Utviklingsplan 2020-2022
Framtidens studietilbud og
livslang læring
Vedtatt av rektor 03.12.2019

UTVIKLINGSPLAN 2019 - 2022
Fremtidens studietilbud og livslang læring
Vedtatt av rektor 3/12 2019

1

Innhold1.

Formål .............................................................................................................................. 2

2.

Forventede effekter, nytte og gevinster ....................................................................................... 3

3.

Hovedtema ........................................................................................................................ 4
3.1 Kvalitetskultur .................................................................................................................... 4
3.2 Arbeidsrelevans.................................................................................................................. 5
3.3 Kvalitet i praksis .................................................................................................................. 6
3.4 Livslang læring ................................................................................................................... 7
3.5 Utvalgte fagområder ............................................................................................................ 8
3.5.1 Fremtidens teknologistudier ............................................................................................. 8
3.5.2 RETHOS-studier ............................................................................................................ 9
3.5.3 Fremtidens lærerutdanninger ......................................................................................... 10
3.5.4 Fremtidens HumSam-studier .......................................................................................... 11

4.

Risikovurdering ................................................................................................................. 12

5. Gjennomføring og oppfølging .................................................................................................... 13

2

1. Formål
En utviklingsplan med tilhørende virkemidler og tiltak skal bidra til å realisere ett eller flere utviklingsmål i NTNUs
strategi «Kunnskap for en bedre verden» gjennom forsterket innsats i en avgrenset periode.
Utviklingsplanene har en 3-års horisont og det legges opp til en årlig rullering/oppdatering. Utviklingsplaner på ulikeområder skal utfylle hverandre og må derfor ses i sammenheng.
Utviklingsplan for framtidens studietilbud og livslang læring beskriver hovedtema og resultatmål som ulike enheter ognivå ved NTNU skal prioritere og samarbeide om i de nærmeste årene. Det er et mål at fellestiltakene i denne planenskal være konkrete og at de skal samspille med lokale tiltak. Utviklingsplanen skal tydeliggjøre NTNUs prioriteringer.
Utviklingsplan for framtidens studietilbud og livslang læring skal bidra til å nå følgende av strategiens utviklingsmål:NTNU skal• heve kvaliteten i studieporteføljen, blant annet gjennom samordning og konsentrasjon og ut fra internasjonale trenderi utdannings- og arbeidsmarkedet• prioritere innovative og utforskende læringsprosesser med høy internasjonal kvalitet, bygget på forskningsbasert
kunnskap om læring
• utvikle etter- og videreutdanningstilbud i samspill med arbeidslivet• innarbeide innovasjonskompetanse i utdanningen av våre kandidater• utvikle tverrfaglige studietilbud og gi studentene innsikt i tverrfaglig samhandling gjennom læringsaktiviteter som krysser
fag- og profesjonsgrenser• stimulere til delingskultur og til at ressurser og kompetanse brukes på tvers av enheter• iverksette digitaliseringstiltak og forbedringer som støtter opp under helhetlige, standardiserte rutiner og
arbeidsprosesser
Tiltakene som beskrives i utviklingsplanen tar også hensyn til øvrige krav og føringer som NTNU står overfor:• Kunnskapsdepartementets overordnede mål for kunnskapssektoren:o Alle deltar i arbeids- og samfunnsliv
o Alle har den kompetansen som de selv og samfunnet trengero Samfunnet har tilgang til oppdatert kunnskap av høy kvalitet• Kompetansereformen Lære hele livet er regjeringens satsing på å møte utfordringene og UH-sektoren er viktige
som tilbydere av etter- og videreutdanning.
• KD utarbeider en stortingsmelding om samarbeid mellom høyere utdanning og arbeidsliv, med vekt på
praksis. Det er en forventning om å styrke studieprogrammenes arbeidsrelevans.
• Langtidsplan for forskning og høyere utdanning 2019 – 2028, med fokus på Teknologiløftet, FoU for omstillingog fornyelse i næringslivet, og kvalitet i høyere utdanning.
• I 2017 lanserte regjeringen Lærerutdanningen 2025 – Nasjonal strategi for kvalitet og samarbeid ilærerutdanningene, med forventning om god oppfølging og tett samarbeid med praksisfeltet.
• I utviklingsavtalen med KD forplikter NTNU seg til «å heve kvaliteten i studieporteføljen gjennom samordning og
effektivisering».
• Resultater av fusjon og intern faglig integrasjon. Etterlevelse av Politikk for kvalitet i og utvikling av
studieporteføljen

