DJEČJI VRTIĆ „KRIJESNICA“ULICA VLADIMIRA NAZORA 3a42 231 MALI BUKOVEC
Telefon: 042/ 843-277
e-mail: krijesnica@mali-bukovec.hr

GODIŠNJE IZVJEŠĆEODGOJNO-OBRAZOVNOG RADA DJEČJEG VRTIĆA„KRIJESNICA“ZA PEDAGOŠKU GODINU 2022./2023.

Mali Bukovec, kolovoz 2023.godine

12

SADRŽAJ
1.USTROJSTVO RADA..................................................................................................................................... 4
2. MATERIJALI UVJETI RADA .......................................................................................................................... 8
3. NJEGA I SKRB ZA TJELESNI RAST I RAZVOJ............................................................................................... 10
4. ODGOJNO-OBRAZOVNI RAD.................................................................................................................... 11
5. PROGRAM RANOG UČENJA ENGLESKOG JEZIKA “ENGLESKI U KRIJESNICI” ........................................... 20
6. STRUČNO USAVRŠAVANJE ...................................................................................................................... 22
7. SURADNJA S RODITELJIMA ...................................................................................................................... 24
8. SURADNJA S VANJSKIM USTANOVAMA I ČIMBENICIMA ........................................................................ 24
9. VREDNOVANJE......................................................................................................................................... 26
10. RAD UPRAVNOG VIJEĆA ........................................................................................................................ 26
11. GODIŠNJE IZVJEŠĆE O RADU RAVNATELJA ............................................................................................ 27

3

1.USTROJSTVO RADA
Osnivač Dječjeg vrtića „Krijesnica“ (u daljnjem tekstu: Vrtić) je Općina Mali Bukovec. Vrtić
svoju djelatnost provodio je u matičnom objektu- Ulica Vladimira Nazora 3a, Mali Bukovec i
područnom objektu- Dravska ulica 42a, Veliki Bukovec.
Dječji vrtić „Krijesnica“ Mali Bukovec organizira i ostvaruje redoviti program njege, odgoja,
obrazovanja, zdravstvene zaštite i unapređenja zdravlja djece i socijalne skrbi za djecu odnavršenih 36 mjeseci života do polaska u školu koji je prilagođen razvojnim potrebama djece
i njihovim mogućnostima i sposobnostima, program predškole i kraći program ranog učenja
engleskog jezika „Engleski u Krijesnici“.
U okviru svoje djelatnosti Vrtić organizira i provodi sljedeće programe:
Tablica br. 1
Programi i broj djece
PROGRAMBROJ DJECEPROVOĐENJEPROGRAMA

Redoviti 9-satni program s

75

Od 6:30 sati do 15:30 sati

19+13

Jedanput tjedno u trajanju po

integriranim programom
predškole
Kraći program ranog učenja
engleskog jezika „Engleski u

45 minuta u popodnevnim

Krijesnici“

satima u centralnom i
područnom objektu

U pedagošku godinu 2022./2023. upisano je 75 djece, s obzirom da smo tijekom godine imali
nekoliko ispisa, upisala su se djeca s liste čekanja pa smo godinu završili sa 74 djece.
U matičnom objektu Mali Bukovec polazilo je 49 djece dok je u područnom objektu, Vrtić
polazilo 25 djece. Upise smo vršili tijekom cijele pedagoške godine. Upisana su sva djeca s

4

područja Općine Mali Bukovec i Općine Veliki Bukovec, te dvoje djece romske nacionalne
manjine i jedno dijete iz Ukrajine.
Tablica br.2
Broj djece po mjesecima i odgojnim skupinama
MJESECUKUPAN BROJ DJECE UUKUPAN BROJ DJECE UMATIČNOM OBJEKTU

PODRUČNOM OBJEKTUVeliki Bukovec

Rujan

24+15

22

Listopad

25+18

22

Studeni

25+18

25

Prosinac

25+17

25

Siječanj

25+17

25

Veljača

26+1925Ožujak27+20

25

Travanj

27+20

25

Svibanj

27+21

25

Lipanj26+22

25

Srpanj23+22-

Kolovoz

27+21-

U razdoblju mjeseca srpanj i kolovoza zbog sveukupnog manjeg broja djece, Podružnica vrtića
Veliki Bukovec je zatvorena te djeca iz područja Općine Veliki Bukovec polaze u vrtić umatičnom objektu u Malom Bukovcu.
Prema evidenciji ispričnica najviše pobola bilo je u mjesecu listopadu, prosincu i ožujku. Djeca
su izostajala zbog bronhitisa, upale pluća, angine i konjunktivitisa.
Radno vrijeme ustanova bilo je od 6:30 sati do 15:30 sati, od ponedjeljka do petka.
Narealizaciji

odgojno-obrazovnog

programa

zaposlenoje5odgojitelja,

1

odgojiteljica/pripravnica, te stručna suradnica pedagoginja/pripravnica.
5

Tablica br. 3
1. Ustrojstvo rada zaposlenih u matičnom objektu
SKUPINA

BROJ

BROJ

IME I PREZIMEDJECEODGOJITELJAODGOJITELJA

Katarina BačaniMLAĐA
„KOCKIĆI“222STRUČNA SPREMA

GODINE
STAŽA

Sveučilišna

12

prvostupnica(djeca u dobi ododgojiteljica djece

3. godine do 5.

rane i predškolske

godine života)

djece
Ana-Marija Lilek

Sveučilišna

1

prvostupnica
odgojiteljica djece
rane i predškolske
djece
STARIJA

Jelena Lazaneo

Stručna„PČELICE““

Stančinprvostupnica(djeca u dobi od
5,5 godina do

27

2

12

(baccalaurea)
predškolskog odgoja

polaska u školu)

Ivana Križanić

Stručna14

prvostupnica(baccalaurea)
predškolskog odgoja

Tablica br.4
2. Ustrojstvo rada zaposlenih u područnom objektu

6

SKUPINA

BROJ

BROJ

IME I PREZIMEDJECEODGOJITELJAODGOJITELJAMJEŠOVITASKUPINA

Sandra Jany
25

2STRUČNA SPREMA

GODINE
STAŽA

Stručna prvostupnica

12(baccalaurea)„BALONČIĆI“

predškolskog odgoja(djeca u dobi od
3. godine do

Dejana Vugrač

Magistra primarnog

polaska u školu)(zamjena zaobrazovanja

4

Helenu Biškupbolovanje,
porodiljni)

U matičnom objektu u Malom Bukovcu tijekom pedagoške godine 2022./2023., umlađojmješovitoj odgojnoj skupini radile su 3 odgojiteljice: Katarina Bačani, Ana-Marija Lilek, zbog
upisa djeteta s teškoćama u razvoju, dok su u starijoj mješovitoj skupini radile Jelena Lazaneo
Stančin i Ivana Križanić. U mješovitoj skupini u podružnici vrtića Veliki Bukovec radila je Sandra
Jany i Jasenka Sabol do 31.10.2022.godine. kao zamjena za odgojiteljicu Helenu Biškup, a od
1.11.2022. godine umjesto Jasenke Sabol zaposlila se Dejana Vugrač. Melita Geci, pedagoginja/pripravnica radila je u skupinama 5 sati dnevno, te 1,5 na ostalim poslovima.

