NTNU

Kunnskap for en bedre verden

2021ÅRSRAPPORTÅrsrapport 2021Årsrapport med årsregnskap for 2021, samt planer for 2022.

INNHOLDÅRSMELDING FOR STYRET VED NTNU.............................................................5
INTRODUKSJON TIL VIRKSOMHETEN OG HOVEDTALL.................................11ÅRETS AKTIVITETER OG RESULTATER............................................................19
3.1 Gjennomføring av årsplan 2021.................................................................................................21
3.2 Ressursgrunnlaget i 2021 ...........................................................................................................42
3.3 Styringsparametere ....................................................................................................................43
3.4 Rapport på øremerkede bevilgninger.......................................................................................56

STYRING OG KONTROLL I VIRKSOMHETEN ..................................................61
4.1 Overordnet vurdering av status 2021.......................................................................................62
4.2 Internrevisjoner i 2021................................................................................................................62
4.3 Aktiviteter i 2021..........................................................................................................................62
4.4 Informasjonssikkerhet og GDPR................................................................................................63

FELLESFØRINGER OG ANDRE KRAV I TILDELINGSBREVET...........................65
5.1 Regjerningens inkluderingsdugnad...........................................................................................66
5.2 FNs bærekraftsmål ......................................................................................................................66
5.3 Oppfølging av digitaliseringsstrategien for universitets- og høyskolesektoren...................66
5.4 Samfunnssikkerhet og beredskap (SOB) og sikkerhet etter sikkerhetsloven.......................66
5.5 Håndtering av covid19-pandemien............................................................................................67
5.6 Likestilling og mangfold..............................................................................................................69
5.7 Medvirkning - oppfølging av Fafo-rapporten om ansattes medvirkning ved NTNU ..........69
5.8 Campusutviklingsplaner og større byggeprosjekter...............................................................69

VURDERING AV FRAMTIDSUTSIKTER.............................................................73
6.1 Årsplan 2022 - Kvalitet, Bærekraft og Ett NTNU.......................................................................74
6.2 Budsjett 2022................................................................................................................................75
6.3 Overordnet risikovurdering........................................................................................................75

NTNU – Kunnskap for en bedre verden

Forsidebilde: Studenter på 5-årig master i bygg- og miljøteknikk og på ingeniørvitenskap og IKT i og utenfor Zeb-laboratoriet
i Trondheim. Foto: Geir Mogen/NTNU

ÅRSREGNSKAP 2021........................................................................................79
7.1 Leiarkommentarar til rekneskapen for 2021...........................................................................80
7.2 Prinsippnote SRS .........................................................................................................................82
7.3 Resultatregnskap.........................................................................................................................84
7.4 Balanse..........................................................................................................................................85
7.5 Kontantstrømoppstilling.............................................................................................................87
7.6 Bevilgningsoppstilling..................................................................................................................89
7.7 Noter..............................................................................................................................................90
7.8 Tabeller....................................................................................................................................... 113

3

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

1ÅRSMELDING FORSTYRET VED NTNU

4
Foto: Thomas Høstad/NTNU

5Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Gjennom 10 styremøte i 2021 har styret behandla 55
saker og fått 27 orienteringar. Val til nytt styre blei
gjennomført våren 2021 og nye styremedlemmar
var på plass frå styretmøtet i august. Styreleiar Nils
Kristian Nakstad blei takka av og erstatta av Remi
Eriksen som ny styreleiar. Andre endringar i samansettinga av styret går fram av oversikta under.
Styret har i 2021 tilsett dekanar, direktør for
Vitskapsmuseet, og viserektorar i Gjøvik ogÅlesund for ein ny åremålsperiode. I 2021 harstyret òg vedteke endringar i organiseringa av
Fellesadministrasjonen og tilsett ny direktør fororganisasjon og infrastruktur.

VIKTIGE AKTIVITETAR OG RESULTAT I 2021

For 2021 vedtok styret åtte mål for NTNU, tufta påpilarane kvalitet, berekraft og eitt NTNU. Overordna
sett er styret nøgd med korleis måla er oppnådd.
Verksemda har også i 2021 vore prega av koronapandemien, og styret verdset innsatsen som er lagt
ned for å halde hjula i gang, både av studentar og
tilsette. Framover vil styret sjå til at NTNU tar med
seg innsikta som er tileigna gjennom pandemien.
Sentralt i dette vil vere kva NTNU skal ta med vidare
av nye måtar å arbeide, undervise og vurdere på.
Pandemien har så langt ikkje hatt negative verknader
på samla produksjon av studiepoeng eller graden av
gjennomføring i studiane. Det er heller ingen store
endringar i framdrifta for ph.d.-kandidatane, og tal
for første halvår 2021 tyder på at talet på doktorandar som er ferdig utdanna frå NTNU vil fortsetteå auke. Styret vil framleis rette merksemd mot
negative effektar av pandemien på det psykososiale
miljøet til studentane, kvaliteten på utdanninga, oglæringa til studentar og stipendiatar. Ei anna bekymring er den reduserte tilgangen til faglege nettverk
og høve til utenlandsopphald.
NTNU har innanfor forsking oppnådd mange framifrå faglege resultat i 2021. Anders Jahres pris til
yngre forskarar blei i 2021 tildelt NTNU-professor
Barbara van Loon for hennar studiar av celler sin
respons på DNA-skade – forsking som gjev grunnlag
for å utvikle betre kreftbehandling. Forskingsrådets
Innovasjonspris 2021 blei tildelt koronatesten
som NTNU-forskarane Magnar Bjørås og Sulalit
Bandyopadhyay har utvikla. Utviklinga av denne
testen viser NTNUs potensial for innovasjon frå
langsiktig grunnleggande forsking.
Etter at målet om 1 mrd. kroner frå Horisont 2020 bleinådd, rettar NTNU no merksemda mot å hevde seg
i Horisont Europa. Etter at to nye partnarskap kom
på plass i 2021, deltek NTNU no i fem partnarskap i6Årsmelding for styret ved NTNU

nettverket Knowledge and Innovation Communities(KIC) i Horisont Europa. Våren 2021 fekk NTNU to
ERC Advanced Grants. Stadig fleire miljø søkjer ERC,
og fleire går til andre runde. Sjølv om det framleis er
ein veg å gå, vil styret gje honnør til den systematiske innsatsen som blir lagd ned for å auke kvaliteten i søknadene. NTNU er det universitetet i Noreg
som gjer det best innan prosjekt i Erasmus+. Styretmeiner like fullt at NTNU har potensial til å strekkje
seg mot endå høgare mål.
NTNU fekk Utdanningskvalitetsprisen for høgare
utdanning for andre år på rad i 2021. Emnet
Tverrfagleg samarbeids- og endringskompetanse forein berekraftig utvikling, betre kjent som Ekspertar
i team, fekk årets pris. Saman med lærdom frå
prosjekta Framtidas teknologistudium og Framtidas
HUMSAM-studium, ønskjer styret at kunnskap frå
dette arbeidet skal spreiast til fleire delar av NTNU.
Tal frå Samordna opptak våren 2021 viser at NTNU
held statusen som Noregs mest populære universitet ved lag. 17 % av alle søkjarar til høgare utdanning
hadde NTNU som førsteval, og både Gjøvik ogÅlesund sette nye søkjarrekordar. NTNU ønskjer atalle studentar, utan omsyn til nivå, skal få ei grunnleggande systemforståing av berekraft, og målet
er at kandidatar frå NTNU kan bidra til berekraftig
utvikling innan sine fagfelt og yrke. Styret følger
arbeidet med utvikling av studieporteføljen tett og
er opptekne av at berekraft og relevans for arbeidslivet blir forsterka i utdanningstilboda.
NTNU er blant dei største i landet på vidareutdanningsom gir studiepoeng. I 2021 er det laga fleire nye studietilbod som legg til rette for livslang læring, blantanna tilbod som møter behov frå industriklynger ogbransjar i omstilling. Rolla til NTNU som leverandør
av kunnskap og kompetanse krev tett samspel medbåde privat næringsliv og offentleg sektor. Styret
vedtok i 2021 ein ny modell for Råd for samarbeid
med arbeidslivet (RSA), og det skal mellom anna
opprettast eit nytt NTNU RSA Toppleiarforum.
Styret har følgt dei store investeringsprosjekta
Ocean Space Center og NTNU Campussamling tett.
Dette er to svært viktige prosjekt for landet og for
NTNU. Styret er spesielt uroleg for rammene for
NTNU Campussamling og meiner at ytterlegare kutt
vil gjere realisering av campussamlinga i Trondheimsvært krevjande, om ikkje umogleg.

BRUK AV RESSURSAR OG INTERNKONTROLL
I 2021

Koronapandemien har ført til at både kostnader og
inntekter har falle bort, og den samla verknaden i
2021 er eit markert mindreforbruk og auka avsetjingar. NTNU skal bygge ned avsettingane planmessig
dei neste åra ved å realisere strategisk viktige investeringar i oppgradering av bygg og infrastruktur.
Styret meiner NTNU har bra styring og kontroll,og forvaltar ressursane forsvarleg og effektivt.
Internrevisjonen har i 2021 vurdert status for internkontroll og risikostyring ved NTNU, og arbeidet med
å kartlegge risikobilde er utvikla vidare gjennomåret. Styret ser fram til ytterlegare metodisk forbetring av risikostyringa i 2022. Styret har ogsåhandsama internrevisjon om informasjonssikkerheit og er opptekne av at informasjonssikkerheit og
personvernområdet framover blir innlemma i denheilskaplege verksemdstyringa og internkontrollen
ved NTNU.
I 2021 har styret handsama fleire klagesaker om
vedtak om avslutting av tilsetting. Slike saker er
krevjande. Styret vil følge opp at NTNU tek lærdom
av slike saker, mellom anna i leiing og konflikthandtering. Styret har uttrykt bekymring for kapasitet og
kompetanse i leiarstøtte på fleire nivå. Føremålet er
å hindre at det oppstår konfliktar i arbeidsmiljøet
som eskalerer. Styret har initiert og handsama ei
sak om medverking ved NTNU og det blir sett i verk
tiltak på område der det er naudsynt.

