Sammen for bedre studentvelferd
Bakgrunn for prosjektet
Samarbeidsprosjektet «Sammen for bedre studentvelferd» ble opprettet høsten 2020. Dettefor å etablere et bedre samarbeid mellom NTNU og Sit når det gjelder strategiske satsinger.
I samarbeidsprosjektet er det utarbeidet en felles ambisjon for studentvelferd oglæringsmiljø. Det er satt delmål for å nå ambisjonen og videre er det definert
satsingsområder med en ansvarsfordeling mellom NTNU og Sit. For å ivareta og sikre fortsatt
god samhandling er det også lagd oversikt over felles møtepunkter (vedlegg).
Aktuelle begrep brukt i rapporten, slik NTNU og Sit bruker begrepene, er forklart i vedlegg.

Felles ambisjon for samarbeidsprosjektet
Et studiemiljø som skaper god livskvalitet med faglig og sosial
integrasjon på studiestedetMål
Et overordnet mål er at studentene i Gjøvik, Ålesund og Trondheim har likeverdige tilbud.
•
•
•
•
•

Studentene ved NTNU skal ha et godt og inkluderende læringsmiljø.
Studentene ved NTNU skal ha gode møteplasser for faglig og sosial utvikling.
Studentene ved NTNU skal oppleve et variert tilbud av studentfrivillighet og
studentkultur å delta og engasjere seg i.
Studentene ved NTNU skal ha gode muligheter for fysisk aktivitet på og utenfor
campus.
Studentene ved NTNU skal ha et godt og relevant tilbud innen kantiner, bolig,
barnehage og helsetjenester.

April 2021

Satsningsområder
Prosjektet har valgt ut følgende satsningsområder for inneværende strategiperiode (2025), se figur 1.
For noen av satsningsområdene, som læringsmiljø, funksjoner i knutepunkt, studentfrivillighet og
idrett har både NTNU og Sit et felles ansvar. I tillegg har Sit satsingsområder som bolig, barnehage og
helsetjenester hvor begge har et felles ansvar for påvirkning inn mot eksterne aktører.

Figur 1.
Oversikt over satsningsområdene inndelt etter ansvarsområder.

April 2021

Satsingsområder med tilhørende tiltaksoversikt og ansvarsfordeling
De utvalgte satsingsområdene er satt i følgende prioritert rekkefølge: Læringsmiljø, Samling av funksjoner i knutepunkt, Studentfrivillighet, og Idrett. I tillegg
kommer Bolig, Barnehage, og Helsetjenester. Hvert satsingsområde er utdypet i tabell under, med tilhørende tiltaksoversikt.

Begrepsavklaringer

TiltakAnsvarsfordelingLæringsmiljøDelmål: Studentene ved NTNU skal ha et godt og inkluderende læringsmiljø.

Fysisk læringsmiljø
Fysisk læringsmiljø omhandler
utforming og bruk av bygninger
og fysiske omgivelser slik at det
lager gode rammer for læring oglæringsaktiviteter hos alle
studenter.

NTNU

NTNU

Utforming og videreutvikling av fysiske formelle og
uformelle læringsareal.

Utforming og bruk av bygninger og fysiske omgivelser slik at det
lager gode rammer for læring og læringsaktiviteter hos alle
studenter.
Utvikling av læringsareal basert på forskning og evaluering, samt
sikre god fordeling av ulike typer læringsareal.
Ansvar avgrenses til NTNU sine fysiske arealer.

Sit

Sit

Studentareal ivaretar studentenes behov for uformellelæringsareal og arbeidsplasser.

Utforske, evaluere og videreutvikle Sit sine areal som kan benyttes
som uformelle læringsareal, i samarbeid med NTNU.

De uformelle læringsarealene ivaretar psykososiale
behov.

April 2021

Psykososialt læringsmiljø
Psykososialt læringsmiljøomhandler mellommenneskelige
forhold i og rundtlæringsprosessene. Det berører
trivsel og samhandling mellom
studenter og ansatte, og mellom
studentene.

NTNU
Faglig og sosial integrering

NTNU
Planlegge, forankre og implementere tiltak for mottak gjennom
første studieår.