Radno vrijeme odgojiteljica realizirano je kroz 40 sati tjedno:

27,5 sati neposrednog rada s djecom

10 sati ostalih

odgojiteljsko-zdravstvena vijeća, planiranje, programiranje,

poslova:vrednovanje, priprema prostora, stručno usavršavanje( individualno iskupno), suradnja s roditeljima i ostalim čimbenicima (roditeljski
sastanci, individualni razgovori, uređivanje web stranice, sudjelovanje
na manifestacijama)

2,5 sati

stanka7

3. Ustrojstvo rada ostalih zaposlenih
RADNO MJESTO

BROJ

IME I PREZIMEZAPOSLENIH

Ravnatelj

1STRUČNA

GODINE STAŽA

SPREMA

Mirjana Vida Murat

Sveučilišna

20

prvostupnica
odgojiteljica
djece rane i
predškolske
djece
Kuharica1Ružica Repić

sss

23

Spremačica

1

Sanja Lovasić

sss

23

Spremačica

Na polaRomina Kuzmić

nkv

25

radnogvremena

Administrativno-računovodstvene poslove te poslove na održavanju i uređivanju vanjskog
prostora obavljali su djelatnici Općine Mali Bukovec.

2. MATERIJALI UVJETI RADA
Prostorni kapacitet objekta u Malom Bukovcu uređen je i u funkciji je za dvije odgojno-obrazovne
skupine dok u Velikom Bukovcu u područnom objektu prostorni kapacitet je za jednu skupinu
djece. Prostorno materijalni uvjeti zadovoljavaju provođenje odgojno-obrazovnih programa premasvim mjerilima Državnog pedagoškog standarda predškolskog odgoja i naobrazbe, normativima
za izgradnju i tehničkim propisima.
Prostori dnevnog boravka koji su namijenjeni za provođenje odgojno-obrazovnog rada dobro su
osvjetljeni, prozračni, klimatizirani, opremljeni sustavom za grijanje, te sa zasebnim ulaznim
prostorom s garderobom i sa sanitarnim čvorom i po kvadraturi zadovoljava kriterije standarda kao
i različite potrebe djece.
8Materijalni uvjeti omogućavali su djeci svakodnevno spontano učenje kroz igru, istraživanje iotkrivanje. Sav potreban materijal potreban za provedbu odgojno-obrazovnog rada redovito se
nabavljao. Kako bi se zadovoljila različite potrebe pojedinog djeteta u prostorima dnevnog boravka
formirani su centri aktivnosti ( likovni centar, centar za početno pisanje i čitanje, matematički
centar, obiteljski centar, centar dramatizacije, centar građenja i konstruiranja, Stolno-manipulativni
centar…). Centri su opremljeni kombinacijom didaktičke opreme, ali i neoblikovanim
materijalima(prirodni materijali, tekstil, plastika, ambalaža, suđe…). te su se kroz godinu mijenjali
i nadopunjavali novim materijalima i poticajima kako bi osigurali poticajno okruženje u kojem
dijete može samostalno istraživati svijet oko sebe i igrati se prema vlastitom izboru. Organizacija
prostora po centrima aktivnosti pružala je djeci zadovoljenje individualnih potreba s naglaskom na
sigurnost i funkcionalnost.
Sobe dnevnog boravka u centralnom objektu opremili smo novim ormarićima koji su funkcionalni,prenosivi, stabilni i izrađeni od kvalitetnog materijala, te zadovoljavaju svim tehničkim, osnovnim
ekološkim i estetskim mjerilima. Centre za igru upotpunili smo novim naslovima knjiga islikovnica, didaktičkim igračkama te igračkama za centar kuhinje. U područnom objektu u
Velikom Bukovcu nadopunili smo novi stolom i stolicama, te ormarićem za odlaganje igračaka.
Osim namještaja u područnom objektu postavili su se komarnici na svi postojećim prozorima.
U podružnici Veliki Bukovec preko projekta Poboljšanje energetske učinkovitosti objavljen od
Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije, postavljena je fotonaponska elektrana
sa ugrađenom dizalicom topline. Vanjski prostor ispred vrtića uredile su se gredice sa cvijećem imali povišenim vrtom.
Vanjski prostor u centralnom objektu se je adaptirao i uredio sa novim kvalitetnijim igalima kako
bismo postigli što veću razinu sigurnosti djece prilikom boravka na otvorenom. Postavljeno je
kombinirano igralo sa penjalicama i toboganom, njihalica na opruzi i ljuljačka na opruzi. U svrhu
zaštite djece od bilo kakvih ozljeda tijekom korištenja gore navedenih igrala, ispod istih je
postavljena antitraumatska podloga prema uputama dobavljača, a strogo su poštivana i pravila
glede sigurnosne zone oko pojedinog igrala. Igralište je nedostupno vanjskim posjetiteljima jer je
prostor van radnog vremena vrtića zatvoren.

93. NJEGA I SKRB ZA TJELESNI RAST I RAZVOJKako nam je sigurnost i zdravlje djece i zaposlenika jedan od prioriteta u ustanovi od strane Zavoda
za javno zdravstvo Varaždinske županije obavljena je revizija postojećeg HACCP studije, teuvidom u dokumentaciju, planove samokontrole objekta, evidencije i zapisa nisu utvrđene nikakve
nesukladnosti koje bi se kosile sa uvjetima i propisima dobre higijenske i proizvođačke prakse.
Redovito se vršila kontrola, vođenje i arhiviranje evidencija, kao i usluga koje su definirane
zakonskom regulativom (mikrobiološki brisevi, kontrola vode, hrane, sanitarni pregledi, DDD
mjere).
Redovito se vršila kontrola i servis vatrogasnih aparata i opreme, te sustava za grijanje preko
ovlaštenih osoba.
Jelovnici su sastavljeni prema energetskim i prehrambenim vrijednostima za djecu predškolske
dobi na tjednoj bazi. Jelovnici su se redovito objavljivali na službenoj web stranici vrtića te u
prostoru vrtića na vidljivom mjestu. U prehranu su se unosile sezonske namirnice, te smo nastojali
da se što češće poslužuje svježe voće i povrće. Tekućina (voda, čaj) djeci je uvijek dostupna (usobi i na igralištu) na način da se mogu samoposluživati.
Prije samog dolaska djeteta u skupinu roditelj je obavezan donijeti liječničku potvrdu oprocijepljenosti djeteta i obavljenom sistematskom pregledu. S roditeljima se obavlja individualnirazgovori oko psihosocijalnog, tjelesno-motoričkog razvoja, te o zdravlju i primarnim potrebama
samog djeteta. Izostanke djece pratili smo i bilježili u zdravstvenim kartonima. Većina bolesti se
odnosila na bolesti dišnih puteva, crijevne viroze, konjunktivitis, te vodene kozice (varicelle).
Napredovanje djece pratili smo putem antropometrijskih tablica, evidencije procijepljenosti,
tjelesno-motoričkog, socio-emocionalnog i govornog razvoja. Kod uočenih odstupanja u razvoju
djece inicirale smo individualne razgovore sa roditeljima i upućivali ih da potraže dodatna
mišljenja stručnjaka. Poticali smo i organizirali, kada su nam vremenske prilike dozvoljavale, igre
na otvorenom i boravak na svježem zraku. U cilju zaštite zdravlja djece vršen je stalan nadzor nad
opasnim sredstvima, poduzimale su se mjere za sprečavanje nastanka ozljeda i upozoravalo djecu
na opasne situacije u vrtiću i izvan njega.