STYRETS PRIORITERINGAR FOR 2022

NTNU har over nokre år hatt kvalitet, berekraftog eitt NTNU som sentrale pilarar for arbeidet og
dette blir ført vidare, samtidig som det vil bli lagt
større vekt på formidling. NTNU sin årsplan for2022 vektlegg samanheng i planverket. Årsplanen
konkretiserer ambisjonane i strategien om å styrke
NTNU som universitet, samtidig som den legg opp
til å møte behov og forventingar frå samfunnet,
mellom anna som resultat av koronapandemien.
Under strammare budsjettrammer framover vil
NTNU måtte prioritere endå tøffare og koordinere
ulike utviklingsarbeid betre.
NTNU vil også i 2022 prioritere å ta vare på studentar og tilsette, og vidare utvikling av gode lærings- og
arbeidsmiljø. Psykososialt læringsmiljø, arbeidsmiljø, hindring av konfliktar og arbeid for å minke delen
av mellombels tilsette er prioriterte tema. Dette
byggjer òg opp under det langsiktige målet om aukautdannings- og forskingskvalitet.
Arbeidetmedny
utviklingsavtale
med
Kunnskapsdepartementet blir viktig i 2022, og styret
ser fram til å samarbeide med departementet om
dei sentrale måla for utvikling av NTNU framover.
Trondheim 10. mars 2022

Styret er nøgd med at delen av mellombels tilsetteminkar, men vil sjå til at vedtekne måltal for reduksjon av slike stillingar blir følgde opp med tiltak framover. NTNU arbeider langs fleire aksar for å skape
betre kjønnsbalanse og eit meir jamstilt universitet.
At pandemien har vara så lenge, gir stor slitasje på
den enkelte tilsette og student. Verdien av å ha godearbeids- og læringsmiljø og campus som møteplass
for menneske har blitt tydeleg. Etter fleire år med
ABE-kutt samtidig med mange parallelle utviklingsprosjekt, opplever tilsette ved NTNU ein slitasje og
eit endringstrykk som er stort også utan Covid-19. I
sum er dette krevjande for organisasjonen og styret
ser med uro på kva for konsekvensar dette kan fåfor den faglege verksemda ved NTNU.
Styret er spent på korleis rammevilkåra og løyvingane til universiteta og høgskulene utviklar seg
framover. Styret registrerer meir direkte politisk styring på nokre område, og når løyvingane til forsking
på sentrale konkurransearenaer samtidig er underpress, gir dette avgrensa fleksibilitet.

7Årsrapport 2021-2022 | NTNU

8Årsmelding for styret ved NTNUMEDLEMMAR I STYRET - 01.01.21 -31.07.21

MEDLEMMAR I STYRET - 01.08.21 – 31.12.21

Eksterne representantar

Eksterne representantar

Styreleiar Nils Kristian Nakstad

Styreleiar Remi Eriksen

Nina Refseth

Jan-Frode Janson

Maria Strømme

Nina Refseth

Bjørn Otto Sverdrup

Bente M. Stallknecht

Interne representantar:

Interne representantar:

Representantar for dei vitskapeleg tilsette:

Representantar for dei vitskapeleg tilsette:

Kristin Melum Eide

Bjørn Helge Skallerud

Aksel Tjora

Aksel Tjora

Tim Torvatn

Ingrid Bouwer Utne

Representantar for studentane:

Representantar for studentane:

Mathilde Eiksund

Amalie Farestvedt

Simen Ringdahl

Jørgen Valseth

Representant for mellombels vitskapeleg tilsette:

Representant for mellombels vitskapeleg tilsette:

Ingvill Stuvøy

Idd Andrea Christensen

Representant for dei teknisk-administrativt tilsette:

Representant for dei teknisk-administrativt tilsette:

Kjersti Møller

Kjersti Møller

9Årsrapport 2021-2022 | NTNU

2INTRODUKSJONTIL VIRKSOMHETEN
OG HOVEDTALL
10
Foto: Geir Mogen/NTNU

11Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet(NTNU) er Norges største universitet, med historie tilbake til 1910 og røtter tilbake til 1760 og Det
Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS).
Hovedsetet ligger i Trondheim, med campuser i
Gjøvik og Ålesund. NTNU har åtte fakulteter samt
enheter som NTNU Vitenskapsmuseet og NTNU
Universitetsbiblioteket. I 2021 passerte vi 44 000
studenter og har i dag en bemanning på omtrent
8000 årsverk.

Vår visjon: Kunnskap for en bedre verden

Kunnskap gir mennesker muligheter og innflytelse,og er et fundament for å ta gode valg. Kunnskap
inspirerer og utfordrer, endrer holdninger, tenkemåter og hvordan vi ser verden. Demokratietvårt styrkes av en opplyst debatt og faktabasert
kunnskap. Kunnskap utviklet ved NTNU skal komme
fellesskapet til gode, og man skal kunne stole påat kunnskap fra NTNU er basert på vitenskapelige
metoder og har kommet frem i tråd med normer for
utvikling av god vitenskap.
Kunnskap og teknologiutvikling gir muligheter for åøke den bærekraftige verdiskapingen og for å finnesvar på store utfordringer. Verden har gjennom FN
blitt enige om 17 bærekraftsmål. NTNU vil bidra
aktivt til å nå bærekraftsmålene.

Samfunnsoppdraget

Samfunnsoppdraget rommer både de forventningene omverdenen har til oss og de samfunnsoppgavene vi selv ønsker å løse. Vi har et generelt
oppdrag som er likt det andre universiteter har slik
det blant annet kommer til uttrykk gjennom universitets- og høgskoleloven og sektormålene, og etspesielt oppdrag som gjør oss unike.
Vårt generelle oppdrag
Som universitet har NTNU et ansvar for å frembringenye perspektiver for langsiktig, grunnleggende

Introduksjon til virksomheten og hovedtall

forskning og for utdanning av fremragende kandidater. Vi tilbyr forskningsbasert utdanning på allenivåer. Vi utvikler og formidler kunnskap og forvalter kompetanse om natur, mennesker, samfunn
og teknologi. NTNU er en kulturbærer og bidrar til
innovasjon i samfunn og arbeidsliv.
En av universitetets oppgaver er å delta i en kunnskapsbasert og faktabasert offentlig debatt. Vi bruker vår viten til beste for samfunnet. Vi engasjerer
oss i å løse globale utfordringer. Vår virksomhet
fremmer utvikling, menneskerettigheter og tverrkulturell dialog.
Vårt spesielle oppdrag
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, med et tyngdepunkt
innen profesjonsutdanning.
Vi bidrar til å utvikle Norge, både økonomisk, kulturelt og sosialt. Vi skaper verdier og har en nasjonalrolle i å utvikle det teknologiske grunnlaget for fremtidens samfunn.

biblioteket fra Prorektor for utdanning til Prorektor
for forskning.

Utdanning

RektorAnne Borg

Styreleder
Remi Eriksen

Eriksen er NTNUs styreleder. Rektor er styrets
sekretær og daglig leder ved NTNU. Anne Borg harvært rektor ved NTNU siden desember 2019.
Virksomheten er organisert i åtte fakulteter og
Vitenskapsmuseet.

STYRETREKTOR

Kunstfag er en sentral del av identiteten til NTNU. Vi
har også et ledende universitetsmuseum med unike
vitenskapelige samlinger og publikumsutstillinger.
Som flercampusuniversitet er NTNU en tydelig aktør
i byene og regionene der vi har vår hovedaktivitet.

NTNU er underlagt Kunnskapsdepartementet (KD).
Styret er NTNUs øverste organ og representerer
institusjonen overfor offentlige myndigheter. Remi

Utdanningen ved NTNU skal være fremtidsrettet
og relevant for studentene, for arbeidslivet og forverden. Ved endt utdanning skal NTNU-kandidaten
kunne faget sitt, være mer nysgjerrig enn da vedkommende begynte og ha gode verdier. Studentene
tar kunnskapen med seg ut i verden og anvenderden på globale utfordringer. Det gir «Kunnskap foren bedre verden» i praksis.

Figuren viser NTNUs organisasjonskart sist oppdatert per 1. juli 2021 med flytting av Universitets-

Med vår hovedprofil og tverrfaglige styrke bidrar
vi til å løse sammensatte problemstillinger. Vi er enpremissleverandør for omstilling og grønt skifte, og
vi bidrar til et konkurransedyktig næringsliv og en
god offentlig sektor gjennom samarbeid om nye
praksiser, prosesser og produkter.

Organisering

NTNU er landets fremste institusjon for høyere
teknologiutdanning og utdanning av ingeniører.
Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et
bredt fagtilbud innen naturvitenskap, samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora, medisin og
helsevitenskap, økonomisk-administrative fag, arkitektur og kunstfag.