3

2. Forventede effekter, nytte og gevinster
Tiltak i denne utviklingsplanen forventes å gi et mer systematisk kvalitetsarbeid, som sikrer studentens læringsutbyttepå utvalgte områder (arbeidsrelevans og kvalitet i praksis). Det er et mål at den foreslåtte prosessen for revidering av
kvalitetssystemet, skal bidra til å utvikle en felles kvalitetskultur og derav videreutvikle kvaliteten i utdanningene.
NTNU forventer å styrke og kvalitetssikre arbeidsrelevansen i alle sine studietilbud, ved å utarbeide metodikk for
involvering av arbeidslivet i utvikling av studier. Som følge av en felles prioritering av livslang læring, med fokus på
fremtidens kompetansebehov og økt samarbeid med arbeidslivet, forventer vi å øke volumet av etter- og
videreutdanning.
En videreutvikling av studieporteføljen1, med fokus på strategisk betydning og faglig bærekraft, forventes å gjøre
studieporteføljen mer robust og sikre at våre kandidater har kompetanse for fremtidens arbeidsliv og et bærekraftig
samfunn. Løsing av globale og samfunnsmessige utfordringer krever evne til tverrfaglig samarbeid om komplekseproblemstillinger. I denne planperioden er følgende fagområder prioritert: Fremtidens teknologistudier, RETHOSstudier, Lærerutdanninger og Fremtidens HumSam-studier. Disse prosjektene skal ses i sammenheng og tydeliggjøre
tverrfaglige synergier innen studieområdene.

1 Politikk for kvalitet i og utvikling av studieporteføljen

4

3. Hovedtema
3.1 KvalitetskulturMålÅ videreutvikle og sikre høy kvalitet i utdanningene ved NTNU.
Bakgrunn
Kvalitetskultur skapes ved at den enkelte ansatte selv deltar i å utvikle rammene for sitt virke. Deltagelse,
medbestemmelse, eierskap, og bemyndiggjøring er nødvendig for å utvikle kvalitetskultur ved NTNU og derved drive
kvalitetssikring av utdanningene. Utvikling av kvalitetskultur ved NTNU avhenger derfor av at alle saksparter kan, og får,delta.
Politikk for kvalitet i og utvikling av studieporteføljen er det operative verktøyet for kvalitetssikring av utvikling av
studietilbudene ved NTNU. Et av politikkens formål er å fremme kvalitetskultur på områder som er vesentlig forstudentens læringsutbytte. Dette innebærer at det må gjøres en helhetlig gjennomgang av kvalitetssystemets
prosedyrer for evt. revideringer i tråd med politikken. Revideringen av kvalitetssystemet gjøres primært ved å innhente
informasjon om lokale strukturer og lokale behov, samt involvering av saksparter i utdanningen. NTNU er ett universitet
i tre byer, kvalitetskultur er et nettverk av fagtradisjoner innenfor fagfeltene og innenfor den enkelte studieby.
Nedenfra-og-opp-prosesser er grunnleggende for utvikling av kvalitetskultur, og må derfor ligge til grunn for all
kvalitetssikring av utdanningene. Dette er en kontinuerlig prosess, hvor lokal kunnskap må brukes for å utvikle
kvalitetssystemet gjennom tilbakemeldinger og medførende justeringer av systemet.
God utdanningsledelse er avgjørende for å skape god kvalitet i høyere utdanning. NTNU ønsker en utdanningsledelse
som er tydelig utviklingsorientert og mindre driftspreget. Utdanningsledelsen skal tilrettelegge for gode interne
prosesser med involvering av ansatte og studenter. For å utøve utdanningsledelse kreves tydelig rollebeskrivelse og
klare ansvarslinjer for alle aktørene som er involvert i studentens læringsbane, samt tydelig myndighetsområde og
tilstrekkelige ressurser for studieprogramleder. Studieprogramlederen er den primære endringsagenten ikvalitetssystemet, og hen står i en særstilling for å skape gode prosesser for å analysere og anvende resultater fra
studentevalueringer og andre relevante kilder for å videreutvikle studieprogram med høy kvalitet.