104. ODGOJNO-OBRAZOVNI RAD
Odgojno-obrazovni rad redovitog 9-satnog programa provodio se u dvije skupine u matičnom
objektu: mlađa skupina-djeca od 3. godine života do 5. godine i starija skupina -djeca od 5 godineživota do polaska u školu, u područnom objektu formirana je jedna mješovita skupina- djeca od 3.
godine života do polaska u školu.
Sama organizacija rada usmjerena je prema osiguranju dobrobit za dijete te njegovu osobnu,
emocionalnu, tjelesnu, obrazovnu, socijalnu dobrobit i razvoj ključnih kompetencija za
cjeloživotno učenje, prateći dob, mogućnosti djeteta njegove osobine, specifičnosti i aktualne
potrebe.
Organizacija prostora dnevnih boravaka osmišljena je za nesmetano učenje, te su se odgojnoobrazovne aktivnosti provodile u kvalitetnim strukturiranim centrima za aktivno istraživanje,
kretanje, interakcije i zadovoljenje različitih interesa djece. Takvo okruženje podržavalo je želju za
istraživanjem i stjecanjem znanja, vještina i kompetencija kod svakog djeteta individualno.
Manipuliranjem stvarima, istraživanje novim materijalima, uočavanjem, promatranjem djeca se
nudila mogućnost dolaženja do zaključaka, novih spoznaja. Podržavanje kod djece povjerenje usvoje sposobnosti, oslanjane na vlastito iskustvo i znanje, daje djetetu sigurnost i utječe na
samopouzdanje.
Aktivnosti su realizirane prema godišnjem planu i programu

i Kurikulumu Dječjeg vrtića,

tromjesečnom planu aktivnosti, tjednim i dnevnim planovima. Radi bolje realizacije i efikasnosti
u provođenju programa, odgojitelji su na odgojiteljsko-zdravstvenim vijećima dogovarali,nadopunjavali, raspravljali o temama koje će se provoditi u radu s djecom ovisno o trenutnom
interesu skupine uzimajući u obzir dob i specifičnost svake skupine.

•

Proces adaptacije

Proces adaptacije započinje dolaskom novoupisane djece i njihovim uključivanjem u odgojnoobrazovnu skupinu. Kako se proces adaptacije razlikuje od djeteta do djeteta, primarni cilj u tom
procesu je olakšati prilagodbu na način da smo stvorili pozitivno ozračje u kojem će se svako dijete
osjećati prihvaćeno, a roditelj informiran, upućen.
11

U procesu prilagodbe odgojitelji, pedagoginja i ravnateljica upoznali su roditelje sa eventualnim
poteškoćama na početku prilagodbe individualno i na roditeljskom sastanku.
Boravak djeteta u vrtiću u početku je trajao kraće, a permanentnim praćenjem djeteta, boravak se
produživao te smo na taj način individualizirali pristup svakom djetetu. Nastojali smo zadovoljiti
potrebu za sigurnošću, nježnošću, razumijevanjem i pripadnošću.
•

Tjelesni i psihomotorni razvoj

U području tjelesnog i psihomotornog razvoja vrlo nam je važno zadovoljiti potrebu djece za
kretanjem u svim oblicima (sjedenje, puzanje, stajanje, hodanje, trčanjem…) Svakodnevnim
tjelesnim aktivnostima i čestim boravcima na svježem zraku( na dvorištu , u šetnji) razvijali smo
koordianciju čitavog tijela i utjecali na pravilno držanje tijela. Osmišljavanjem aktivnosti djeca su
rado sudjelovala u igrama kao što su sati tjelesnog odgoja, pokretne igre s pjevanjem, natjecateljske
igre, provlačenje, skakanje, puzanje, trčanje, čučnjevi, igre s rekvizitima, slobodna igra s loptom,
gađanje u dalj, bacanje u vis, hvatanje i sl.)Za razvoj fine motorike šake svakodnevno smo u radu s djecom osmišljavali aktivnosti koje potiču
razvoj hvatanja i baratanja s predmetima, a kako bi utjecali na senzomotorni razvoj i okulomotorni
razvoj (rezanje škaricama, lijepljenje, nizanje, trganje papira, modeliranje, gužvanje, hvatanje
pincetom, građenje i manipuliranje sitnim predmetima..)Organiziranjem aktivnosti i osmišljavanjem istraživačkih igara uključivali smo i poticali djecu na
manipulaciju i baratanje, istraživanje, povezivanje, zaključivanje te omogućivali djeci da razvijaju
spektar motoričkih vještina te da na brži i lakši način izražavaju svoje ideje i da razvijaju bolje
razumijevanje svijeta oko sebe.
Raznolikim aktivnostima utjecali smo na psihomotorni razvoj i tjelesni, a napredak je vidljiv kod
sve djece.

•

Spoznajni razvoj

Na razvoj spoznajnog, odnosno kognitivnog područja utječe aktivna interakcija djece s okolinom i
omogućuje im da svoje trenutno iskustvo nadograđuje, proširuje i dolazi do novog iskustva, do

12novih spoznaja i znanja koje može koristiti u svakodnevnom životu za bolje razumijevanje okoline
koja ga okružuje.
Tijekom godine u radu s djecom organizirali smo i osmišljavali aktivnosti koje potiču djecu nauočavanje veza i odnosa među predmetima i pojavama, učenju i dolaženju do novih pojmova.
Djeca u godini pred polaskom u školu usvojila su prostorne i vremenske odnose, upoznata su sgeometrijskim tijelima i likovima. Najbolji način stjecanja znanja i korištenja vlastitog iskustva
djeteta je učeći čineći i koristeći svoje već stečeno iskustvo.
Djeca borave u dobno mješovitim skupinama, pa brže i lakše uče jedni od drugih, surađuju,dogovaraju i donose zaključke. Istraživačke aktivnosti posebno zauzimaju mjesto u spoznajnom
razvoju jer su djeci privlačne, zaokupljuju im pažnju i uče na vlastitom iskustvu.
Osmišljavali smo aktivnosti za razlikovanje boja, nijansa, oblika, veličine, mirisa, okusa, teksturei sl. Osnovni matematički pojmovi bili su integrirani u glazbene, likovne, tjelesne aktivnosti kako
bi djeci omogućili da lakše shvate odnose među količinama, uče o brojevima, količini, brojevnim
nizovima, zbrajanju i oduzimanju. Raznolikim aktivnostima utjecali smo kod djece na razvoj
pažnje i koncentracije.