Avdeling for
utdanningskvalitet

Prorektor for
utdanning

Prorektor forforskning

Prorektor fornyskaping

OrganisasjonsdirektørØkonomi og
eiendomsdirektør

Stab

Stab

Stab

Stab

Stab

Avdeling forstudieadministrasjon

Universitetsbiblioteket

HR- og HMS
avdelingen

Komm.avdelingenAvdeling forvirksomhetsstyringØkonomiavdelingenAvdeling for
dokumentasjonsforvaltning

ITavdelingenAvdeling for
campusservice

Eiendomsavdelingen

Fakultet forsamfunns- og
utdanningsvitenskap(SU)
7 institutt

Fakultet forøkonomi

NTNU
Vitenskapsmuseet(ØK)
4 institutt(VM)
2 institutt

Avdeling forstudenttjenester

NTNUs styrke er vår
teknisk-naturvitenskapelige
hovedprofil kombinert med faglig
bredde og tverrfaglighet.
Foto: Mentz Indergaard/NTNU Info12

Det
humanistiske
fakultet

Fakultet for
arkitektur og
design(HF)
7 institutt(AD)
4 institutt

Viserektor
NTNU
i Gjøvik

Fakultet for
informasjonsteknologi og
elektronikk(IE)
7 institutt

Fakultet foringeniørvitenskap

Fakultet formedisin og
helsevitenskap

Fakultet for
naturvitenskap(IV)
8 institutt(MH)
8 institutt(NV)
8 institutt

55 INSTITUTTER

Viserektor
NTNUi Ålesund13

ENERGIHELSEÅrsrapport 2021-2022 | NTNU

ENERGI

ENERGIHELSEIntroduksjon til virksomheten og hovedtall

HELSE

HAVROM

HAVROMBÆREKRAFT

Forskning og kunstnerisk utviklingsarbeid

Ved NTNU driver vi forskning og kunstnerisk
utviklingsarbeid på høyt internasjonalt nivå innenfor en rekke fagområder – og i grensesnittet mellom
HELSE
HAVROM BÆREKRAFT
dem. NTNU har et særlig ansvar for å drive tverrfaglig forskning og samarbeider tett med næringslivet.
Mye av forskningen krever avansert vitenskapelig
utstyr, og NTNU har mer enn hundre forskningslaboratorier. Vi har forskningsgrupper og laboratorier
HAVROM BÆREKRAFT
i internasjonal
toppklasse som gir rike utviklingsmuligheter for unge forskertalenter. Vårt mål er å bidra
til samfunnsutviklingen i dag og i framtiden.

Doktorgradsutdanning

Doktorgradsutdanningen er en strukturert gradBÆREKRAFT
som normert tar tre år. Det er også vanlig med etfjerde år der kandidaten underviser. NTNU er partner i en rekke nasjonale forskerskoler innenfor ulike
fagområder. Hver forskerskole består av et nettverk
av institusjoner som samarbeider om doktorgradsutdanningen. En doktorgrad fra NTNU gir grunnlag
for ledende arbeid i næringsliv, forvaltning, høyere
utdanning og forskning.

Innovasjon, nyskaping og samarbeid medarbeidslivet

Vår tverrfaglige profil og erfaring i samarbeid med
samfunnet og bedrifter gir NTNU et konkurransefortrinn. Vår ambisjon er å være en viktig bidragsyter
til bærekraftig verdiskaping. Innovasjon er mer enn
å utvikle bedrifter basert på nye ideer. Samfunnet
trenger nye bærekraftige løsninger, oppfinnere,innovatører og videreutviklere av både metoder,produkter, arbeidspraksis og tjenester innen eksisterende og nytt arbeidsliv. Det finnes knapt noe
mer spennende enn at ideer fødes, konkretiseres og
blir til noe nytt. NTNU bidrar til omstilling av norsk
arbeidsliv gjennom forsknings- og innovasjonssamarbeid med privat næringsliv og offentlig sektor.

Formidlinginternasjonalt, og utvikle og ta i bruk nyskapendevirkemidler og medier.

mellom parallelle faggrupper ved NTNU, SINTEF,
Universitetet i Oslo og St. Olavs Hospital.

Museumsvirksomhet

NTNU har et bredt internasjonalt nettverk, og samarbeider med rundt 1500 institusjoner i verden om
forskning og utdanning. Vi har eget NTNU-kontor i
Brussel, i samarbeid med Universitetet i Bergen og
SINTEF. Nordic Five Tech er en strategisk allianse
mellom de fem ledende tekniske universiteter i
Norden; Chalmers, KTH, Aalto Universitetet, DTU
og NTNU. Fra 2020 er NTNU også del av universitetsalliansen ENHANCE – European Universities
of Technology Alliance sammen med TU Berlin,
Chalmers, RWTH Aachen, TU Warsawa, Politecnico

NTNU Vitenskapsmuseet er ett av i alt seks universitetsmuseer i Norge, og en av Norges ledende institusjoner innenfor sikring, bevaring, tilgjengeliggjøring
og forskning på natur- og kulturhistorisk materiale
fra Norge og resten av verden.

SatsingsområderNTNU har fire tematiske satsingsområder i 2014–
2023: NTNU Bærekraft, NTNU Energi, NTNU Havromog NTNU Helse. NTNUs tematiske satsningsområder
skal løse komplekse utfordringer av stor betydningfor samfunnet gjennom tverrfaglig samarbeid.
NTNUs strategiske satsing på tre muliggjørende
teknologier i perioden 2011–2023 omfatter bioteknologi, IKT og nanoteknologi. Muliggjørende teknologier er tverrfaglig basert grunnleggende forskningsom bidrar til å utvikle nye næringer, produkter og
løsninger innen en rekke samfunnsområder.

Sentre og samarbeid

NTNU er vertskap for to nasjonale sentre for fremragende utdanning (SFU), seks nasjonale sentre
for fremragende forskning (SFF) og tolv sentre
for forskningsdrevet innovasjon (SFI) samt tre
forskningssentre for miljøvennlig energi (FME). Vi
er i tillegg partner i en SFU, tre SFF, åtte SFI og seks
FME.
NTNU har Kavli Institute for Systems Neurosciencesom drives sammen med Senter for nevrale nettverk. Videre har NTNU tre K.G. Jebsen-sentre innen
medisinsk forskning. NTNU er vertskap for ECCSEL,
et europeisk forskningssamarbeid og en europeisk
laboratorieinfrastruktur innen fangst, transport og
lagring av karbondioksid (CO2).

Milano og UP Valencia. ENHANCE har status som
Europeisk universitetsallianse under Erasmus+,Europakommisjonens nye fyrtårnsatsing for å økekvalitet og konkurranseevne til europeisk UH-sektor.

Hovedtall

Grovt regnet utgjør NTNU om lag 20 % av universitets- og høgskolesektoren i Norge. NTNU har iunderkant av 20 % av ressursene, står for litt under
20 % av sektoren sine utdanningsaktiviteter og noe
over 20 % av forskningsaktiviteten.
Tabellen under viser hovedtall for NTNU.

Hovedtall NTNU (kilde: DBH/”Utvalgte nøkkeltall”)
Ressurser

2018

2019

2020

2021

Endring
2020-21

Totale inntekter (tall i tusen kr)

9 124 390

9 575 772

9 864 005

10 372 849

5,2 %- herav bevilgning fra KD og andre departementer

6 676 692

6 838 201

7 150 913

7 427 1733,9 %- herav bevilgning fra EU og Norges forskningsråd

1 257 867

1 314 340

1 145 322

1 433 459

25,2 %

Antall årsverk totalt

7 402

7 601

7 762

7 953

2,5 %

Antall årsverk i Faglige stillinger (KDs definisjon)

4 669

4 827

4 927

5 067

2,8 %

Kjernevirksomheten

2018

2019

2020

2021

Endring
2020-21

Antall studenter

41 14741 96742 37944 1694,2 %Antall produserte studiepoeng (60-poengsenheter)

29 21529 81432 03132 4981,5 %Personer med fullført studieprogram

8 420

8 912

8 909

9 302

4,4 %

Antall publikasjonspoeng*

5 647

6 084

6 544

-

Avlagte doktorgrader

397

377

406

415

2,2 %

* 2021 tall foreligger ikke per dags dato

Vi samarbeider tett med St. Olavs Hospital, universitetssykehuset i Trondheim, og SINTEF, et av
Europas største, uavhengige forskningsinstitutter
og en av Europas største organisasjoner innen
forskningskontrakter. NTNU er partner i 42 Geminisenter, som er en modell for strategisk samhandling

NTNU formidler kunnskap fra forskning, utdanningog nyskaping. Vår formidling favner samlinger, kunst
og kultur. NTNU skal være i åpen og konstruktiv
dialog med samfunnet og bidra til kunnskapsbasert,
offentlig debatt der også studenter og ansatte deltar. NTNU bistår beslutningstakere og næringsliv
med forskningsbasert kompetanse. NTNU skalvære synlig, med godt omdømme nasjonalt og

1415Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Introduksjon til virksomheten og hovedtall

CA.

44 000STUDENTER
CA.

9000

KANDIDATERUTEKSAMINERT ÅRLIG

CA.

5 200

VITENSKAPELIGE
PUBLIKASJONER ÅRLIG

415

AVLAGTEDOKTORGRADER

20

BEDRIFTERETABLERT HVERT ÅR
med utspring fra NTNU

Foto: Per Henning/NTNU

16

17

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

3ÅRETS AKTIVITETER
OG RESULTATER

18
Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU

19Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Universitets- og høyskoleloven fastsetter universiteter og høyskolers formål. Vi skal tilby høyere utdanning på høyt internasjonalt nivå, og vi skal utføre
forskning og faglig og kunstnerisk utviklingsarbeidpå høyt internasjonalt nivå. Videre skal vi formidle
kunnskap om virksomheten og utbre forståelse forprinsippet om faglig frihet og anvendelse av vitenskapelige og kunstneriske metoder og resultater.
Etter endringene i loven i 2021 framgår det også at vi
som universitet har som formål å bidra til en miljømessig, sosialt og økonomisk bærekraftig utvikling.
Regjeringen fastsetter mål og langsiktige prioriteringer i Langtidsplan for forskning og høyere utdanning (LTP). I Prop. 1 S under budsjettkapittel 260
har Kunnskapsdepartementet for 2021 fastsatt firenasjonale mål for universitets- og høyskolesektoren:Årets aktiviteter og resultater

•
•
•
•

Høy kvalitet i utdanning og forskning
Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping
og omstilling
God tilgang til utdanning
Effektiv, mangfoldig og solid høyere utdanningssektor og forskningssystemI dette kapitlet viser vi hvordan NTNU løser samfunnsoppdraget, og hvordan våre aktiviteter og
resultater i 2021 bidrar til sektormålene. Dette gjør
vi gjennom en resultatrapportering i henhold til
utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementetog NTNUs egne virksomhetsmål, samt de nasjonale
styringsparameterne. Kapitlet inneholder også rapportering på særskilte områder og tildelinger fra
regjeringen.