Tiltak for mottak av førsteårsstudenten.
Planlegge, forankre og implementere prosess for oppfølging.
Systematisk oppfølging av studenten gjennom
studieløpet.

Forebygge uønskede hendelser på og utenfor campus mellom
student-student og student-ansatt. Samt oppfølging og ivaretagelse
av studenter og ansatte i uønskede hendelser på og utenfor campus.

«Si-fra!» varslingssystem.
Sit
Sosial integreringSit

Oppdatert og inngående kunnskap om studentenes
situasjon gjennom studentundersøkelser og dialog.

Samarbeid om studiestart.

Kurs, samtaletilbud, veiledning og psykologhjelp.

Samarbeid om aktiviteter for mestring og godt psykososialt
læringsmiljø for studentene.

Veiledning og støtte til studenttillitsvalgte,
studentdemokratiet, og studentfrivilligheten.

April 2021

Organisatorisk læringsmiljø
Organisatorisk læringsmiljøomhandler systemer fortilbakemelding og medvirkning,slik at utvalget sikrer
studentenes innflytelse og
medvirkning i organisasjons- og
endringsprosesser som har
innvirkning på studentenes totalelæringsmiljø.

Studentdemokratiet er denorganiserte strukturen med
politiske organ hvor studenter ervalgt til å arbeide med
studentpolitisk arbeid, mens
studentpolitikk favner bredere og
kan være flere interesseaktører
som NTNUI,
Studentersamfundet, samt
enkeltpersoner som driveruformell påvirkning.

NTNU
Studentrepresentasjon i NTNU styret, dekanmøtet,ulike utvalg og arbeidsgrupper.

NTNU
Sikre studentenes innflytelse og medvirkning i organisasjons- og
endringsprosesser som har innvirkning på studentenes totalelæringsmiljø.

Referansegrupper på emnenivå; sikrer studentersmedvirkning på studieprogram.
Administrativ støtte til studentdemokratiet.
SitStudentflertall i Sit styret, studentrepresentasjon inn iprosjekter og arbeidsgrupper.

Sit
Arbeide aktivt for studentinvolvering i eget arbeid.
Tilpasse kurskatalogen etter studentenes behov.

Foreningskurs, fadderkurs og kurs forstudentdemokratiet
Coaching og veiledningssamtaler til studenter med
verv.

April 2021

Digitalt læringsmiljø
Digitalt læringsmiljø omhandler
bruk av teknologi som støtte forstudentenes læring, herunderbruk og utforming av digitalelæringsressurser oglæringsplattformer.

NTNU
Utvikling og oppgradering av digital infrastruktur,
undervisningsverktøy, universell utforming samtlæringsstøtte.

NTNU
Bruk av teknologi som støtte for studentenes læring, herunder brukog utforming av digitale læringsressurser og læringsplattformer.
NTNU har ansvar for at studentene har tilgang til
undervisningsmateriale og at det har universell utforming.

Sit
Tilgjengelig infrastruktur for digital læring på kantinerog boliger.

Ansvar avgrenses til NTNU sine fysiske arealer.
Sit

Digitale samtaler og kurstilbud.

Pedagogisk læringsmiljø
Pedagogisk læringsmiljøomhandler rammene for denpedagogiske aktiviteten sompåvirker studentenes læring.
Dette berører utforming av mål,innhold, aktiviteter og
vurderinger, men avgrenses mot
kvalitetsvurdering av den enkeltelæringsaktivitet.

NTNU
Pedagogisk kompetanse og støttetjenester samt
utforming av læringsareal for ulike
undervisningsformer.

NTNU
Rammene for den pedagogiske aktiviteten som påvirker studenteneslæring.

April 2021

Begrepsavklaringer

TiltakAnsvarsfordeling

Samling av funksjoner i knutepunktDelmål: Studentene ved NTNU skal ha gode møteplasser for faglig og sosial utvikling.
Studentvelferd: Skal støtte opp
under de særskilte behov som
studentene har i kraft av å værestudenter.
Studentvelferdstjenester ertjenester til studenter innen
kantine, bolig, trening, helse- og
omsorgstjenester, rådgivning,
studentsosiale, -demokratiske, faglige og -kulturelle tiltak,
barnehageplasser til barn av
studenter, salg av
studielitteratur til studenter,samt relevante studentrettede
bibliotekstjenester.