•Socio-emocionalan razvoj i razvoj ličnosti

Prostorna organizacija vrtića i kvalitetno osmišljeno okruženje omogućavalo je socio-emocionalni
razvoj koji se temeljio na međusobnom uvažavanju, poštovanju, ostvarivanju međusobne
komunikacije svih sudionika, djece i odraslih. Ugodno ozračje djeci je davalo osjećaj sigurnosti i
pripadnosti, te stjecanje povjerenja u odgojitelja, ali i druge djece. Poticajno socijalno okruženje
omogućilo je da sam proces prilagodbe nove djece ne stvara preveliki stres za dijete samo, ali i za
roditelje. Interakcija, suradnja djece te uvažavanje na različitosti, međusobno prihvaćanje,
dogovaranje, pomaganje doprinijelo je kvaliteti odgojno-obrazovnog rada.
Razvijanjem empatije prema jedni drugima postizali smo ugodnu atmosferu u radu, spremnost na
pomoć i razvijanje skupne povezanosti te učenju načina kako nenasilnički riješiti sukobe pomoću
razgovora, dogovora i edukacijskih priča i igara.

13

Većina djece je samostalna kod jela, korištenja pribora za jelo, oko presvlačenja i oblačenja, oko
brige za osobne i tuđe stvari. Nudeći djeci izbor da sami svladavaju male zadatke i izazove razvijali
smo kod djece osjećaj važnosti i samouvjerenosti. Kroz individualne aktivnosti, utjecali smo i na
introvertiranu djecu koja stjecanjem povjerenja u odgojitelja podizala svoje samopouzdanje.
Poticanjem djece na samostalnost, razvijali smo nove vještine koje će im trebati i u daljnjem životu
i snalaženju u novim nepoznatim situacijama.

•

Govor, komunikacija, izražavanje i stvaralaštvo

Poticajno jezično okruženje te svakodnevne situacijske aktivnosti koristili smo kako bi unaprijedili
i utjecali na razvoj govora i komunikacijskih vještina, prilagođavajući se individualnim razlikamameđu djecom, koristeći se poticajnim pitanjima, razgovorom i slušanjem. Tijekom čitave godine
osmišljavale su se igre za početno čitanje i pisanje (igre riječima, zagonetke, brojalice, igre u rimi,
izvodili su se igrokazi, recitacije, igre asocijacije..i sl.)Govor kod djece bogatili smo novim riječima koristeći se pričama, slikovnicama, slikopričama, aposeban naglasak stavljali smo na slušanje, razumijevanje govora. Dramatizacijama priče
omogućili smo djeci da se individualno angažiraju emocionalni i intelektualno u interakciji sa
drugom djecom. Na taj način utjecali smo na jačanje koncentracije, motiviranost, razmišljanje,
uključivanje mašte te razvijanju kreativnosti i oblikovanje misli i osjećaja. Nudeći djeci aktivnu
ulogu u dramatizaciji omogućavali smo im da individualno stječu iskustvo i za javni nastup.
U glazbenim aktivnostima učili smo i pjevali prigodne pjesme. Djeci su stalno dostupni instrumenti
koji su se koristili i u organiziranim glazbenim aktivnostima. Kroz glazbene aktivnosti stvarala seugodna atmosfera u skupini, ponajviše s pokretnim igrama s pjevanjem, igre u kolu, a kako bi
razvijali i ritam često smo koristili i razne malešnice i igre prstima.
Kod razvoja dječje likovnosti naglasak je stavljen na istraživanje i upoznavanje djeteta s različitim
likovnim tehnikama, načinima korištenja, upoznavanje novih materijala, korištenje i kombiniranje
otpadnih i neoblikovanih materijala. Dostupnost materijala, slobodom izbora poticali i podržavalismo kod djece da izraze svoju kreativnost jer spontano izražavanje djeteta u likovnom izrazurađeno je na prethodnom vlastitom iskustvu. Skretanjem pažnje na detalje i individualnompristupom, uspijevali smo kod djece da izraze svoje misli, osjećaje, emociju i dobivali originalne
14radove koji su vrlo važni za daljnje praćenje djetetovog razvoja. Iz tog razloga nastojali smo
omogućiti svakom djetetu da se izrazi na prirodan način putem likovnog izražavanja i stvaralaštva.

PROJEKTI NA NIVOU SKUPINE:
NAZIV PROJEKTA: SLOVARKO-učimo slova lako. Projekt su vodile Jelena Lazaneo Stančin
Ivana Križanić.
CILJ PROJEKTA:
Pobuditi kod djece interes za upoznavanje slova i interes i ljubav prema pisanoj riječi i tekstu ,razvijati predčitalačke vještine

AKTIVNOSTI:
Upoznavanje djece sa lutkom Slovarkom koji ih je vodio kroz hrvatsku abecedu i upoznao ih sa
slovima i pojmovima vezanim uz jezi, govor i književnost
Izrada slovarice
Povezivanje slova i glasaVježbe glasovne analize i sinteze kroz različitih igara, izrada didaktičkih igara
Likovne i glazbene aktivnosti
Prikaz slova pokretima tijela
Proučavanje dječjih slikovnica, priča, pjesama, proučavanje slikovnih rječnika, upoznavanje s
novinama, časopisima, letcima, video prikazi pisama različitih naroda
ZADACI:
Usvajanje novih znanja i vještina
Proširivanje dječjeg vokabulara novim riječima
Razvijati govornu komunikaciju
Upoznati djecu s različitim vrstama pisma
15

Uočavati sličnosti i razlike hrvatske abecede i stranih abeceda
Uvesti djecu u dječju književnost

Sve su projektne aktivnosti bile provedene, no u praksi, u svakodnevnom boravku uodgojnoj skupini, odgojiteljice su prilagođavale ritam i načine prenošenja novih znanja djeci uskupini. Neke su planirane teme djeci bile zanimljivije i provodile su se kroz duži period, dok su
neke bile u određenom period djeci teže pa smo ih prolongirali za kasniji period te na taj način
omogućavali djeci da uče u skladu sa trenutnim stupnjem razvoja. Kroz provođenje projekta,
uočavali smo i individualne razlike među djecom te smo dodatno osmišljavale aktivnosti kako bi
se prilagodili svakom djetetu ne samo zbog individualnih razlika, već i zbog dobi. Aktivnosti smo
provodili na više razina te smo periodično ponavljali i nadograđivali neke teme. Tako smo u praksu
uvele i brain gym aktivnosti koje smo gotovo svakodnevno provodile s djecom. Svemu smo
pristupali fleksibilno, a lutak Slovarko postao je dio skupine te su ga djeca svakodnevno koristila
u svojim samoorganizirajućim aktivnostima. Djeca su najviše uživala u kvizovima –na slovo, na
slovo; pisanju slova na različitim podlogama, izrađivanju slova od neoblikovanih materijala, pišibriši ploči; pokretnim igrama sa slovima-poligon slova, napiši slovo tijelom; pisanje tajnih porukau šiframa - glagoljicom i sl; U projektu smo vodili brigu da zadovoljimo različite dječje potrebe tesu sve aktivnosti stimulirale više vrsta razvoja odjednom i omogućavale djeci da na prirodan način– kroz igru, suradnju, isprobavanje i ponavljanje usvajaju nova znanja i vještine. Na kraju smo u
grupi imali 10ak djece koja su samostalno čitala, sva starija djeca prepoznavla su slova cijele
abecede. Neka su djeca mogla čitati i mala slova. Napredak se na kraju projekta video i na djeci
koja su tijekom godine teže usvajala određene sadržaje – npr. glasovnu analizu i sintezu. Djeca su
se na kraju i verbalno bolje izražavala. Osmislili su i 2 priče koje su samostalno ilustrirali.
Atmosfera je tijekom provođenja projektnih aktivnosti bila ugodna, motivirajuća, djeca sumeđusobno lijepo surađivala i pomagala si međusobno.