3.1 Gjennomføring av
årsplan 2021
Ved NTNU ønsker vi å bidra til «Kunnskap for en
bedre verden». Vi vil arbeide aktivt med bidrag tilå nå FNs bærekraftsmål og være premissleverandør for omstillingen til et bærekraftig samfunn.
Strategien til NTNU inneholder 36 utviklingsmål forhva som må utvikles for å realisere ambisjonene
innen 2025, og som vi må arbeide systematisk med
over tid. NTNUs årsplan 2021 tar inn over seg strategiens ambisjon om å styrke NTNUs posisjon som
kunnskapsinstitusjon, samtidig som den legger opp
til å møte behov og forventninger som oppstår i
kjølvannet av koronapandemien.
I dette kapitlet gjennomgås aktiviteter og resultater
knyttet til NTNUs årsplan for 20211. Målene viser
til områder som ble prioritert i 2021 for å realisere
strategien Kunnskap for en bedre verden innen
2025. Årsplanen inneholder ikke det komplette
planverket for NTNU, men har et endringsfokus og
omtaler det vi i fellesskap skal løfte i det kommendeåret. Da årsplanen kun viser til bestemte prioriterteområder, vi vil til slutt i kapitlet gi en kort status
for vesentlige aktiviteter og resultater knyttet til
kjernevirksomheten, som ikke faller inn undermålområdene.

Årsplanen inneholder en beskrivelse av hvert mål,samt hvordan vi vil vurdere måloppnåelse. Dette erprimært basert på kvalitative vurderinger og beskrivelser. I tillegg til å vurdere måloppnåelse knyttet
til hvert mål, følger vi den langsiktige utviklingen av
virksomheten gjennom KDs nasjonale styringsparametere. Se kapittel 3.3 for vurdering av status ogmåloppnåelse på styringsindikatorene.
Mye godt utviklingsarbeid fra 2020 fortsatte med
full kraft inn i 2021. Den vedvarende pandemisituasjonen har preget hele NTNU og på enkelte områder
gitt mer krevende arbeidsforhold for ansatte og
studenter. Samtidig ser vi at pandemien på sammemåte som i 2020 har fungert som katalysator for
utvikling. Oppsummert er NTNU er fornøyd med
samlet måloppnåelse i 2021 og årsrapporten viser
at vi det er gjort vesentlige framskritt i tilknytning tilmålene vi satte oss for året.

Årsplanen inneholder åtte mål for NTNU. De fem
første av disse inngår i utviklingsavtalen med
Kunnskapsdepartementet (2021-2022), mens de tre
siste er våre interne virksomhetsmål. Bærekraft,
Kvalitet og Ett NTNU er fellesnevnere for de åttemålene, og har i 2021 vært retningsgivende for
NTNUs fellesprioriteringer.

NTNUs mål for 2021 – utviklingsavtalen og virksomhetsinterne mål
1. NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen
gjennom å videreutvikle sitt studietilbud, medvekt på utvalgte fagområder.
2. NTNU skal styrke den utdanningsfaglige kompetansen ved systematisk
kompetanseutvikling.
3. NTNU skal utvikle flere talenter og flere
forskningsmiljøer på høyt internasjonalt nivå.
4. NTNU skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten og bidraget til bærekraftig innovasjon
med utspring fra klynger og sentre.
5. NTNU skal planlegge og videreutvikle det
strategiske grunnlaget for framtidens
Foto: Per Henning20

1

campuser. De skal sikre gode arbeidsplasserog godt og forsvarlig arbeidsmiljø for ansatteog studenter, tverrfaglig samhandling og
sosiale kvaliteter.
6. NTNU skal fokusere på sterke forskergrupper,
internasjonalt samarbeid og åpen tilgang til
forskning.
7. NTNU skal styrke sin rolle som kunnskaps- og
kompetanseleverandør for bærekraftig
utvikling og bærekraftige løsninger.
8. NTNU skal videreutvikle kvaliteten og
effektiviteten i administrative prosesser og
tjenester.

Vedtatt av NTNUs styre i oktober 2020 (S-sak 54/20).

21

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

MÅL 1
NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen
gjennom å videreutvikle sitt studietilbud, med vekt på utvalgte fagområderNTNU jobber systematisk og kontinuerlig med
utvikling av studietilbudene. Det systematiske kvalitetsarbeidet danner et kunnskapsgrunnlag som
brukes i strategisk utvikling på program- og porteføljenivå. Dette arbeidet er nå styrket gjennom
bedre samordning av studieportefølje- og kvalitetsmeldingsprosessen. Med samordningen forenkles
prosessene for fakultetene, og styret og rektor får
et bedre grunnlag for strategiske beslutninger om
utviklingen av studieporteføljen på institusjonsnivå.
I fakultetenes kvalitetsmeldinger er bærekraft,internasjonalisering, strategisk dimensjoneringsamt digitalisering, livslang læring og fleksible
utdanningstilbud sentrale stikkord når det gjelder
utvikling av studietilbudene. I 2021 ble mye oppmerksomhet viet til implementering av bærekraft i
studiene. Det utvikles stadig emner som tydeligere
adresserer FNs bærekraftsmål, og det jobbes med
å ta inn bærekraftskompetanse og -elementer i
studieprogrammene. NTNU har høye ambisjoner
for internasjonalisering. I 2021 var volumet på
studentutveksling lavt, men ambisjonen er å øke
mobilitetsgraden, og det jobbes med ulike løsninger
som skal sikre studentene internasjonale erfaringer
gjennom studietiden.
Dimensjonering av opptaksramme og langsiktige
planer for porteføljeutvikling sees i sammenheng,og både sammensetning av studietilbud og opptakskapasitet utvikles i takt med endringer i samfunn og
arbeidsliv. Fakultetene ved NTNU utvikler strategierog utforsker eller etablerer nye tilbud for å møteutviklingsbehov innen digitalisering, livslang læring
og fleksible utdanningstilbud. Erfaringene med digital undervisning legger godt til rette for utvikling av
et bredere tilbud for livslang læring. Flere fagmiljø
opplever imidlertid at det er utfordrende å utvide
kapasiteten i tråd med etterspørselen uten at det
går ut over annen aktivitet, ettersom de i liten grad
har ledig kompetanse og ressurser til å tilby etter- og
videreutdanning (EVU) som en del av den ordinære
porteføljen.
NTNU arbeider med utvikling og fornyelse av hele
bredden av studietilbudet. Innenfor helse- og sosialfag har videreføring av det omfattende utviklingsarbeidet for nasjonale retningslinjer for helse- og
sosialfagene (RETHOS) vært sentralt i 2021. NTNUslærerutdanninger jobber med oppfølging av

22Årets aktiviteter og resultater

strategien «Lærerutdanning 2025», og det legges
vekt på samordning, styrking av fagmiljø og utvikling av helhetlig programstruktur. Andre prioriterteområder i den forbindelse er kommunikasjon,
rekruttering og samarbeid med skolesektoren for
relevante masterprosjekter og kvalitet i praksis.
I utviklingsavtalen har vi pekt særskilt på arbeidet
med prosjektene Framtidens teknologistudier og
Framtidens HUMSAM-studier, samt livslang læring.

Fremtidens teknologistudier

Prosjektet Fremtidens teknologistudier (FTS), som ble
startet opp høsten 2019, hadde sitt avsluttende åri 2021. Mandatet for prosjektet var å lage et lage
et rammeverk som skal legge til rette for å utvikle
teknologistudiene ved NTNU så de er oppdatert påalle områder. Prosjektet omfattet over 150 studieprogrammer på bachelor-, master- og ph.d.-nivå,med i alt 18 000 studenter i tre byer.
I februar 2021 la prosjektet frem sin andre og tredje
delrapport, kalt henholdsvis Ståstedsanalyse og
Visjon og anbefalte prinsipper. Basert på en rekke
interne og eksterne datakilder ga ståstedsanalysen
en gjennomgang og vurdering av NTNUs studietilbud i teknologi innen i alt 13 tematiske områder.
Siden porteføljen var såpass omfattende, ble analysen utført på programtypenivå.
Delrapport 3 inneholdt en oppdatert visjon for
prosjektet: «NTNUs teknologistudier utdanner skapende kandidater i verdensklasse – som kan og vil
bidra til en bedre verden og en bærekraftig fremtid».
Delrapporten inneholdt også ti prinsipper for videre
utvikling av NTNUs teknologistudier med hensyn påkandidatenes kompetanse, pedagogisk læringsmiljøm.m. I juni 2021 ble disse prinsippene vedtatt av
rektor og trådte da i kraft som en plattform forvidere utvikling.
Med utgangspunkt i delrapportene 2 og 3 arbeidet
i alt seks tverrfakultære grupper med mer spissede
gapanalyser og veikart for fire sentrale programtyper, for pedagogiske virkemidler og for programdrevet tilnærming. I løpet av året etablerte FTSogså etablert i alt ti piloter for å teste ut ulike idéer,som f.eks. programtilpasninger av statistikkemne iingeniørstudiene og nytt bachelorprogram i elektrifisering og digitalisering. To av pilotene gjennomføres i samarbeid med søsterprosjektet Fremtidens
HUMSAM-studier.
FTS-prosjektets sluttrapport ble levert i januar
2022. Den oppsummerer det samlede arbeidet i
prosjektet og overleverer til rektor et anbefalt settav konkrete hovedgrep og tiltak som kan bidra til å
realisere rammeverket som FTS har utviklet i form av
visjon, kompetanseprofiler og prinsipper for videre
utvikling. En forutsetning for å kunne gjennomføre
tiltaksplanen er økt ressursmessig handlingsrom
på utdanningsområdet, og rapporten foreslår blant
annet et «NTNU Utdanningsløft 2030» for hele
utdanningsområdet ved NTNU for å få til dette.