NTNU
Samle og synliggjøre funksjoner i knutepunkt, inkludert studentvelferd og –frivillighet, samt mange andre viktige funksjoner for studenter.
a. Servering: Vurdere helhetlig tilbud
b. Bibliotek
c. Se uformelle læringsareal i sammenheng med kantineareal og
evt. sambruk

NTNU
Utarbeide konsept i temagruppe for knutepunkt.

Sit
Samle og forsterke funksjoner som er relevante i knutepunkter, som skaper
sosiale møteplasser og forebygger ensomhet.

Sit
Utarbeide konsepter for serveringstilbud og andre
sosiale arenaer på campus.

Helhetlig vurdering, se arealkategorier og utvikling isammenheng, samt beslutning.

Tilrettelegge for flerbruksareal ved hjelp av innredning som er
tilpasningsdyktige til ulike funksjoner.
Tilrettelegge for inkluderende og levende campus.
Tilrettelegge for variert og attraktivt mattilbud som er sunt, næringsrikt ogbærekraftig.

April 2021

Begrepsavklaringer

TiltakAnsvarsfordelingStudentfrivillighetDelmål: Studentene ved NTNU skal oppleve et variert tilbud av studentfrivillighet og studentkultur å delta og engasjere seg i.

Studentfrivilligheten ved
NTNU består av flere sosiale
og faglige foreninger som
linjeforeninger,
studentdemokratiet,
studentkultur, studentidrett,interesseforeninger oginternasjonale foreninger.

NTNU
Gode rammer og vilkår:i. Tilskudd og støtteordninger
ii. Sambruk av areal med NTNU
iii. Tildeling av areal til linjeforeninger

NTNU
Prosess for i større grad legge til rette for sambruk av
areal.
Arbeid med utforming av retningslinjer.
Dialog med linjeforeninger og studentfrivilligheten foret helhetlig og godt mottak av førsteårsstudenten
gjennom hele det første året, felles
karrierearrangement mm.

Sit:
Mestringskurs, foreningskurs og veiledning til lag og foreninger.

Sit
Samarbeid om arealer til studentfrivillighet (se egenrapport).

Økonomisk støtte til studentfrivilligheten.
Økonomisk støtte.
Annen støtte/ hjelp ved behov.

April 2021

Begrepsavklaringer

TiltakAnsvarsfordeling

IdrettDelmål: Studentene ved NTNU skal ha gode muligheter for fysisk aktivitet på og utenfor campus.
NTNU
Legge til rette for bevegelse og aktivitet på campus utendørs og innendørs.

NTNU
NTNU har ansvar for å utnytte dagens arealer på
campus for bevegelse og aktivitet, men har ikke ansvar
for tilbudet.
NTNU kan gi fristasjonsareal til aktivitet og idrett
utenfor campus.

Sit
Skape gode rammer for studentaktivitet innendørs og utendørs, bådeorganisert og uorganisert aktivitet.
Legge til rette for uformell bevegelse i hverdagen.

Sit
Trondheimsmodellen for idrett – samarbeid mellom Sit,
NTNU og NTNUI gir studentene i Trondheim et bredt og
godt idrettstilbud.
Campusutviklingen: Sette areal til idrett og trening nårmange studenter blir samlet rundt Gløs, og avklarefinansiering og økonomisk drift av en eventuelt ny hall.
Utvikling av Dødens dal.

April 2021

April 2021

Begrepsavklaringer

TiltakAnsvarsfordeling

BoligDelmål: Studentene ved NTNU skal ha tilgang på et variert og godt boligtilbud.
NTNU
Støtte opp under behov for studentboliger inn mot relevante fora.

NTNU
Dialog med Sit og vertskommuner angående utvikling
av boligtilbud.