Tiltak - Kvalitetskultur
Tiltak 1:

NTNU skal følge opp Politikk for kvalitet i og utvikling av studieporteføljen, gjennom å
videreutvikle berørte prosesser i kvalitetssystemet. Inn- og utfasing av prosesser må ogsåvurderes i dette arbeidet.

Tiltak 2:

NTNU skal revidere Kvalitetssystem for utdanning. Revisjonsarbeidet skal gjennomføres ved
at alle saksparter deltar i hele prosessen.

Tiltak 3:

NTNU skal videreutvikle god utdanningsledelse for alle sentrale roller, gjennom åtydeliggjøre rollebeskrivelser, tilby opplæring og etablere fora for gjensidig
erfaringsutveksling.

5

3.2 Arbeidsrelevans
Mål
NTNU skal styrke og kvalitetssikre arbeidsrelevansen i alle sine studietilbud.
Bakgrunn
NTNU ønsker å tilby utdanninger som gir studentene ferdigheter og kompetanse til å skape framtidens arbeidsliv, og
bidra til utvikling og omstilling. For å nå dette målet må universitetet ha utstrakt og systematisk samarbeid medarbeidslivet. I tillegg til samarbeid om utvikling av praksis i utdanningene, kan dette være samarbeid om utvikling av
studieprogram, om bachelor- og masteroppgaver, om entreprenørskap, samt bruk av arbeidslivets kompetanse iundervisningen.
I NTNUs Politikk for kvalitet i og utvikling av studieporteføljen heter det at to av de grunnleggende forutsetningene for
utvikling av høy kvalitet i utdanningen er at studietilbudene har relevans for framtidens arbeidsliv og at de er
internasjonalt orienterte.
NTNU har mange ordninger som ivaretar dette, men det er ønskelig å styrke denne dimensjonen.

Tiltak - Arbeidsrelevans
Tiltak 4:

NTNU skal utvikle system / metodikk som ivaretar involvering av arbeidslivet i utvikling av
studier ved NTNU.
••

Ved årlig gjennomgang av studieplaner, involvere arbeidslivet (alltid systematisk
involvering av arbeidslivet).
Ved periodiske evalueringer (5-årig) av studieprogram, bruke representanter fra
arbeidsliv i kommisjon eller workshop.

Tiltak 5:

NTNU skal, ved revidering av kvalitetssystemet, øke fokus på arbeidslivsrelevans ved
prosedyrer og i krav og veiledninger.

Tiltak 6:

NTNU skal videreutvikle virkemidler for at arbeidsrelevans blir ivaretatt i alle studier og i
studieporteføljen. Det iverksettes 3 piloter for studier som ikke har obligatorisk praksis.

Tiltak 7:

Tydeliggjøre og forbedre NTNU Bridge som en koblingsportal mellom studentene,
fagmiljøene og arbeidslivet i arbeidet med å øke andelen av avlagte bachelor- og
masterprosjekter i samarbeid med eksternt arbeidsliv. (Jfr. Tiltak i Utviklingsplan for Økt
samspill, innovasjon og samfunnseffekt)

6

3.3 Kvalitet i praksis2
Mål
NTNU skal styrke kvaliteten i studieprogrammenes obligatoriske, og veiledede og vurderte praksisstudier gjennom
gjensidig forpliktende samarbeid med praksisfeltet og god kommunikasjon om et felles ansvar for studentens
profesjonsutvikling og sluttkompetanse.
BakgrunnObligatoriske og veiledede praksisstudier er en sentral del av studieprogrammet ved flere av NTNUs studieprogram.
Gjennomføring av slik praksis, som er beskrevet i nasjonale rammeplaner og retningslinjer, har derfor stor betydningfor kvaliteten i studieprogrammet. Utfordringer innen praksisfeltet, kan oppsummeres slik:
•
•
•
•
•
•
•
•

Samarbeidet med praksisfeltet er uforutsigbart og lite stabilt over tid
Mangel på forpliktende avtaler og kvalitetssikring
Usikkerhet omkring roller, ansvar og veiledningskompetanse
Mangelfull kommunikasjon mellom student, praksissted, og institusjon
Misnøye med teoriopplæringens relevans for praksis
Svak sammenheng mellom teori og praksis til tross for krav om systematisk kontakt mellom institusjon og
praksissted
For få gode og relevante praksisplasser
Svakt ressursgrunnlag, manglende finansiering

Tiltak – Kvalitet i praksis
Tiltak 8:

NTNU skal videreutvikle et forpliktende samarbeid med praksisfeltet regulert isamarbeidsavtaler.