Framtidens HUMSAM-studier

Prosjektet Fremtidens HUMSAM-studier (FHS) ble
avsluttet ved årsskiftet 2021/22 og har nå levert
sin sluttrapport til rektor. Rapporten inneholder
en rekke anbefalinger til oppfølging av prosjektet.
Rapporten er delt inn i følgende seks prioriterte
utviklingsområder:
1.
2.
3.
4.
5.

Store samfunnsutfordringer
Tverrfaglighet
Arbeidslivssamarbeid
Kommunikasjon
Utdanningsfaglig kompetanse, læring og
undervisning
6. Rammer for framtidig porteføljeutvikling –gradsstruktur, økonomi, og ressursstyring
Disse tematiske områdene er de mest sentrale i den
framtidige utviklingen av HUMSAM-studiene. De
ulike tiltakene og anbefalingene som trekkes frami rapporten, er plassert under ett eller flere av denevnte utviklingsområdene. I tillegg til de mange tiltak og aktiviteter som prosjektet selv har tatt initiativ til, er det lagt stor vekt på å vise fram bredden av
utviklingsprosjekter og andre tiltak innenfor utdanningsområdet, som skjer ute i HUMSAM-miljøene
uavhengig av selve prosjektet.
Tiltak i fase 2 i Framtidens HUMSAM-studier er blant
annet:

1. Pilot: Tverrfaglige profiler på 30 studiepoenginnenfor bærekraft og digitalisering. Piloten,
som er utviklet i samarbeid med FTS, er nåinne i en utviklingsfase med sikte på oppstartav tilbudet til studenter innenfor HUMSAM og
teknologi studieåret 2022/23. Det vil også bli
tilbudt studieåret 2023/24.
2. Strategisk organisering av studieløpene, som
inkluderer ulike løsninger for dagens breddeår
i bachelorprogrammene. Egen utredning om
dette ble gjennomført i regi av prosjektet.
3. Kompetanseprofil for disiplinstudiene i
HUMSAM-porteføljen. Forslag ble utviklet i regi
av prosjektet og følger som eget vedlegg til
sluttrapporten.
4. Utvidet dialog og samspill med FHS-studentene.
Eget webinar med studentene ble holdt i mai
2021.
5. Bedre kommunikasjon av studiene. Her anbefales det en egen HUMSAM-kampanje retter mot
nye studenter. Forslaget til kompetanseprofil erogså en viktig del av dette arbeidet.
6. Konferanse om arbeidslivsseminar. Prosjektet
deltok aktivt i planleggingen og gjennomføringen av konferansen «Framtidskraft:
Kompetanse og læring for morgendagens
arbeidsliv», som ble avviklet i november 2021.
7. Såkornmidler. Prosjektet delte ut såkalte«såkornmidler» til utvalgte utviklingsprosjekterpå utdanningsområdet innenfor HUMSAM i
2021.

Livslang læringNTNU opplever økt etterspørsel etter korte, fleksible og arbeidslivsrelevante utdanningstilbud, og i
2021 har mange miljø ved NTNU utviklet sin etter- og
videreutdanningsportefølje. Omfanget av videreutdanning ved NTNU har økt fra 2020 til 2021: Antalletårsenheter har gått opp fra 1327 til 1444, og antallet
avlagte eksamener har gått opp fra 8131 til 9020.

DESIGN I HELSETJENESTER- VELLYKKET STUDENTPROSJEKT MELLOM NTNU OG GJØVIK KOMMUNE
Studenter fra NTNU i Gjøvik hadde høsten 2021 et stort samarbeidsprosjekt med Gjøvik kommune og Utviklingssenterfor sykehjem og hjemmetjenester.
Studentgruppene bestod av 21 tverrfaglige grupper med
andreårsstudenter fra grafisk design, interaksjonsdesign,
webutvikling og teknologidesign og ledelse.

Prosjektet er en del av områdeemnet «design i helsetjenester», og gir studentene innføring i samspillet mellom
helse, helsefremming, teknologi, design og samfunn.
Emnet skal gjøre studentene i stand til å finne innovative
løsninger på sentrale utfordringer knyttet til helsefremming
på tvers av fag, gjennom teamarbeid.

23Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Antall studenter på nettbaserte og desentraliserte
utdanninger har økt fra 1430 i 2020 til 1604 i 2021.
Utlysninger til fleksible utdanningstilbud og bransjeprogram krever et tett samarbeid med arbeidslivet– både med enkeltbedrifter, og gjennom klyngerog bransjeorganisasjoner. Totalt fikk NTNU i 2021
inn 25,8 mill. kr. gjennom utlysninger til fleksible
utdanningstilbud og bransjeprogram, og program
for utsatte industriklynger. Dette resulterte i ca.
25 nye eller oppskalerte tilbud innen etter- og
videreutdanning.
Utvikling av støttetjenester for EVU-tilbud er
sentralt for måloppnåelse, og innen digital infrastruktur er det i 2021 jobbet med videreutvikling av
plattformen Digit, og digitale konferansetjenester.
Det er videre jobbet med å øke NTNUs synlighet.
Markedsarbeidet baseres på aktivitet i mange ulike
kanaler, bl.a. blogg, nettsider, nyhetsbrev og ulike
sosiale medier. NTNU Alumni bidrar i forbindelse
med kampanjer og arrangementer, og det er opprettet et nettverk som skal bidra med økonomisk
veiledning og informasjon i forbindelse med utlysninger av midler til eksternfinansiert EVU.

MÅL 2
NTNU skal styrke den utdanningsfaglige
kompetansen ved systematisk
kompetanseutvikling
Tilbud om utdanningsfaglig
kompetanseheving

NTNU jobber systematisk med å styrke den
utdanningsfaglige kompetansen, og i 2021 har et
nytt program for utdanningsfaglig basiskompetansegått fra pilotfase og over i drift. Det nye programmet kombinerer en felles generell introduksjon
og en avsluttende refleksjonsdel på totalt 120
timer, der deltakerne har mulighet for å velge
mellom et utvalg av 20-timers moduler for å fylle
de resterende 80 timene. Modulene i tilbudet
vil spille en viktig rolle også i videreutvikling av
pedagogisk kompetanse, ettersom ansatte kan
gjennomføre slike moduler gjennom hele karrieren.
Programrammen med de forskjellige modulene gir
dermed en robust og effektiv plattform for kontinuerlig, livslang kompetanseutvikling (se figur).
Den modulære tilnærmingen og rammeverket har
skapt nasjonal interesse, og i 2020/2021 ble det
arrangert seminarer med flere andre universiteterog høyskoler. Målet er å bli enige om et nasjonalt

24Årets aktiviteter og resultaterrammeverk for utdanningsfaglige kompetansemoduler. Norsk nettverk for universitets- og høgskolepedagogikk tok over ansvaret for koordinering av
dette sommeren 2021.
Tilbudet om opplæring for studentassistenter ble i
2021 oppskalert for å tilpasse kapasiteten til fagmiljøenes økte bruk av læringsassistenter. Ved hjelp
av blant annet midler fra Kunnskapsdepartementet
har NTNU utvidet bruken av student- og læringsassistenter for å bidra til økt faglig oppfølging.
I 2021 satte NTNU ned et utvalg som skulle utarbeide
forslag til plan for helhetlig utvikling av utdanningsfaglig kompetanse, samt kartlegge alle interne aktørers
ulike kurs, tilbud og tjenester innen utdanningsfaglig kompetanse. Målgruppen er hovedsakelig
vitenskapelige ansatte, men planen retter seg ogsåmot teknisk/administrativt ansatte og studentersom har undervisningsoppgaver. Et utkast til plan
ble lagt fram ved årsskriftet. Denne inneholder
ambisjonsnivå og overordnede målsettinger forarbeidet, samt ny modell og prinsipper for utvikling av utdanningsfaglig kompetanse i et livslangtlæringsperspektiv, både individuelt og kollektivt.
Utvalget har også foreslått en samhandlingsmodell
for bedre koordinering og mer helhetlig utvikling.
Utdanningsfaglig ledelse på studieprogramnivå er
et prioritert område, og i mars 2021 startet et
nytt kull på «NTNUs lederutviklingsprogram forstudieprogramledere». Programmet består av 4
samlinger à 2 dager. Ved felles digital samling for allestudieprogramledere i september 2021 var psykososialt læringsmiljø og mottak av førsteårsstudenten
på dagsorden.