16

NAZIV PROJEKTA: BOJE I OBLICI. Projekt su vodile Katarina Bačani i Ana-Marija Lilek
CILJ PROJEKTA:
utjecaj na razvoj senzomotorike i spoznajni razvoj kod uočavanja promjena boja i nastanka novih
boja, te uočavanje, imenovanje i prepoznavanje geometrijskih oblika

AKTIVNOSTI:
Izrada mobila sa primarnim bojama, plakata sa primarnim i izvedenim bojama
Izrada bočica sa bojama (princip pješčanog sata) i kućica za osamljivanje u različitim bojama
Različite aktivnosti vezane za eksperimentiranjem bojama–

slikanje prstima preko prozirne folije–

slikanje pjenom za brijanje–

priprema didaktičkih igračaka za stolno – manipulativni centar–

preslikavanje boja s predmeta na papir

Pokretne igre (npr. “Skoči na boju ili oblik” djeca osim prepoznavanja boja i oblika razvijaju
tjelesnu spretnost, ali i strpljenje čekajući u redu)
Izrada lutaka u obliku geometrijskih oblika–

crtanje, izrezivanje, bojanje, oslikavanje geometrijskih oblika–

priprema radih listića vezanih uz boje i oblike

Priprema slikovnica – "Dugine boje", "Vuk koji je htio biti druge boje", "Ti nisi kao mi"...
ZADACI:
Poticati razvoj verbalnog izražavanja i proširivanja rječnika kod djece
Imenovanje i prepoznavanje osnovnih i izvedenih boja, te prepoznavanje i imenovanje
geometrijskih oblika
Poticanje svakodnevne tjelesne aktivnosti kroz prirodne oblike kretanja
Poticanje uočavanja broja i količineUvježbavanje fine motorike šake i prstiju
Poticati razvoj uočavanja i razlikovanje prostornih odnosa
Utjecati na razvoj vezan uz taktilnost i vizualizaciju
Razvijanje fine motorike ruke i koordinacije u prostoru

17

Poticati suradnju, međusobno pomaganje i dogovor oko izvršavanja pojedinih zadataka tj. igre u
zajedničkim aktivnostima
NAZIV PROJEKTA: VOZI, LETI, PLOVI. Projekt su vodile Sandra Jany i Dejana Vugrač.
CILJ PROJEKTA:
Zadovoljiti dječji interes za prometnim sredstvima te stjecanje znanja o prometu i sigurnije
snalaženje u prometu

AKTIVNOSTI:
Upoznavanje vozila iz prošlosti ( Enciklopedija)
Promatranje vozila u sadašnjosti
Izrada vozila od kocki, boca, kartonskih kutija, drveta
Upoznavanje prometnih znakova i njihova izrada
Osmišljavanje vlastitog prometnog znaka
Izrada poligona za bicikl ispred vrtića i pravilna vožnja bicikla
Izrada plakata s vozilima
Posjeta policajca vrtiću
Posjeta instruktora vožnje vrtiću
ZADACI:
Upoznavanje prometala iz prošlosti, sadašnjosti i zamišljanje u budućnosti
Upoznavanje mjesta prometovanja pojedinog prometala
Upoznavanje najčešćih prometnih znakova i pravila
Upoznavanje ponašanja u prometu
Osposobiti djecu za lakše snalaženje u svojoj okolini

Za vrijeme provedbe projekta odgojiteljice su sustavno prikupljale pedagošku
dokumentaciju u obliku foto i video zapisa, promatrale, raspravljale i na temelju toga planirale
buduće aktivnosti. Neke od zadaće odgojitelja bile su: osmisliti bogatu i poticajnu materijalnu
18sredinu te stvoriti ozračje koje će osigurati realizaciju cilja projekta, prikupiti potrebne
enciklopedije, priče, slikovnice kako bi se djeci približila važnost vozila, nijhove karakteristike,mjesto prometovanja, osigurati i prikupiti potrebne materijale za planirane likovno – stvaralačke
aktovnosti, osluškovati dječje ideje i želje te na temelju toga usmjeravati nastavak projekta.
Aktivnosti koje smo provodile bile su različite pjesmice na temu prometa, priče, igrokazi,
mozgalice, proučavali smo enciklopedije, gledali edukativne emisije i animirane filmove. Neke odlikovnh aktivnosti bile su: izrada jedrenjaka, balona na vrući zrak, rekompozicija vozila, završi
vozilo, izradi vozilo od geometrijskih likova, kamion i vlak od neoblikovanog materijala, bojanje
velikog 3D vlaka, automobila, zrakoplova i broda temperama, izrada rakete, bicikla, helikoptera i
broda od neoblikovanog materijala, izrada plakata s vozilima iz prošlosti, sadašnjosti i budućnsti,
izrada prometnih znakova, izrada vozila od kocaka.
Kroz rad na projektu djeca su upoznala vozila koja prometuju kopnom, vodom i zrakom. Rad na
projektu pozitivno se odrazio na svu djecu, mlađa djeca uživala su u simboličkim igrama u velikom
kartonskim vozilima, dok su starija djeca pokazala i razvijala svoje vještine u likovnom izražavanju
i stvaranju. Radom na projektu djeca su postavljala pitanja, tražila dodatne poticaje i aktivnosti,
razvila maštu, kreativnosti i inovativnost, osmišljavala nove igre u kojima su ih odgojiteljice
osluškivale i pratile njihov interes. Djeca su došla do novih spoznaja i znanja o vozilima, osobito
o vozilima kao što su zrakoplov, brod, raketa koji nisu uobičajeni za područje u kojem mi živimo.
Odgojiteljice su radom na ovom projektu dobile pozitivne povratne informacije na pripremljene
poticaje i aktivnosti za rad.

PROJEKTI NA NIVOU USTANOVE:„SIGURNI U PROMETU SADA SMO SVI, I MALI I VELIKI“
Projektne aktivnosti odnose se na prevenciju i edukaciju djece, roditelja i odgojitelja o prometnoj
kulturi, poštivanju pravila, stjecanju vještina za sigurno snalaženje u svakodnevnimživotnim/prometnim situacijama. Sam projekt započeo je prošle pedagoške godine, započevši
aktivnostima koje su osmislile i organizirale odgojiteljice po skupinama te kroz različitih igara,aktivnosti djeca su se upoznala sa svim elementima sigurnosti u prometu, a provedba i suradnja sa
vanjskim suradnicima nastavila se u i ovoj godini.
19Početkom pedagoške 2022./2023. godine organizirali smo radionice za roditelje, edukativne
radionice i aktivnosti za djecu. U izvođenju Umjetničke organizacije „Produkcije Z“ u Vrtiću
održala se lutkarska predstava „Prometna priča“.
Riječ je o edukativnoj priči namijenjenoj najmlađoj publici o tome kako se ponašati u prometu.
Tako su djeca iz područnog i centralnog objekta Dječjeg vrtića Krijesnica kroz jednostavne
dijaloge učila, o sigurnosti o prometu te kako se treba ponašati kada prelaze cestu, što jepješački prijelaz, čemu služi semafor, prometni znakovi.
Voditeljica, predavačica i instruktorica vožnje gospođa Andreja Travanić iz Autoškole-IOVIA iz
Ludbrega održala je