Tiltak 9:

NTNU skal satse systematisk på å utvikle praksisveilederes veiledningskompetanse ogfaglærers kompetanse om praksisfeltet.

Tiltak 10:

NTNU skal definere tverrprofesjonell praksis og iverksette 2-3 piloter innenfor området.

Tiltak 11:

NTNU skal vurdere å ta i bruk arbeidslivsportalen når denne er ferdig utviklet, evt. ogsådelta i pilotprosjekt. (Arbeidslivsportalen er en digital portal for håndtering av
praksisadministrasjon, praksisvirksomheter og studenter som skal ha praksisperiode i løpet
av studiet. Portalen er under utvikling i regi av OsloMet.)2 « planmessig opplæring som foregår i autentiske yrkessituasjoner under veiledning av person med relevant yrkesutdanning og

yrkespraksis» (Brandt 2005)

7

3.4 Livslang læring
Mål
NTNU skal øke volumet av og kvaliteten i etter- og videreutdanning (EVU).
BakgrunnRegjeringen gjennomfører en kompetansereform i arbeidslivet, Lære hele livet. Flere må stå lengre i jobb, og endringer
i arbeidslivet gjør at vi trenger faglig påfyll raskere og i større grad enn tidligere. For å få gode råd til reformen har
regjeringen satt ned to utvalg, Ekspertutvalg om etter- og videreutdanning som gir et viktig kunnskapsgrunnlag for etkompetanseløft (NOU 2019: 12 Lærekraftig utvikling) og Kompetansebehovsutvalget som ser på hvilken kompetansenorsk arbeidsliv vil trenge i framtiden).
Utdanning er en av kjerneoppgavene til NTNU og ett av utdanningsmålene i NTNUs strategi er å utvikle etter- og
videreutdanningstilbud i samspill med arbeidslivet. Vi skal ha en relevant studieportefølje for livslang læring. NTNU
har lang erfaring med å utvikle relevante tilbud for arbeidslivet, og nå skal innsatsen økes betraktelig.
NTNU skal være bevisst sin rolle i å løse framtidens kompetansebehov innen livslang læring, og dette må gjenspeilesbåde i utviklingsmål og utviklingsplaner. Kommende endringer i nasjonale bestemmelser og rammebetingelser vil ogsåha betydning for NTNUs oppfølging av dette området.

Tiltak – Livslang læring
Tiltak 12:

NTNU skal avklare ansvarsforhold for sin EVU-virksomhet.

Tiltak 13:

NTNU skal videreutvikle sine rutiner og prosedyrer slik at utvikling av nye EVU-tilbud blir en
integrert del av samlet porteføljeutvikling.

Tiltak 14:

NTNU skal utrede muligheten for å tilrettelegge for livslang læring til alle uteksaminerte
kandidater.

Tiltak 15:

NTNU skal utvikle nye etter- og/ eller videreutdanningstilbud innen digitaliseringsområdet.