Strategiske satsinger, utviklingsprosjekterog eksterne konkurransearenaer

Som et ledd i å styrke utviklingen av utdanningsfaglig kompetanse har NTNU i 2021 iverksatt en rekke
strategiske satsinger, utviklingsprosjekter og arbeid
med søknader til ulike konkurransearenaer.
Satsingen NTNU DRIVE har som mål å støtte undervisere, instituttledere og studieprogramledere som
vil utvikle digitale kompetanser. Dette kan gjøres
gjennom nettbaserte kurs og utviklingsstøtte,teknisk-pedagogisk støtte til produksjon av nettbaserte kurs og emner. I tillegg har undervisere som
vil pilotere nye digitale tjenester fått tilbud om hjelp
til dette. Satsingen ble gradvis faset ut fram mot
sommeren 2021, og aktivitet knyttet til systematisk
digital kompetanseutvikling på utdanningsområdet
videreføres nå som ordinær drift.
Satsingen NTNU Toppundervisning består av en
rekke utviklingstiltak som styrker undervisningskompetanse gjennom utvikling av innovative
undervisnings-, lærings- og vurderingsformer, og
som skal gi økt læringsutbytte hos studentene.
Meritteringsordningen for undervisere er videreutviklet ut fra tilbakemeldingene i evalueringsrapporten fra 2020. Det er utviklet nye kriterier ogtydeligere krav til søknad, og vurderingsprosessen
er endret til fagfellevurdering i tråd med anbefalinger fra Kunnskapsdepartementet. Det jobbes ogsåmed en rekke utviklingsprosjekter som fokuserer påutprøving av studentaktive lærings- og vurderingsformer. NTNU Toppundervisning støtter også miljø
som forbereder SFU-søknader2.
Prosjektet Heilskapleg læringsstøtte ble startet i
2021, og har til hensikt å kartlegge og beskrive
status, behov og ambisjoner for støtte til utviklingav læringsaktiviteter ved NTNU. Det skal utformes
forslag til modell for helhetlig samhandling mellom
ulike støtteenheter på ansvars- og oppgavenivå.
NTNU fikk i 2021 Utdanningskvalitetsprisen for
høyere utdanning for andre år på rad, denne
gangen for emnet «Eksperter i team» (EiT). Emneter obligatorisk for masterstudenter på NTNU, og idette emnet utvikler studentene samarbeidsferdigheter gjennom arbeid i tverrfaglige prosjekt med
2

problemstillinger fra samfunns- og arbeidsliv. I
begrunnelsen for pristildelingen framheves tiltakets
nyskapende holdning til kompetanseheving, og det
slås fast at tiltaket har overføringsverdi til andre
fagfelt både når det gjelder arbeidslivsrelevans,tverrfaglighet og studentaktivitet.
I tillegg har NTNU mottatt flere tildelinger fra
HK-dir. Disse har kommet fra utlysninger knyttet
til program for kvalitetsutvikling av praksis i lærerutdanningene, pilotordning for kommunal praksis ihelse- og sosialfagutdanningene og innenfor fleksible utdanningstilbud.

MÅL 3
NTNU skal utvikle flere talenter og flere
forskningsmiljøer på høyt internasjonalt
nivåResultater knyttet til blant annet søknadsskriving,innvilgelse av prosjekter, publiseringer og doktorgradskandidater viser at fakulteter og institutter ved
NTNU i 2021 har arbeidet systematisk med å styrke
forskningsmiljøene. Dette gjøres blant annet med
tiltak rettet mot kompetanseheving, nettverksbygging, internasjonale relasjoner og rekruttering, og
generell bygging av forskningskultur.
Søknadstallene fra Forskningsrådets utlysning i
februar 2021 viser at NTNU også gjennom pandemien har hatt stor søknadsaktivitet. Det ble sendt
inn 30 søknader til store, tverrfaglige forskerprosjekter - Fellesløft V. Av totalt 30 søknader fra NTNU
til Fellesløft V, lå 7 søknader på lista over finansieringsklare prosjekter. Disse vil bli finansiert med en
betydelig egenandel fra NTNU.
NTNU har fått innvilget 12 forskerprosjekter
for fornyelse, ni forskerprosjekter for ungetalenter,fireforskerprosjekter
medinternasjonal mobilitet, fire prosjekter innenfor
kategorien Kompetansebyggende prosjekt fornæringslivet (KSPK) og fem prosjekter innenfor
kategorien Samarbeidsprosjekter for å møte utfordringer i samfunns- og næringsliv (KSPS).
Mange av fagmiljøene har videreutviklet sine SFFsøknader i samme periode. seks av 32 SFF-søknader
er invitert til trinn 2. Dette er lavere enn vårt ambisjonsnivå. Resultatet av denne prosessen vil foreligge etter sommeren 2022.

Senter for fremragende undervisning25Årsrapport 2021-2022 | NTNU

2021 har vært et overgangsår mellom det gamle
Horisont 2020 og det nye Horisont Europa, EUs
rammeprogram for forsking og innovasjon. Meden samlet tilslagsprosent på 12,5% ble NTNU tildelt
totalt 260 prosjekter i Horisont 2020, med en inntekt
på 1,45 milliarder kroner. Dette var betydelig høyere
enn det strategiske målet på 1 milliard. Gjennom
disse prosjektene har NTNU tett opp mot 3000
samarbeidsrelasjoner til institusjoner i Europa og
globalt.
Innen EUs flaggskipsutlysning om Europas grønne
giv (European Green Deal) ble NTNU tildelt se
prosjekter, hvorav vi koordinerer ett. I april 2021
ble NTNU tildelt to ERC Advanced Grants, til Kristin
Ytterstad Pettersen og Henrik Koch. Utlysningene til
Horisont Europa har vært forsinket, og svar på de
første søknadene forventes tidlig 2022.
Som institusjon når ikke NTNU sine mål på eksterne
konkurransearenaer for fremragende forskning.
NTNU Toppforskning har som mål å bidra til bedre
uttelling på arenaer for fremragende forskning,og vi ser at det har hatt positiv effekt. NTNU
Toppforskning oppleves av fagmiljøene som et målrettet instrument som sammen med fakultetenes
egne strategiske prioriteringer bidrar til kvalitetsheving. Det er over flere år jobbet godt med å utvikle
søknader til ERC, og NTNUs ERC handlingsplan gir
resultater. NTNU vil i løpet av våren 2022 vurdere
om det er behov for en ny ERC handlingsplan.

Årets aktiviteter og resultater

Stjerneprogrammet er utviklet for å gi noen
av NTNUs mest lovende forskertalenter gode
betingelser. Stjerneprogrammet tilrettelegger for
faglig utvikling og merittering gjennom konsentrasjon om forskning. Aktiviteten i Stjerneprogrammet
er bygd opp med fysiske samlinger som et viktig
tiltak. Kull 4 av Stjerneprogrammet planlegges med
oppstart våren 2022.
Onsager Fellowship er et rekrutteringsprogram forsærlig talentfulle unge forskere. 20 Onsager Fellows
har blitt rekruttert til NTNU som resultat av to utlysningsrunder (2015, 2017). Programmet ble evaluert
i 2021 for å få kunnskap om programmet har værtvellykket i henhold til de mål og ambisjoner som
opprinnelig var satt. Rapporten konkluderte med
at dette har vært et vellykket instrument som bør
videreføres med nye utlysninger.
NTNU fortsetter veksten i publikasjonspoeng (7,6 %vekst) og publikasjoner (4,9 % vekst) (DBH, tall fra
2020), og er på fjerdeplass blant universitetene i
Norge på publikasjonspoeng per UFF-årsverk 3. BådeGull OA og hybrid publisering gjennom NTNUs inngåtte avtaler for dette øker i 2021, men prosentandelen lukkede publikasjoner har stagnert og ligger
på ca 24%. Se mer i mål 6.
Våre sterke forskergrupper spiller en avgjørenderolle for å realisere våre ambisjoner. Vi har derfor
utviklet et eget kurs for faglige ledere. Søkningen
til disse kursene viser et behov for kompetansepåfyll knyttet til faglig, strategisk ledelse. Kull 3 ble
gjennomført studieåret 2020/21 og kull 4 hadde
oppstart i desember 2021.
100%
80%
60%
40%
20%
0%

2017
Lukket2018
Gull OA

2019

Åpen i arkiv

2020

Hybrid/avtalepublisert

2021
Annet

Figuren viser andel publisering i gull Open access, hybrid/avtalepublisert, åpen iarkiv, lukket publisering og annet.
Majoriteten av søkere og tildelte ERC-prosjekt
har kommet som et resultat av NTNU Toppforskningsinitiativer som Stjerneprogrammet og/eller Onsager Fellowship-programmet.
3

26

UFF-årsverk er årsverk i undervisnings-, forsknings- og formidlingsstillinger.

130 MILLIONER TIL NORSK SENTER FOR HODEPINEFORSKNING
En forskningsgruppe fra NTNU og universitetssykehuset
St. Olavs hospital i Trondheim, mottok i desember 2021
en stor tildeling fra Forskningsrådet for å opprette Norsk
senter for hodepineforskning. Dette vil være et av de største og viktigste sentrene for klinisk hodepineforskning i eninternasjonal målestokk.
– Vi skal prøve ut nye behandlingsmetoder både på voksne ogbarn, vi skal gi ny kunnskap om hvorfor noen utvikler hodepinesykdommer, og vi skal gi pasienter og leger gode verktøy for å

500

NTNU fikk i 2021 innvilget prosjektet CHIC - Creating
Holistic Innovation Capacity, finansiert over EIT
Innovation Capacity Building for Higher Education i
Horisont Europa (pilar 3).

400
300
200
100
0

følge opp disse sykdommene, sier lederen av senteret, Erling
Andreas Tronvik, professor ved Institutt for nevromedisin
og bevegelsesvitenskap (NTNU).
Norsk senter for hodepineforskning er et spleiselag
mellom Forskningsrådet og sykehus og universiteter i
Norge, og ledes fra NTNU og St. Olavs Hospital. I tillegg tilpasientforening og næringsliv, har senteret sykehus i allehelseregioner som partner.