Sit
Gode og rimelige studentboliger. Våre boliger skal skape et godt bo- oglæringsmiljø, og gi studentene en ramme for et positivt og sunt studentliv.

Sit
Campusutviklingen: Legge til rette for studentboligernært campus der dette er mulig.

20% dekning av studentboliger i studiebyene.

BarnehageDelmål: Studentene ved NTNU skal ha tilgang til barnehager tilpasset studentenes særlige behov i nærheten av campus/bosted.
NTNU

NTNU

Sit
Studentbarnehager i studiebyene. Dekke studentforeldres særskilte behov.

SitCampusutviklingen: Flytte Dragvoll barnehage mer
campusnært Gløshaugen.

Studentbarnehage ved campus.
Merverdien til studentforeldrene bidrar til gjennomføring av studiene.

April 2021

Begrepsavklaringer

TiltakAnsvarsfordeling

HelsetjenesterDelmål: Studentene ved NTNU skal ha tilgang til studentrettede helsetilbud tilpasset deres særlige livssituasjon.
NTNU
Støtte opp under studentenes behov for tilgang på helsetilbud
Sit
Studenttilpassede helsetilbud som støtter opp under studentenes særskilte
helsebehov.

NTNU
Sit
Videreutvikle og tilpasse helsetilbud i trådmed endringer i studentenes livssituasjon for øvrig.

For NTNU er bolig, barnehage, og helsetjenester ikke satsingsområder, men noe det legges til rette for.

April 2021

Vedlegg
Mandat 19.11.20
Møtearenaer
Begrepsavklaringer
Utdrag lov og forskrifter

Prosjektgruppen besto av følgende deltagere
NTNU:
Rektors stab for utdanning, Aina Nedal
Avdeling for studenttjenester, Jenny Bremer
Eiendomsavdelingen, Lindis Burheim

Sit:
Adm. direktør, Audhild Kvam
Direktør for Velferdstjenester, Gustav Ø. Øverli
Direktør for Campustjenester, Espen Holm

Sekretariat:
Nora-Marie Brattebø (NTNU)
Margrethe S. Baustad (Sit)

April 2021

19.11.2020

Mandat:Samarbeidsprosjekt NTNU og Sit: «Sammen for bedre studentvelferd»
BakgrunnDet er behov for å etablere et bedre samarbeid mellom NTNU og Sit når det gjelder strategiskesatsinger.
NTNU og Sit har et etablert samarbeid på flere områder. Samarbeidet om studentvelferd er regulert i
lov og forskrift om studentsamskipnader og i Universitet- og høgskoleloven. I tillegg foreligger en
overordnet Samarbeidsavtale.
Både NTNU og Sit har sine respektive strategier, men det mangler felles strategiske mål knyttet til
studentvelferd.
Samarbeidsavtalen gir noen overordnede føringer til samarbeidsområder, men gir få føringer som
kan gi støtte til konkrete avklaringer i saker hvor videre utvikling av studentvelferden berøres.
For bedre samarbeid mot felles strategiske mål foreslås det derfor å etablere et samarbeidsprosjekt
mellom NTNU og Sit «Sammen for bedre studentvelferd».

Hensikt med samarbeidsprosjekt
Et samarbeidsprosjekt skal bidra til bedre forutsigbarhet og støtte til konkrete avklaringer med målom fremtidig god studentvelferd. Dette vil være viktig i diskusjoner og prioriteringer angående arealog budsjettrammer knyttet til studentvelferd, men spesielt viktig i prosessene rundt utvikling av
NTNU sine campus.
Et samarbeidsprosjekt skal bestå av en felles prosjektgruppe som skal:ooooUtarbeide en felles ambisjon for studentvelferd og læringsmiljø med
ansvarsfordeling.
Foreslå og utforme tidsbestemte overordnede felles satsingsområder for
studentvelferd som forankres både i NTNU og Sit.
Foreslå og etablere rutiner for bedre samhandling.
Felles satsingsområder forankres i forkant av vårmøte mellom NTNU og Sit 2021.

I tillegg foreslås det at Sit sin spørreundersøkelse «Virussituasjon og studentenes behov –oppfølgingsstudie» kan være utgangspunkt for en pilot i arbeidet med å finne felles
samarbeidsområder.