8

3.5 Utvalgte fagområderNTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, og et tyngdepunkt innen
profesjonsutdanning. De utvalgte fagområdene som vi ønsker å ha økt fokus på i kommende periode er; fremtidens
teknologistudier, RETHOS-studier, fremtidens lærerutdanninger og fremtidens HumSam-studier.
3.5.1 Fremtidens teknologistudier
Mål
NTNU skal utvikle sin studieportefølje innenfor teknologiområdet slik at den er samstemt med teknologiutviklingen,samfunnsutfordringene og nærings- og arbeidslivets behov i perioden fra 2025 og fremover.
BakgrunnEtter fusjonen i 2016 er NTNU samlet sett blitt Norges største institusjon for teknologiutdanninger, og i tillegg den
dominerende institusjonen på 5-årig integrerte- og ph.d.-utdanninger i teknologi. Innenfor ingeniørstudiet samordnernå NTNU studietilbudene fra de tre tidligere høgskolene, og det er naturlig i neste omgang å se ingeniørstudiet isammenheng med sivilingeniørstudiene og de øvrige teknologistudiene ved NTNU. Siste grundige gjennomgang av
sivilingeniørstudiet (nåværende 5-årige) ved NTNU skjedde for 26 år siden (1993), og det er på tide å gjøre en ny
vurdering av dette studiet.
Prosjektet Fremtidens teknologistudier skal utrede og utvikle et anbefalt rammeverk for NTNUs fremtidige
studieportefølje innenfor teknologi på bachelor-, master- og ph.d.-nivå. Utredningen skal legge grunnlag for å utnytte
de muligheter som felles campus kan gi.

Tiltak – Fremtidens teknologistudier
Tiltak 16:

NTNU etablerer prosjektet Fremtidens teknologistudier.
I tillegg til de klassiske teknologistudiene (hovedsakelig sivilingeniør- og ingeniørfag) skal
prosjektet berøre NTNUs studier innen realfag samt arkitektur-, design- og planleggingsfag.
Prosjektperioden er fra august 2019 til august 2021.
Fakultetene forutsettes å utvikle sine nye studietilbud og melde inn relaterte
porteføljeendringer innen mai 2022, slik at ny studieportefølje implementeres ett år om
gangen f.o.m. studieåret 2023/24.

9

3.5.2 RETHOS-studier
Mål
NTNU skal videreutvikle kvaliteten og relevansen i de helse- og sosialfaglige grunnutdanningene.
Bakgrunn
Bakgrunnen for RETHOS-prosjektet finner vi i Meld. St. 13 (2011–2012) Utdanning for velferd – Samspill i praksis. I
meldingen ble det vist til at helse- og velferdstjenestene ikke har god nok innflytelse på det faglige innholdet i disse
utdanningene. Det kom også frem at utdanningene er for statiske. Det ble konkludert med et behov for bedre styringog bedre mekanismer på nasjonalt nivå. Dermed ble RETHOS-prosjektet opprettet. Prosjektet har hatt som oppgave åsørge for utviklingen av forskriftsfestede retningslinjer for samtlige grunnutdanninger innen helse- og sosialfag. Detteer det største utviklingsarbeidet som er gjort på helse- og sosialfagutdanningene og inkluderer totalt 20
grunnutdanninger.
NTNU skal• forberede studentene på arbeidsoppgaver og arbeidsmåter i fremtidens helse- og velferdstjenester• sørge for høyere arbeidslivsrelevans og mer bærekraftige yrkesroller.
• sikre et minimum av sluttkompetanse for hver enkelt utdanning i tråd med brukernes og tjenestenes behov.
• påse at fagmiljøene på tvers av faggrensene samarbeider om utforming av innhold i utdanningene (bådeinnad og tverrinstitusjonelt) og gjør bruk av felles læringsressurser der dette er aktuelt.
Helse- og velferdstjenestene anses som en likeverdig samarbeidspartner i utformingen av innhold i utdanningene, og
NTNU skal involvere tjenestene og brukergruppene i utforming av innhold i utdanningene på en systematisk måte.

Tiltak – RETHOS-studier
Tiltak 17:

NTNU skal utarbeide studieplaner for 8 grunnutdanninger studieåret 2020-2021 og 5
grunnutdanninger studieåret 2021-2022.
Studieplanene skal være i samsvar med forskrift om felles rammeplan for helse- og
sosialfagutdanningene og med nasjonal forskriftsfestet retningslinje for den enkelte
utdanning samtidig og NTNUs Politikk for kvalitet i og utvikling av studieporteføljen.

Tiltak 18:

NTNU skal inngå samarbeidsavtaler med praksistilbyderne i henhold til krav i nasjonal
forskrift og de nasjonale retningslinjene. Avtalene skal regulere ansvar, roller, kapasitet på
praksisplasser, kompetanse og samarbeidsarenaer på alle relevante nivå og bør ogsåregulere forsknings-, utviklings- og innovasjonssamarbeid. Praksistilbyder skal væreinvolvert i utforming av samarbeidsavtalene.