2014

2015

2016

2017

Horisont 2020

2018

2019

2020

2021

Horisont Europa

Figuren viser utvikling i søknader i Horisont 2020 og Horisont Europa. Mangesøknadsfrister i 2021 har vært utsatt i overgangen mellom de to rammeprogrammene for forskning og innovasjon, og dette representerer derfor ikke en reellnedgang i antall søknader.

MÅL 4
NTNU skal synliggjøre og øke
nyskapingsaktiviteten og bidraget tilbærekraftig innovasjon med utspring
fra klynger og sentre
Nyskapingsaktiviteten er ett av NTNUs særpreg.
NTNU har ambisjon om å bidra til det grønne skiftet
gjennom å omsette mer av kunnskapen og resultater fra bredden av NTNUs forskningsaktivitet til nye
innovative og bærekraftige løsninger til nytte forsamfunn og arbeidsliv. Det er i 2021 lagt ned innsats
på mange fronter for å understøtte dette målet.

Studentinnovasjon og innovasjon- og entreprenørskapskompetanse i utdanningene

NTNU-studentene hevder seg fortsatt godt på
den nasjonale innovasjonsarenaen der 18 av 32 av
Forskningsrådets innovasjonsstipend (Stud-ENT )i 2021 gikk til NTNU-studenter. I Ålesund gikk tre
studentbedrifter videre til NM, alle med fokus påbærekraftige løsninger.

Campuspiloten for studentinnovasjon, Gruva i
Oppredningen på Gløshaugen, ble offisielt åpnet
høsten 2021, og har fra første dag hatt stor aktivitet.
Fagmiljøet ved Fakultet for økonomi, og spesielt SFU
Engage og entreprenørskapsmiljøet ved Institutt forindustriell økonomi og teknologiledelse (IØT), er viktige bidragsytere i den faglige utviklingen av GRUVA.

Strategiske samarbeidsavtaler med
offentlig sektor

FNs bærekraftsmål ligger til grunn for strategiskesamarbeidsavtaler som NTNU inngår. Det er etmål at partene skal løse problemstillinger gjennom
etablering av tverrfaglige team og jobbe for god
sammenheng mellom forskning, utdanning og
innovasjon. Også i 2021 har det vært stor aktivitet
i forbindelse med realisering av samarbeidsavtaler
hvor forskning, innovasjon og utdanning er godt
integrert.
Universitetskommuner muliggjør mer målrettet
samarbeid om store samfunnsutfordringer gjennom
å binde sammen kommunale fagområder med ulike
fagmiljøer ved universitetet. Universitetskommunen
TRD 3.0 har nå etablert strukturer som viser tydelige
resultater. Senhøsten 2021 var over 95 prosjektsamarbeid i gang. Blant annet ble det initiert flere nye
stipendiatprosjekt tilknyttet Universitetskommunen
TRD 3.0, der seks av åtte stipendiatstillingerereksternfinansiert.  
Samarbeidsavtalen
mellom Trondheim kommune og NTNU er nåforlenget ut 2025, og operasjonaliseringen av samarbeidsavtalene med både Ålesund og Gjøvik pågår.
Styret vedtok i 2021 en ny modell for Råd for27Årsrapport 2021-2022 | NTNU

samarbeid med arbeidslivet (RSA), NTNU RSA
Topplederforum, som nå er under etablering.

Videreutvikling av interne støttefunksjoner
og incentiver

Det arbeides systematisk med videreutvikling av
NTNUs økosystem for realisering av det bredeinnovasjonsoppdraget, og den brede forståelsen av
innovasjon får fotfeste. Dette ser vi konkret blant
annet ved Fakultet for naturvitenskap, hvor de nå
ser hvordan deres innovasjonsklimaprosjekt4 gir
resultater i form av betydelig innsikt i, kunnskap om
og engasjement for innovasjon og nyskaping vedhele fakultetet.
Strategisk program for kunnskapsbasert innovasjon(SKI-II) er et viktig virkemiddel i arbeidet med å byggekompetanse og kultur for innovasjon i fagmiljøene.
Fase 2 er vedtatt videreført for perioden 2022- 2025
med 17 innovasjonsledere. Alle fakulteter deltar,
og fagmiljøer i alle de tre campusbyene inngår isatsingen.
Innovasjonsstipendet som virkemiddel ble etablert
som strategisk satsing ved NTNU i 2018, med hensikt å videreutvikle resultater fra ph.d.-arbeidet
mot innovasjonsformål. I perioden 2018-2021 er det
behandlet 87 søknader og det er innvilget 31 innovasjonsstipend (fem i 2021) på til sammen 15,5 mill.kr.
Hovedandelen av stipendene har gått til ph.d.-kandidater, men også enkelte masterstudenter har fåttinnvilget innovasjonsstipender.
NTNU Discovery er et lavterskeltilbud for ansatteog studenter ved NTNU og Helse Midt-Norge somÅrets aktiviteter og resultaterønsker å teste ut ideer som på sikt kan gi grunnlag forkommersialisering og evt. selskapsetablering. I 2021
ble det gitt midler til 33 forprosjekter (fordelt på alle
fakultetene), samt 8 tildelinger som toppfinansieringtil verifiseringsprosjekter som Forskningsrådet harbevilget midler til.

NFRS INNOVASJONSPRIS 2021
Magnar Bjørås fra Fakultet for Medisin og Helsevitenskap
og Sulalit Bandyopadhyay fra Fakultet for naturvitenskap
mottok NFRs innovasjonspris 2021. Prisen fikk de for
utviklingen av en teknologi for koronatesting. Teknologien
ble tidlig tatt i bruk ved norske sykehus, og er også brukt av
helsetjenesten i andre land.
Det nystartede selskapet Lybe Scientific ble etablert i 2021
på bakgrunn av koronatest-teknologien. Det nye selskapetskal blant annet bidra med nye diagnostikkprodukter for
vanlig influensa og andre sykdommer.

NTNU har jobbet systematisk videre med satsing
på EiT KIC (European institute of Innovation andTechnology, Knowledge of Innovation Communities,
Horisont Europa, pilar III). I løpet av 2021 har NTNU
oppnådd medlemskap i to nye KICer; Food og Healthsom kommer i tillegg til medlemskap i Climate KIC,
InnoEnergy og EIT RawMaterials.
Vi ser en økning i lisensieringsavtaler fra 2017 til
2021 fra ideer fra NTNUs fagmiljø. Nivået på selskapsetablering holder seg på et jevnt nivå i samme
periode.

Bærekraftig innovasjon med utspring iklynger og sentra

NTNU deltar i 17 klynger i regi av Innovasjon Norgesklyngeprogram. Et godt eksempel på hvordan ulike
virkemidler kan gi synergier, er klyngesamarbeidet
Ocean Autonomi Cluster og Blue Maritim Cluster
som inngår som sentrale partnere i Kapasitetsløftet
Mennesket i fremtidens havroms-operasjoner (MIDAS).
Gjennom disse klyngeprogrammene vil over 150
bedrifter delta i utviklingen av tilbud som møter
framtidens kompetansebehov. SFI Autoship inngår
som et viktig forsknings- og innovasjons-senter ikunnskaps-clusteret knyttet til det tematiske satsingsområdet fremtidens havrom.

NTNUs bidrag til innovasjon og omstilling er omfattende. En av utfordringene er bedre synliggjøring av
innovasjoner som skjer via kunnskapsoverføring til
partnerskapene. NTNU er vertskap for henholdsvis
12 SFI-er og 3 FME-er og partnere i 14 SFI-er og 7
FME-er. Dette er langsiktig forsknings- og innovasjonsarbeid der hovedtyngden av innovasjonene
skjer hos partnerskapet utenfor forskningsmiljøene.
NTNU har sammen med Sintef igangsatt et arbeid
for å synliggjøre samfunnsverdien (impact) av den
forskningen som skjer i langsiktige satsinger som
SFI/FME på en mer populærvitenskapelig måte.
Dette arbeidet sees også i sammenheng med arbeidet med indikatorsett for synliggjøring av universitetenes innovasjonsbidrag.
Vårt arbeid med søknad om European Digital
Innovation Hub har i 2021 bidratt til økt innovasjonsaktivitet og styrket samarbeid med virksomheter og offentlig sektor innen kunstig intelligens
og digital sikkerhet. Økning i antall medlemmer i deto næringslivsrettede sentrene, Norwegian OpenAI lab og Center for Cyber Security, viser at kompetansemiljøene ved NTNU er svært attraktive fornæringslivet.

SFI PHYSMETSFI PhysMet – Senter for en bærekraftig og konkurransedyktig
metallindustri – er et forskningsmiljø i verdensklasse innenområdet fysikalsk metallurgi. Målsettingen med SFI PhysMeter å hjelpe norsk metallbasert industri i det grønne skiftetved å gå over til mer bærekraftig produksjon og til utviklingog bruk av nye materialer, samt bidra til langsiktig kompetansebygging og legge til rette for innovasjoner. Senteretstartet opp høsten 2020 og arbeider for å legge grunnlaget
for en sterk og levedyktig landbasert metallindustri, somsikrer arbeidsplasser og norsk verdiskapning.

Andre aktiviteter og resultater i 2021:•

Foto: Per Henning, NTNU
•

4

28

NVs innovasjonsklimaprosjekt, se side 29 i rapporten
Dokumentasjon og synliggjøring av innovasjon og nyskaping ved NTNU

Implementering av ny IPR politikk – Ny IPRpolitikk er innarbeidet i ny samarbeidsavtale
med NTNU TTO. Den første opplæringsmodulen
er lansert og retter seg mot studenter som skal
skrive oppgave i samarbeid med eksterne.
Indikatorsett for innovasjonsbidraget - Et
indikatorsett for synliggjøring av universitetenes innovasjonsbidrag er testet ut av 14 institutter. Resultater og anbefalinger vil foreliggevåren 2022.