predavanje o sigurnosti u prometu namijenjenoj upravno najmlađima

sudionicima, djeci koja su i najugroženija. Svako dijete je dobilo reflektirajući prsluk i privjesak
koji su nabavljeni iz sredstva od Zaklade za prevenciju kriminaliteta Sveti Mihael Varaždinskežupanije.
Održalo se predavanje i edukativna radionica o pružanju prve pomoći namijenjena i prilagođena
za djecu polaznike vrtića. Predavanje i radionicu o pružanju prve pomoći „Mali tečaj velike prve
pomoć“ održala je ravnateljica Gradskog društva Crvenog križa Ludbreg Mirjana Jerbić.
U suradnji PP Ludbreg održala edukativna radionica/predavanje za roditelje koji su se podsjetili na
prometne propise, o ulozi i odgovornosti odraslih u prometnom odgoju djece od najranije dobi snaglaskom prepoznavanja važnosti pravilnog prijevoza djece u osobnim automobilima i podizanja
svijesti o prometnoj kulturi. Na predavanju/radionici je prisustvovalo 30 roditelja kojima su
podijeljene brošure i reflektirajući privjesci.

5. PROGRAM RANOG UČENJA ENGLESKOG JEZIKA “ENGLESKI UKRIJESNICI”
U ovoj se pedagoškoj godini kraći program učenja engleskog jezika razlikovao u odnosu na prošlu
godinu. Naime, stečenim iskustvom kroz praćenje djece, odgojiteljice su u suradnji sa
ravnateljicom predložile na roditeljskom sastanku provođenje programa jednom tjedno u trajanju
oko 45 minuta. Kako je riječ o djeci koja su redoviti polaznici vrtića, u prošloj se pedagoškoj godini
potvrdila sposobnost djece da prate program duže od 25 minuta i da se njihove aktivnosti ne
20

prekidaju pa su se, iz tih razloga, 2 kraća sata spojila u jedan. Ove je godine odgojiteljica Jelena
Lazaneo Stančin vodila program u centralnom objektu i na podružnici, Odojiteljica je kvalificiranaza provođenje ranog učenja engleskog jezika ( diploma B2 stupnja znanja jezika). U kraći program
engleskog jezika „Engleski u Krijesnici“ upisano je ukupno 32 djece u dobi od 5 do 7 godina. U
centralnom objektu, program engleskog jezika provodio se u starijoj odgojnoj skupini i polazilo ga
je ukupno 19ero djece, dok je u podružnici na Velikom Bukovcu, broj upisane djece bio 13.
Program se provodio u odgojnim skupinama nakon redovitog radnog vremena vrtića – od 15:30 do
16:15. Tijekom pedagoške godine, nije bilo ni jednog ispisa djece iz kraćeg programa „Engleski u
Krijesnici“.
Program engleskog jezika bio je organiziran u sobama dnevnog boravka odgojnih skupina vrtića.
Kako su sobe dnevnog boravka organizirane po centrima aktivnosti i kao takve, pružaju djeci
dodatni poticaj za usvajanjem novih znanja na prirodan način, tako smo i teme kroz godinu koje
smo obrađivali na satovima, uklopili u centre u sobi dnevnog boravka. Djeci su bili dostupnislikovni prikazi predmeta, ljudi, životinja koji su se uklapali u određeni centar aktivnosti. U
sobama dnevnog boravka, bio je uređen i opremljen i engleski kutić u kojem su djeci stalno bili
dostupni različiti materijali na engleskom jeziku – memory kartice, domino kartice-odjevni
predmeti, slikovni rječnici, slikovnice na engleskom jeziku, nazivi dana u tjednu, vremenski
kotačić (How's the Weather?), različiti prikazi ekspresija djece- osjećaji, pozdravi, doba dana,
dnevni ritam i sl. na plakatima. Stol i stolice, strunjača, lampica, radni listići sa temama koje smoobrađivali i sl. Djeca su na takav način spontano usvajala pojmove na engleskom jeziku i ponavljalašto smo obrađivali te međusobno komunicirala.

Prostor se tijekom pedagoške godine

nadopunjavao, mijenjao i usklađivao s planom i programom rada kao i sa potrebama djece. U
odgojno- obrazovnim skupinama, također smo koristile materijalne poticaje iz svih centara vezane
za određenu temu koju smo obrađivale s djecom u kraćem programu kako bi djeca lakše i prirodnije
usvojila nove pojmove i svrstala ih u prirodno okruženje. Djeca su nesmetano mogla koristiti stalno
dostupne materijale iz centara aktivnosti- iz likovnog centra su koristili škarice, ljepila, bojice,flomastere, kolaž papire, šiljila, olovke, gumice i sl. iz dramskog centra lutke za glumu; iz centra
veterinara životinje. U centru za razvoj matematičkih vještina, djeca su imala postere sa nazivima
geometrijskih likova kao i brojeve do 20 napisane na engleskom. U centru početnog čitanja ipisanja, uz hrvatsku, djeca su imala izloženu i englesku abecedu te su uočavala sličnosti i razlikemeđu slovima. Djeci je bilo zanimljivo spelovanje na engleskom i često smo ga koristili u kraćim
21

riječima i imenima djece. U radu smo redovito koristili i veliki tepih za uvodni dio sata- circle
time,a televizor u sobi nam je često kopristio za edukativna videa, kratke tematske crtiće, pjesmice
i plesove koji su se uklapali u teme prema planu i programu. U radu smo koristile posebno
nabavljena sredstva za rad - specijalizirani materijali za rad i učenje engleskog jezika: DubravkaBlažić i Dragana Grozdanić: First Steps 1 (komplet materijala). Tijekom cijele pedagoške godine,
prateći dječji interes, satove smo osmišljavale na način koji je djeci bio najbliži za nesmetano
usvajanje stranog jezika. Vodile smo računa da svakli sat bude formiran u obliku:•

govornih vježbi u formi pjesme, recitacije, razgovora, priče ili izlaganja vezanog uz sliku
ili plakat na određenu temu;•

igara koje iziskuju i potiču slušanje i ponavljanje;•

aktivnostima kod kojih djeca koriste i ruke i ostale dijelove tijela, a ne samo mozak.

Djeca su tijekom pedagoške godine sudjelovala sa programom na engleskom jeziku na dvije vrtićke
priredbe – božićnoj i završnoj.
Sve planirane tematske cjeline u okviru 40 satnog programa rada kroz godinu su bile i obrađene
Neke su teme djeci bile zanimljivije i brže su ih usvajala, dok su neke bile manje privlačne pa smo
i manje sati utrošili na njih. Program je provođen uz maksimalnu fleksibilnost kako bi djeca u
pozitivnoj atmosferi, opušteno usvajala nova znanja i vještine.