Tiltak 19:

NTNU skal tilby opplæring i veiledning og partene skal samarbeide om plan for
gjennomføring av veiledningsopplæring.

10

3.5.3 Fremtidens lærerutdanninger
Mål
Fremtidsrettede, forskningsbaserte og praksisrelevante lærerutdanninger.
Bakgrunn
NTNU skal videreutvikle lærerutdanningene i lys av sentrale føringer, særlig Kunnskapsdepartementets
strategi Lærerutdanning 2025 Nasjonal strategi for kvalitet og samarbeid i lærerutdanningen og NTNUs utviklingsavtale med KD.
Føringene vektlegger spesielt forskningens rolle for en forskningsbasert lærerutdanning, styrket praksisrelevans og
samarbeid med skoleverket, rekruttering av faglig sterke studenter og bedre gjennomføring av studiene. Innføringen
av masterkrav i all lærerutdanning stiller økte krav til forskningsbasering og praksisstudier. Lærerutdanningene skal
sette skolens og vitenskapsdisiplinenes faglige mangfold inn i en profesjonskontekst.
Attraktive og bærekraftige lærerutdanninger krever samarbeid på tvers av fagmiljø, både innad og tverrinstitusjonelt,
på tvers av disiplin og profesjon, samt med eksterne samarbeidspartnere. Det legges til grunn for arbeidet at NTNU
både skal ha integrerte lærerutdanninger, herunder grunnskolelærerutdanning 1-7 og 5-10, og matriseorganisertelærerutdanninger, herunder lektorutdanninger og yrkesfaglærerutdanning.

Tiltak – Fremtidens lærerutdanninger
Tiltak 20:

NTNU skal styrke kvaliteten i praksisstudiene i alle lærerutdanningene. Samarbeidet
med praksisskolene skal styrkes. Det skal inngås nye avtaler med skoleeiere og
praksisskoler som tydeliggjør ansvar, roller og utviklingsmuligheter for alle parter.
Universitetsskolesamarbeidet skal spesielt brukes til forbedret sammenheng mellom
praksisstudier og campusstudier. Et prioritert område er økt veilederutdanning til
praksislærere.

Tiltak 21:

NTNU skal styrke kvalitet, relevans og attraktivitet i lærerutdanningene for yrkesfaglige
utdanningsprogram i videregående opplæring. Det skal utvikles en robust modell foryrkesfaglærerutdanningen. NTNU skal arbeide for bedre nasjonal samordning av tilbud
innenfor yrkesfagene, inkludert videreutdanningstilbudene innen det nasjonale
yrkesfagløftet.

Tiltak 22:

NTNU skal tydeliggjøre de ulike profilene til de tre femårige integrertelærerutdanningene med en fagportefølje som samsvarer med skolenes behov.
Integreringen mellom disiplinmiljø, profesjonsmiljø og praksis skal styrkes ilektorutdanningen 8-13 i tråd med nasjonale føringer. Det skal etableres strukturer som
sikrer høy kvalitet og gjennomføring i de de nye masterretningene igrunnskolelærerutdanningene 1-7 og 5-10. NTNU skal utrede muligheten for å tilbytreårig integrert masterutdanning etter endring av forskrift i 2018.

11

3.5.4 Fremtidens HumSam-studier
Mål
NTNU skal utvikle sin studieportefølje innenfor humaniora og samfunnsvitenskap (HUMSAM) slik at det samspiller
med de store samfunnsutfordringene, bidrar til å oppfylle FNs bærekraftsmål og at det ivaretar arbeidslivets behov iperioden fra 2025 og fremover.
BakgrunnFormålet med dette arbeidet er å utforme neste generasjon HUMSAM-studier ved NTNU. Humaniora og
samfunnsvitenskap utgjør en sentral del av NTNUs rolle som breddeuniversitet og i NTNUs tverrfaglige mandat. Vi ståroverfor store globale utfordringer som klimaendringer, migrasjonsbølger og raske teknologiskifter. Kunnskap om desamfunnsmessige rammebetingelsene, identitet, religion, kultur, etikk og språk er avgjørende for å forstå, og møte, deutfordringene som vi står overfor.
Universitetene utfordres i økende grad til å tydeliggjøre utdanningenes arbeidslivsrelevans. HUMSAM-utredningene
skal utrede styrker og svakheter ved dagens studieportefølje og anbefale endringer for å møte fremtidens behov. Dette
innebære både å se på hvilken rolle disiplinfagene, ut fra deres egenart, kan spille, og å utforske muligheter for nye
tverrfaglige tilbud. Prosjektet skal ha samgang med det parallelle prosjektet Fremtidens teknologi-studier og søke å
realisere viktige synergier som muliggjøres av samgangen.
Utredningen skal legge grunnlag for å utnytte de muligheter som felles campus kan gi.

