksomheten
Offentlige og private bidrag
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner1)
Bidrag fra private

000

8 438 663

Sum tildelinger til statsoppdraget
Overføringer til virksomheten
Overføringer fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Overføringer fra andre departement til tilskudd til andre
Overføringer fra andre virksomheter til tilsudd til andre

6 760 765
82 956519 265
1 075 677

Regnskap
31.12.2019

Tildelinger til finansiering av statsoppdraget
Bevilgninger fra fagdepartementet
Bevilgninger fra andre departement
Tildelinger fra andre statlige forvaltningsorganer
Tildelinger fra Norges forskningsråd

Inntektstype

T3I.07

T3I.06

T3I.051
T3I.052
T3I.05

T3I.04

T3I.042

T3I.041

T3I.03T3I.034
T3I.035

T3I.033

T3I.031
T3I.032

T3I.02

T3I.021
T3I.022
T3I.023
T3I.024
T3I.025
T3I.026

T3I.01

T3I.011
T3I.012
T3I.013

Referanse

T2I.06
T2I.07
T2I.08

T2I.05

T2I.04

T2I.044

T2I.041
T2I.042
T2I.043

T2I.03

T2I.033

T2I.031
T2I.032

T2I.02T2I.021
T2I.022
T2I.023

T2I.01

T2I.011
T2I.012
T2I.013
T2I.014

ReferanseÅrsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

117Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

BALANSEOPPSTILLING
Beløp i 1000 kroner
EIENDELER

31.12.2021

31.12.2020

31.12.2019

Referanse

A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
II Varige driftsmidler
III Finansielle anleggsmidler

10 6488 962 028
69 1478 337
9 251 958
66 1497 845
9 472 563
60 635

T4I.011
T4I.012
T4I.013

Sum anleggsmidler

9 041 823

9 326 444

9 541 043

T4I.01

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
II Fordringer
III Bankinnskudd, kontanter og lignende

6 828
459 443
3 719 683

37 928338 0202 966 324

7 920
393 1312 555 645

T4I.021
T4I.022
T4I.023

Sum omløpsmidler

4 185 954

3 342 272

2 956 696

T4I.02Sum eiendeler drift

13 227 777

12 668 716

12 497 739

T4I.030

0

0

T4I.041

Sum eiendeler

13 227 777

12 668 716

12 497 739

T4I.04

STATENS KAPITAL OG GJELD

31.12.2021

31.12.2020

31.12.2019

C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
II Avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgninger

315 778874 938
8 972 676

285 364
707 900
9 260 295

271 256234 766
9 480 408

T4II.011
T4II.012
T4II.013

Sum statens kapital

10 163 392

10 253 559

9 986 430

T4II.01

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld

43 1810
3 021 204

59 1330
2 356 024002511309

T4II.021
T4II.022
T4II.023

Sum gjeld

3 064 385

2 415 157

2 511 309

T4II.02

Sum statens kapital og gjeld drift

13 227 777

12 668 716

12 497 739

T4II.03

0

0

0

T4II.041

13 227 777

12 668 716

12 497 739

T4II.04

IV Fordringer verørende innkrevingsvirksomhet og andre overføringer tilstatenIV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum statens kapital og gjeld

Merknad: Regnskapstall i kolonne D må fylles ut manuelt ut fra forrige års spesifikasjon

www.ntnu.no118

Trondheim | Gjøvik | Ålesund

119