6. STRUČNO USAVRŠAVANJE
Odgojno obrazovni djelatnici stručno su se usavršavali individualno, tijekom čitave godine prema
interesima ustanove i područjima posebnog interesa, na Odgojiteljsko-zdravstvenim vijećima,putem eksternih oblika stručnog usavršavanja; prisustvovanjem stručnim skupovima,
predavanjima, seminarima, webinarima, putem internih stručnih aktiva; interne edukacije. Za
pripremu svojih tema stručnog usavršavanja, odgojitelji su koristili literaturu, upisivali u
Individualni plan stručnog usavršavanja. Teme koje su odabrali odgojiteljice prema Planu stručnog
usavršavanja bile su: Slovarko-učimo slova lako, Boje i oblici, Vozi, leti, polovi.
Usavršavanje se je odnosilo na teoretsko i praktično izvođenje, odnosno na temelju teorije izvodili
su praktične aktivnosti u radu s djecom te na taj način otkrivali nove metode i strategije rada.
22

Prezentaciju projekata prikazali smo na odgojiteljsko-zdravstvenim vijećima kako bi izmijenili
iskustva, kritički se osvrnuli na rad, učinili samorefleksiju i refleksiju na rad s ciljem unapređenja
metoda rada s djecom, proširivanjem znanja, mijenjanje prakse i pristupa odgojno-obrazovno radu.
Održalo se i interno stručno usavršavanje na temu „Nepoželjna ponašanja roditelja i kako asertivno
komunicirati s njima“.
Odgojitelji su pripremali članke za web stranicu vrtića, objavili smo nekoliko aktualnih tema: Mali
podsjetnik za prvi dan u vrtiću, Izlet i posjet Gradskoj knjižnici i čitaonici Mladen Kerstner u
Ludbregu, Dani kruha i Dani zahvalnosti za polodove zemlje, Posjet vatrogasaca Dječjem vrtiću.
Na nivou ustanove uključili smo se u projekt „Zajedno samo sigurni“ koji provodi Hrvatski crveni
križ-Gradsko društvo crvenog križa Ludbreg.
U suradnji sa Dječjim vrtićem Vlakić Martijanec sudjelovali smo u programu „Zdrave navike za
zdrave klince“ koji je provodio Centar za edukaciju i savjetovanje Sunce. Program je financiran od
strane Ministarstva zdravstva uz odobrenje Agencije za odgoj i obrazovanje. Odgojitelji su
sudjelovali u nekoliko edukacija, radionica vezanim za komunikacijke vještine i osobnog razvoja.
Sudjelovali su u sljedećim radionicama:•

Ti poruke i Ja poruke, tehnike aktivnog slušanja te agresivno, pasivno, pasivno-agresivno
i asertivno ponašanje – uvodno ponavljanje i pozicioniranje trenutnog znanja iprofesionalnih potreba•

Jesmo li svjesni kako upravljamo komunikacijom – korištenjem različitih vrsta pitanja inačinom postavljanja pitanja•

Neverbalna komunikacija•

Nikad dosta o empatiji vs. toksična komunikacija i “master talk”•

Vođenje komunikacije – proaktivno vs. reaktivno komuniciranje, transfer u komunikaciji•

Korištenje socijalnih moći i emocija u komunikaciji•

Komunikacija u igri•

Osobna moć i snaga u komunikaciji – prezentnost (uz upitnik “16personalities”)

Osim skupnog usavršavanja odgojitelji su se individualno usavršavali kroz stručnu literaturu,
stručnih časopisa, Internet stranica.
23

7. SURADNJA S RODITELJIMA
Kako je cilj suradnje s roditeljima postizanje optimalnog razvoja i dobrobit djeteta, te kontinuitet
u odgoju i osnaživanje roditelja suradnju smo ostvarili kroz različite oblike. Uključivanje roditelja
u sve vrste aktivnosti koje se odnose na roditeljstvo, komunikacija između obitelji i odgojnoobrazovne ustanove doprinijela je kvalitetnom odnosu roditelj-odgojitelj-dijete.
Suradnju s roditeljima ostvarili smo individualno, najprije prilikom upisa djeteta u vrtić, inicijalnimrazgovorom te ih upoznali i informirali o o načinu rada, pristupu, obvezama, ali i o razvoju djeteta,njegovom napretku, mogućoj stagnaciji i eventualnoj poteškoći u razvoju. Održala su se dva
roditeljska sastanka, informativnog i tematskog karaktera, zajedničko druženje roditelja, djece iodgojitelja povodom završnog druženja. U odgojno-obrazovni proces uključivali smo roditelje nanačin da sudjeluju u realizaciji projekata, donošenju i prikupljanju materijala za aktivnosti.
Suradnju smo ostvarili putem kutića za roditelje i službene web stranice vrtića gdje smo ih
informirali o aktivnostima i radu skupine, objavljivali članke i aktualne teme o dječjem razvoju,
informirali o zdravstvenoj zaštiti i prehrani, o aktualnom stanju i važnim događajima.
Mogućnost roditelja da komunicira i aktivno sudjeluje u radu sa svojim komentarima, sugestijama
vrlo nam je važna jer aktivnim sudjelovanjem i razmjenom mišljenja i stavova uključujemo
roditelje u odgojno-obrazovni rad ustanove.

8. SURADNJA S VANJSKIM USTANOVAMA I ČIMBENICIMA
Vrtić redovito surađuje sa lokalnom zajednicom, sa udrugama i pojedincima. U mjesecu listopadu
povodom „Dana kruha i Dana zahvalnosti za plodove zemlje“ suradnju smo ostvarili s župnikom
koji je posjetio Vrtić. Povodom održavanja Mjeseca hrvatske knjige posjetili smo Gradskuknjižnicu i čitaonicu Mladen Kerstner a suradnju smo nastavili tijekom čitave godine na način dajednom mjesečno u vrtić dolazi teta čitati priče upravno namijenjene najmlađoj publici.
Organizirali smo i predstava za djecu u aranžmanu Dječje Čarobne scene
Sa „Udrugom žena Mali Bukovec“ sudjelovali smo u Fašničkoj povorci, te nastupom djece
povodom „Majčinog dana i Dana obitelji“. U aranžmanu Putničke agencije „ Trakostyan tours“
organizirali smo izlet za djecu u Međimurje.
24

Suradnju smo ostvarili sa sljedećim ustanovama:
1. Osnivačem, Općinom Mali Bukovec, gosp. Darkom Markovićem, mag. ing. el., Općinom Veliki
Bukovec, gosp. Franjom Vrbanićem, oko financiranja programa i investicijskih održavanja
objekta, primjene i provedbe odluka. Suradnja je izuzetno korektna i transparentna.
2. Ministarstvom znanosti i obrazovanja i Agencijom za odgoj i obrazovanje
3. Vrtićima: „Suncokret“ Sveti Đurđ, „Radost“ Ludbreg, „Vlakić“ Donji Martijanec, „Potočić“Jalžabet, kako bi unaprijedili rad, razmijenili iskustvo i poboljšali suradničke odnose.
4. Osnovnom školom Veliki Bukovec
5. Zdravstvenim organizacijama: Liječnička ordinacija dr. Jasenke Kranjčec Jagić, LjekarnaVaraždinske županije, ZZJZ Varaždinske županije
6. Vizor d.o.o., ekologija zaštita, konzalting
7. Udruge žena Mali i Veliki Bukovec
8. Putnička agencija „ Trakostyan tours“
9. DVD Mali i Veliki Bukovec
10.Policijska uprava, Župni ured
11. Udruga umirovljenika Mali Bukovec
12. Mljekarom i pekarom „Antun Bohnec“
13. Županijski ured za prosvjetu
14. Sveučilište u Zgrebu, Učiteljski fakultet
15. Hrvatskim zavodom za zapošljavanje
16. Foto Novak, Ludbreg
17. OPG-om Varvir
18. „ Podravska ruža“ restoran, Mali Bukovec
19. Stolarija „Jakopčin“, Mali Bukovec
25