19.11.2020
Deltagere felles prosjektgruppe:
NTNU:
Rektors stab for utdanning, Aina Nedal
Avdeling for studenttjenester, Jenny Bremer
Eiendomsavdelingen, Lindis Burheim

Sit:
Sit direktør, Audhild Kvam
Direktør for Velferdstjenester, Gustav Ø Øverli
Direktør for Campustjenester, Espen Holm

Sekretariat:
En person fra hver organisasjon

Oversikt over møtearenaer mellom NTNU og Sit
Sammen for bedre studentvelferd

Møtearena

Tema

Høstmøte NTNU og Sit Beslutte satsingsområder
Vårmøte NTNU og Sit

Prioritere tiltak satsingsområder

Semestermøter NTNU Strategiske diskusjoner og avklaringer
og SitDeltagelse / nivåBeslutningsnivå

NTNU:
Rektor, Prorektor for utdanning, Økonomi og
eiendomsdirektør, Avdelingssjef for studenttjenester,
Prosjektdirektør for campusutvikling, m.fl.

NTNU ledelsen (Rektor)

Sit:
Administrerende direktør, Velferdsdirektør,Økonomidirektør, m.fl
NTNU:
Prorektor for utdanning, stabSit:
Administrerende direktør

Utvikling
fristasjonsarealer

Oppfølging av prioriterte
NTNU:
satsningsområder og saksforberedelse til Trondheim: Eiendomsutvikler fristasjon, Avdeling forstudenttjenester (rådgiver)vår- og høstmøte.
Gjøvik og Ålesund: EiendomsansvarligSit:Økonomidirektør, direktør for campustjenester,Felles workshop høst
(satt på vent etter ny
velferdsdirektør og
korona)Samarbeid og erfaringsdeling Sit Velferd NTNU:
og Avdeling for studenttjenester
Tilrettelegging, Avdelingssjef ST, medarbeidere fra NTNU
Karriere.

Eiendomsavdelingen og
NTNU ledelsen ved
større strategiske
vurderinger

Sit:
Velferdsdirektør, Sit Råd, Psykososial helsetjeneste,
Studentprestene, Sti og VTRådgivere operativt nivåSamarbeidsmøte høst Eksamensboostog vårSamarbeidsmøter
Nasjonalt nettverk for studenters suksess i Rådgivere operativt nivåhøyere utdanning
DriftLøpende drift, planlagt vedlikehold,
NTNU:
og vedlikeholdsmøter reparasjoner og anskaffelse
Trondheim: Campusservice (seksjonsleder?)Ålesund og Gjøvik: Eiendomsansvarlige
fristasjonsareal“småutstyr” - fristasjonsareal

Innleie- og utleiemøter Løpende avklaringer vedr leieforhold og
arealbruk. Saker som berører
overordnede rammer og prioritertesatsningsområder løftes til vårmøte og
høstmøte.
Kommunikasjon

Samarbeid for bedre felles
kommunikasjon ut mot studenter

Sit:
Direktør for campustjenester, kafeledere, leder Idrett.
NTNU:
Trondheim: Innleieansvarlig Eiendomsavdelingen
Gjøvik og Ålesund: EiendomsansvarligSit:Økonomidirektør
NTNU:
Kommunikasjonssjef, rådgivere kommunikasjon, rådgiverinternasjonal seksjon, rådgiver studenttjenester
Sit:
Direktør for Strategi og kommunikasjon, Direktør for
velferdstjenester, ressurs fra kommunikasjon

Beredskap

Koordineringsmøter

NTNU
Sit
Trondheim kommune

LMULæringsmiljøutvalget ved NTNU skal ha et NTNU:
helhetlig og overordnet blikk på NTNUs Prorektor for utdanning, Eiendomssjef, representant fra

arbeid med læringsmiljø, dvs. de fysiske, fakultet, Viserektor Gjøvik, representant fra Ålesund, samt
psykososiale, organisatoriske, digitale og øvrige observatører.
pedagogiske kontekster der læring skjer,
og som påvirker studenters
Studenter:læringsutbytte.
Leder, Læringsmiljøpolitisk ansvarlig, Leder Gjøvik, LederÅlesund, Studentrepresentant
Sit:
Espen Munkvik