Tiltak – Fremtidens HumSam-studier
Tiltak 23:

Prosjektet skal utrede og utvikle et nytt rammeverk for NTNUs studieportefølje ihumanistiske og samfunnsvitenskapelige fag på bachelor, master og ph.d.-nivå.
Perspektivet om livslang læring skal legges til grunn. Profesjonsstudiene i humanistiske og
samfunnsvitenskapelige fag og utøvende musikk samt dans inngår ikke i prosjektet.
Prosjektperioden går fra august 2019 til august 2021.
Fakultetene forutsettes å utvikle sine nye studietilbud og melde inn relaterte
porteføljeendringer innen mai 2022, slik at nytt studietilbud implementeres ett år av
gangen f.o.m. studieåret 2023/24.

12

4. Risikovurdering
En risikovurdering av utviklingsplanen er rettet mot vår evne til å gjennomføre det vi har planlagt, og risikoer forforsinkelser eller endringer ut planperioden.
Fusjonen, med faglig integrasjonsprosess, fremme av felles verdier og normer for høy kvalitet, utvikling av nye roller,
samt prinsipper om inkludering, åpenhet og medbestemmelse, utfordrer institusjonen på å fremme en kvalitetskultur
blant studenter og ansatte. En godt designet prosess for revisjon av kvalitetssystemet blir helt avgjørende for å lykkes iå utvikle felles kvalitetskultur. Risiko kan minimaliseres ved bred involvering av faglige-, administrativt ansatte og
studenter, med god faglig og sosial samhandling, og tilstrekkelig avsatte ressurser. Lederforankring og eierskap i alle
ledd er helt sentralt for å lykkes med utvikling av felles kvalitetskultur.
Risikovurderingen av hovedtema Livslang læring hviler på hvorvidt EVU-virksomheten ved NTNU er integrert i den
ordinære studieporteføljen ved NTNU. Alle tiltakene under hovedtemaet fordrer at alle faglige utviklingsstrategier,forvaltningsstrukturer og strategiske bemanningsplaner ved NTNU omhandler EVU-tilbudet på lik linje og med desamme skrankene som for den ordinære studieporteføljen; årshjulet følges, ressurser kalkuleres på likefot, faglige
rettigheter og plikter er de samme osv. Økningen av omfanget av etter- og videreutdanninger som tilbys ved NTNU
medfører også en risiko for at utdanningskvaliteten ved grunnutdanningene (bachelor og masterstudier) går ned ved
at færre ansatte blir tilgjengelig til å gjøre arbeidsoppgavene som ligger i de ordinære studiene.
For temaene arbeidsrelevans, kvalitet i praksis og de utvalgte fagområdene er det flere fellestrekk som kan påvirke
gjennomføringsevnen av foreslåtte tiltak:• Manglende kapasitet, involvering og engasjement hos eksterne aktører• Grad av forpliktelse og mangel på kapasitet hos praksistilbydere• Mangel på administrativ kapasitet ved involverte enheter• Lite samhandling mellom utdanningene på tvers innad i NTNU ved utvikling av studieplaner og utdanningsløp

13

5. Gjennomføring og oppfølging
Hovedansvaret for utviklingsplanens tiltak ligger hos Prorektor for utdanning. Tiltakene vil operasjonaliseres, tidfestesog fordeles til berørte avdelinger og fakulteter. Prioritering av tiltak og kobling til NTNUs årsplan integreres i Plan-,budsjett- og oppfølingsprosessen ved NTNU.
Rapportering om aktivitet og gjennomføring legges til øvrig rapportering, i NTNUs tertial- og årsrapport.