20. Poštanski ured Mali Bukovec
21. Kazališnom skupinom „Dječja čarobna scena“, Zagreb
i drugim ustanovama koje su nam bile važne u realizaciji plana i programa.
Suradnja s vanjskim čimbenicima je važna za provođenje odgojno-obrazovnog procesa, doprinosi
otvorenosti ustanove i proširivanju i podizanju kvalitete rada u ustanovi.

9. VREDNOVANJE
Analizom i procjenom vrednovanja učinjenog i ne realiziranog usmjeravalo nas je za sljedeće
razdoblje u radu i organizaciji aktivnosti. Samorefleksijom i refleksijom rada omogućila je
odgojiteljima komparaciju rada, podizanje odgojno-obrazovnog procesa na višu razinu te promjene
u radu. Na temelju individualne i zajedničke dokumentacije o djeci (foto, video snimke, slika,crteža, izjava, pitanja, bilježaka…) pratili smo postignuća djece. Isto tako odgojitelji su na temelju
svojih bilježaka, fotografija, videosnimaka postizali i dolazili do zajedničkih zaključaka,ostvarivali kvalitetnu suradnju temeljenu na diskusiji i konstruktivnim raspravama, a u cilju
podizanja kvalitete različitih aspekata i cjelina odgojno-obrazovnog procesa.
Vrednovanje plana i programa vršili smo na temelju odgojiteljsko-zdravstvena vijeća, koja su seodržavala jedanput mjesečno radi dogovora oko realizacije plana i programa te načina izvođenja
aktivnosti, nabave materijala, izrade sredstava. Na temelju pedagoške dokumentacije procjenjivale
smo postignuća djece po razvojnim zadaćama za svaku skupinu posebno i po potrebi individualno
za dijete. Vrednovanje se je vršilo jedanput mjesečno i tromjesečno, te godišnje na kraju pedagoške
godine.

10. RAD UPRAVNOG VIJEĆA
Upravno vijeće Dječjeg vrtića „Krijesnica“ broji pet članova ( tri člana od predstavnika osnivača,
jedan predstavnik roditelja i jedan predstavnik iz redova odgojitelja). Sukladno Zakonu opredškolskom odgoju i obrazovanju, Statutu Dječjeg vrtića „Krijesnica“, Poslovniku o radu

26

Upravnog vijeća Dječjeg vrtića „Krijesnica“, te sukladno drugima aktima, u pedagoškoj
2022/2023.g. godini održalo se 9 sjednica Upravnog vijeća.

11. GODIŠNJE IZVJEŠĆE O RADU RAVNATELJA
Tijekom cijele pedagoške godine bitna zadaća ravnateljice bila je organizirati i unapređivati
djelatnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja koji obuhvaća odgoj, obrazovanje i skrb odjeci predškolske dobi, pronalazeći kvalitetna i optimalna rješenja za boravak djece i rad svih
djelatnika.
Rad ravnatelja odnosio se na planiranje i programiranje, organiziranje rada Vrtića, administrativno
računovodstveni poslove, suradnju, zastupanje i predstavljanje ustanove, stručno usavršavanje.
•

Planiranje i programiranje:-Izrada Godišnjeg plana i programa rada Dječjeg vrtića-Izrada godišnjeg plana rada ravnatelja-Planiranje sjednica Odgojiteljsko-zdravstvenog vijeća-Planiranje stručnog usavršavanje u ustanovi i online-u suradnji s predsjednikom Upravnog vijeća planiranje sjednica Upravnog vijeća-Izrada plana aktivnosti po mjesecima-Vođenje ljetopisa-uređivanje web stranice-analizu rada i postignuća tijekom pedagoške godine•

Organizacija rada odnosila se:-Upise i ispise djece-raspored djece i odgojitelja po skupinama-Organizacija rada prilikom obilježavanja određenih važnih datuma-organizacija aktivnosti prilikom suradnje s lokalnom zajednicom-koordinacija svih zaposlenih-koordinacija s podružnicom-provođenje projekta, prijava na natječaje-zamjena odgojiteljima zbog bolovanja ili godišnjih odmora
27

-provođenje mjera zaštite i prevencije zaraze-organizacija tekućeg održavanja, usuglašavanje s Upravnim vijećem i Općinama Mali
Bukovec i Veliki Bukovec•

Administrativno upravni poslovi odnosili su se na:-vođenje evidencije o djelatnicama i radnom vremenu djelatnica-izrada plana godišnjeg odmora-izdavanje Rješenja o godišnjem odmorima-sklapanje ugovora s korisnicima usluga-sklapanje Ugovora o radu
-sklapanje ugovora s dobavljačima-izdavanje Rješenja o ostalim primanjima ili pravima iz radnog odnosa ( slobodni dani,nagrade za rad..)-praćenje i primjena zakona-provedbenih propisa, pravilnika nadležnih Ministarstva-donošenje odluka i rješenja potrebnih za redovan rad vrtića-praćenje zakona i stručno usavršavanje iz tog djelokruga•

Suradnja, zastupanje predstavljanje ustanove odnosilo se na:-suradnja s Ministarstvom znanosti i obrazovanja-suradnja s Sveučilištem u Zagrebu, Učiteljski fakultet-suradnja s agencijom za odgoj i obrazovanje-suradnja s Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo-suradnja s Centrom za socijalnu skrb
-suradnja s Općinom Mali Bukovec i Općinom Veliki Bukovec-suradnja s Osnovnom školom Veliki Bukovec-suradnja s Upravnim vijećem-suradnja s lokalnom zajednicom ( udruge, obrti, trgovačka društva…)-suradnja s vrtićima iz područja Varaždinske županije-zastupanje ustanove prema potrebi, predstavljanje u medijima, seminarima i stručnim
skupovima-prezentacija rada ustanove na web stranici

28

-sudjelovanje u provedbi projekta „Modeli odgovora na odgojno-obrazovne potrebe djeceizložene riziku socijalne isključenosti u ustanovama ranog i predškolskog odgoja iobrazovanja“-sudjelovanje u izradi projekta Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade-sudjelovanje u izradi projekta Izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija i opremanje
predškolskih ustanova,. Nacionalni plan oporavka i otpornosti 2021. – 2026.

Godišnje izvješće odgojno-obrazovnog rada Dječjeg vrtića „Krijesnica“ izradila ravnateljica
Mirjana Vida Murat.

29