LMU skal ha to underutvalg, ett ved NTNU i Gjøvik og ett ved
NTNU i Ålesund.
StudyTrondheim

StudyTrondheim er et samarbeid mellom Arbeidet organiseres av et koordineringsteam satt sammen av
studentene, utdanningsinstitusjonene,
representanter fra kommunen, Sit og Velferdstinget. For å
studentsamskipnaden (Sit), kommunen, utføre tiltak kobles ressurser på fra aktørene i nettverket og
fylkeskommunen og næringslivet, med
gjennom eksterne samarbeidspartnere i byen.
mål om å gjøre Trondheim til en enda
bedre studieby.

Strategisk
samarbeidsforum

I alle tre studiebyer

NTNU, Sit, Kommunen, andre relevante aktører.

Begrepsavklaringer
Sammen for bedre studentvelferd

Studiemiljø
Studiemiljø omfatter studentens helhetlige miljø som de befinner seg i til enhver tid,og inkluderer studentvelferd og –frivillighet samt læringsmiljø og det eksterne tilbud
som øvrig finnes på et studiested.

Livskvalitet
God livskvalitet handler om å oppleve å ha det godt og å fungere godt – som å oppleve glede,
vitalitet og tilfredshet, trygghet og tilhørighet, interesse, mestring, mening, engasjement og
autonomi.
•

Den subjektive livskvaliteten handler om hvordan livet oppleves for den enkelte og omfatterbåde positive følelser som ro og glede og positive vurderinger som livstilfredshet. Positive
følelser og vurderinger omfatter også opplevelse av god fungering - som av vitalitet,interesse, mestring og mening. Den subjektive livskvaliteten kan variere fra god til dårlig, og
kan oppleves som god selv under sykdom og på tross av helseplager og andre belastninger.

•

Den objektive livskvaliteten handler om hvor god livssituasjon man har - som objektiv
helsetilstand og funksjonsevne, materielle levekår, arbeidsoppgaver og fritidssysler.

Faglig og sosial integrasjon
Faglig og sosial integrasjon er en prosess som fører til at studenter forenes med universitetets faglige
arbeid og blir kjent med ansatte og medstudenter. Faglig og sosial integrasjon er viktige
forutsetninger for å skape et godt læringsmiljø.

LæringsmiljøLæringsmiljø kan deles opp i følgende:
Fysisk læringsmiljø omhandler utforming og bruk av bygninger og fysiske omgivelser slik at det
lager gode rammer for læring og læringsaktiviteter hos alle studenter.
•

Psykososialt læringsmiljø omhandler mellommenneskelige forhold i og rundtlæringsprosessene. Det berører trivsel og samhandling mellom studenter og ansatte, og mellom
studentene.
•

Organisatorisk læringsmiljø omhandler systemer for tilbakemelding og medvirkning, slik at
utvalget sikrer studentenes innflytelse og medvirkning i organisasjons- og endringsprosesser som har
innvirkning på studentenes totale læringsmiljø.
•Digitalt læringsmiljø omhandler bruk av teknologi som støtte for studentenes læring, herunderbruk og utforming av digitale læringsressurser og læringsplattformer.
•

Pedagogisk læringsmiljø omhandler rammene for den pedagogiske aktiviteten som påvirker
studentenes læring. Dette berører utforming av mål, innhold, aktiviteter og vurderinger, men
avgrenses mot kvalitetsvurdering av den enkelte læringsaktivitet.
•

Studentpolitikk
Studentdemokratiet er den organiserte strukturen med politiske organ hvor studenter er valgt til åarbeide med studentpolitisk arbeid, mens studentpolitikk favner bredere og kan være flereinteresseaktører som NTNUI, Studentersamfundet, samt enkeltpersoner som driver uformellpåvirkning.

Studentvelferd
Studentvelferd skal støtte opp under de særskilte behov som studentene har i kraft av å værestudenter.
Studentvelferdstjenester er tjenester til studenter innen kantine, bolig, trening, helse- og
omsorgstjenester, rådgivning, studentsosiale, -demokratiske, -faglige og -kulturelle tiltak,
barnehageplasser til barn av studenter, salg av studielitteratur til studenter, samt relevante
studentrettede bibliotekstjenester.

Utdrag lov og forskrifter
Sammen for bedre studentvelferd

Forskrift om samskipnader (Forskrift om studentsamskipnader - Lovdata) - § 8.Studentvelferdstjenester:Studentvelferdstjenester er velferdstjenester til studenter hvor formålet er å støtte opp om desærskilte behov studentene har i kraft av sin livssituasjon som studenter. Studentvelferdstjenester ertjenester til studenter innen kantine, bolig, trening, helse- og omsorgstjenester, rådgivning,
studentsosiale, -demokratiske, -faglige og -kulturelle tiltak, barnehageplasser til barn av studenter og
salg av studielitteratur til studenter.
Samskipnadens rolle:
NOU 2020: 3 - regjeringen.no:
Studentsamskipnadsordningen fyller en viktig funksjon ved å sikre studenter tilgang på
velferdstjenester der markedet ikke kan eller vil levere de særskilte tjenestene studenter har behovfor som følge av sin livssituasjon. Studentsamskipnadene leverer også tjenester som et supplement
til det offentlige tjenestetilbudet, slik som eksamensmestringskurs og lignende.
Studentsamskipnadenes samfunnsoppdrag er å ta seg av studentenes velferdsbehov ved de enkeltelærestedene, jf. studentsamskipnadsloven § 3 første ledd. Samfunnsoppdraget skal løses ved atstudentsamskipnadene skal tilby studentene velferdstjenester.
Universitetenes / NTNU sin rolle:
Forskrift om samskipnader - Kapittel 5. Utdanningsinstitusjonens plikt til å stille egnede lokaler tilrådighet for studentsamskipnaden - § 11.Fri stasjon
Fri stasjon innebærer at utdanningsinstitusjonen stiller egnede lokaler/arealer med nødvendig
basisutstyr til rådighet for studentsamskipnadens studentvelferdsvirksomhet ved institusjonen. Det
kan etter avtale med studentsamskipnaden stilles egnede lokaler til rådighet til studentrettede tiltak
som drives i regi av andre enn studentsamskipnaden, dersom det kommer studentvelferden på
stedet til gode.
Fri stasjon er en form for offentlig støtte til studentvelferd, og bruken av det må innrettes slik at detbare kommer studentene til gode.
Forskrift om samskipnader - § 14.Samarbeid mellom studentsamskipnad og utdanningsinstitusjon
Studentsamskipnad og tilknyttede utdanningsinstitusjoner skal samarbeide om velferdstilbud oglæringsmiljø, men slik at begge parter har hovedansvar for sine områder slik de følger av denne
forskrift, studentsamskipnadsloven og lov om universiteter og høyskoler.
Studentsamskipnaden og de tilknyttede utdanningsinstitusjonene fastsetter nærmere regler om
ansvarsfordelingen mellom de tilknyttede utdanningsinstitusjoner og studentsamskipnaden.
For å ivareta samarbeidet på best mulig måte skal det avtales faste møter mellom ledelsene forutdanningsinstitusjonene og studentsamskipnaden.
Lov om studentsamskipnader (Lov om studentsamskipnader (studentsamskipnadsloven) - Lovdata) –§ 3.Studentsamskipnadens oppgaver og organisering:
En studentsamskipnad har til oppgave å ta seg av studentenes velferdsbehov ved det enkeltelærested.
§ 5.Utdanningsinstitusjonens ansvar for studentenes velferd

Utdanningsinstitusjonen har det overordnete ansvar for studentenes læringsmiljø (3).
Utdanningsinstitusjonens ledelse skal, i samarbeid med studentsamskipnaden, legge forholdene tilrette for et godt studiemiljø (4) og arbeide for å bedre det helhetlige læringsmiljø ved
utdanningsinstitusjonen.