Foto: Geir Mogen /NTNU•

Campus - Innen campusutvikling arbeider
NTNU med å sikre at det gis rom for bærekraftig
innovasjon med utspring fra klynger og sentre.
Et Innovasjonssenter i Hesthagen skal bli en
sentral drivkraft for at forskningsresultaterskal tilgjengeliggjøres og bidra til nytte forarbeidslivet. I 2021 var NTNU sentral i arbeidet
med fusjoneringen av Innovasjonsdistrikt
Elgeseter og Technoport, med etableringen av
innovasjonsdistriktet Trondheim Tech Port som
resultat, der NTNU er en sentral aktør.

MÅL 5
NTNU skal planlegge og videreutvikle
det strategiske grunnlaget for framtidens campuser. De skal sikre godearbeidsplasser og godt og forsvarlig
arbeidsmiljø for ansatte og studenter, tverrfaglig samhandling og sosiale
kvaliteterCampusutvikling handler om hvordan utviklingen av
fysisk infrastruktur legger til rette for at NTNU kan
løse sitt samfunnsoppdrag og bidra til omstillingen
som Norge står overfor. Vi skal utvikle bygg og arealer som bidrar til å forme framtidens universitet.
NTNU videreutvikler og bruker et samlet strategisk
kunnskapsgrunnlag i utviklingen av campus i Gjøvik,Ålesund og Trondheim.

Strategisk grunnlag

Gjennom bygge- og utviklingsprosjekter skal NTNU
utvikle arealer som støtter opp under våre faglige
og strategiske mål for kjernevirksomheten.

29Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Gjennom året har NTNU jobbet tett med byggherrer
og andre samarbeidspartnere for å sikre at NTNUs
strategiske grunnlag ivaretas i utarbeidelse og etterlevelse av leveranser, strategier, mål og planer.
NTNUs kvalitetsmål for bygg og utomhus fastlegger
felles prinsipper og mål for utvikling og forvaltning av NTNUs universitetsbygg og anlegg. Våren
2021 ble andre del av kvalitetsmålene ferdigstilt.
Kvalitetsmålene bygger på prinsippene i kvalitetsprogrammet for NTNUs campusutvikling og vil væreførende når NTNU skal videreutvikle og fornye infrastruktur for lærings- og arbeidsmiljøer.
Samlingen av campus i Trondheim på og ved
Gløshaugen innebærer at laboratorier og vitenskapelig utstyr må flyttes og reetableres andre steder.
Det er viktig både å forebygge avbrudd i den eksperimentelle virksomheten i bygge- og anleggsfasen,og å sikre at NTNU har gode og fremtidsrettede
laboratoriefasiliteter. Vi planlegger for fremtidig
lokalisering og organisering av forskningsinfrastruktur på campus slik at disse behovene blir ivaretatt.

Brukerinvolvering

For å sikre at NTNUs fagmiljøer får gode løsninger
i NTNUs nye campus, trenger byggeprosjektene
kunnskap fra studenter og ansatte som skal bruke
byggene. Med grunnlag i Program for involvering i
NTNUs campusutvikling 2016-2025, legges det opp

Årets aktiviteter og resultater

til omfattende involvering av sluttbrukerne i alle
bygge- og utviklingsprosjektene.
I prosjektet Campussamling skjer involveringsarbeidet gjennom arbeid i tre ulike brukergrupper;
Hovedbrukergruppen,
temabrukergrupperogklyngebrukergrupper.
NTNU planlegger Senter for psykisk helse, ensamling av fagområdene og tjenestetilbud innen
psykisk helse, i samarbeid med Helse Midt-Norgeog St. Olavs hospital. Som del av konseptfasen
startet prosjektet i 2021 planlegging av brukerinvolvering. En strategisk medvirkningsgruppebestående av representanter fra berørte fakulteterog institutter, tillitsvalgte, verneombud og studenter, skal sikre at funksjonskrav blir ivaretatt og at
byggeprosjektet baseres på NTNUs og St. Olavs
kjernevirksomhet, faglige utvikling og strategier forvirksomhetsutvikling.

Forskning og utvikling

Systematisk innhenting av kunnskap fra eksperimentering, piloter og følgeforskning skal bidra til åsikre at NTNU får en ny campus med høy kvalitet.
Navet i dette kunnskapsarbeidet er FoUprogrammet Fremtidens campus, som startet
opp i 2020. Programmet finansieres av NTNU og
koordineres av NTNU Samfunnsforskning, og skalbidra med originale forskningsbidrag og etablering

Hovedbrukergruppen skal sikre helhet i prosjektet og se til at leveranser er i henhold til rammen gitt av
Kunnskapsdepartementet, og i tråd med NTNUs premissdokumenter og vedtak. Hovedbrukergruppen
startet sitt arbeid i januar 2021.

TEMABRUKERGRUPPERKLYNGEBRUKERGRUPPER

Tverrgående temabaserte arbeidsgrupper skal
sikre at tema som går på tvers i NTNUs campusutvikling blir utforsket og ivaretatt.

Klyngene i Campussamling er en geografisk
områdeavgrensning og klyngebrukergruppene består av representanter fra institutter
og enheter som vil bli geografisk samlet, og
hører og virker sammen organisatorisk og/
eller faglig. Brukergruppene i klyngene baserer
seg på et prinsipp om å videreutvikle de faglige
klyngene.

Våren 2021 ble det etablert fem temabrukergrupper: læringsareal, knutepunkt, spesialareal,
drift og forvaltning (med undergruppe for teknisk
programmering) og arbeidsplass.
Temabrukergruppene har jobbet med premisser og rammer for utvikling av arealene ved
NTNU og resultatene vil bli en del av strategisk
grunnlag for NTNU etter rektorvedtak i 2022.

30

Arbeid med klyngebrukergruppene startet
opp mot slutten av 2021.

av kunnskapsstatus. Programmet har fire ph.d.-prosjekter og 12 andre FoU-prosjekter knyttet til ulike
sider av campusutvikling. Kunnskap formidles
løpende til NTNU campusutvikling, Statsbygg og tilallmennheten. I tillegg tilbyr programmet møteplasser for tverrfaglige diskusjoner (Kaffe & Campus), og
har en åpent tilgjengelig faglig ressursbank på nett.
Pilotprosjektet ved Institutt for psykologi - Fleksilab- skal frembringe ny kunnskap om deling og sambruk av spesialareal. Våren 2021 ble laben ferdigstilt etter tett involvering av brukerne av laben. I
pilotprosjektet ved Tungasletta testes nye former
for undervisning og studentaktivitet. Erfaringer fra
piloten er særlig viktig for utforming av Helgasetr.
Både undervisere og studenter startet i 2021 med åevaluere bruken av «pilotrommet».
I 2021 er det utviklet læringsareal for om lag 27 mill.
kr., hovedsakelig studentaktive læringsareal, seks
stk. Det ble også oppgradert AV-utstyr i læringsareal for om lag 40 mill.kr. 63 rom ble oppgradertfor digital undervisning, samt at infrastruktur ble
oppgradert i 41 rom. Det pågår evaluering av noen
tidligere utviklingsprosjekt, og det er satt i gang ny
evaluering for å sikre et godt kunnskapsgrunnlag
med tanke på fremtidens campus.
Campusutvikling var per høsten 2021 i gang med
å involvere Kunst i offentlige rom (KORO) i forprosjektarbeidet til Campussamling. NTNUs mange fagmiljø innen arkitektur, kunst og design har potensial
for å være utførende kunstnere og bidra med ny
kunnskap, noe som krever tidlig involvering.

MÅL 6
NTNU skal fokusere på sterke forskergrupper, internasjonalt samarbeid ogåpen tilgang til forskning
I 2021 ble første utgave av Kvalitetsmelding
for forskning utarbeidet i samarbeid mellom
rektor,fakulteteneog
Vitenskapsmuseet.
Kvalitetsmeldingen gir grunnlag for å diskutere og
utvikle forskningskvalitet på ulike nivå ved NTNU
og peker på oppfølgingspunkter og -områder innen
forskning. For å analysere arbeidet med kvalitetsutvikling innen forskning, ser kvalitetsmeldingen
til forskningsressurser, doktorgradsutdanning,
publisering, eksterne konkurransearenaer og samfunnsbidrag (impact) innenfor rammene av kultur
og strategi. Kvalitetsmeldingen vil legge føringer forvidere arbeid med kvalitet i forskning fra 2022 og
framover.

Sterke forskergrupper

Det langsiktige arbeidet som legges ned av fakultetene og instituttene med videreutvikling av sterkeog robuste forskergrupper er viktig for kvaliteten iforskning ved NTNU. Vi ser en trend hvor forskergruppene i større grad enn tidligere jobber kollektivt, og det blir stadig flere og sterkere tverrfaglige
samarbeidsrelasjoner.
Det er flere virkemidler som bygger opp underarbeidet med sterke forskergrupper. Under følger
en oppsummering av områder hvor det er lagt nedsærlig innsats i 2021.
Yngre forskere
Kvalitet i ph.d.-utdanningen er et viktig bidrag
til utvikling av fagmiljø og kvalitet i forskningen.
Erfaringsutveksling mellom fakultetene er viktig
for samkjøring av ph.d.-utdanningen på NTNU, og
i 2021 er det gjennomført to tverrfakultære workshops; en om arbeidslivsrelevans og rekruttering og
en om etikk og karriereplaner. Forslag til tiltak og
oppfølging ble utarbeidet etter hver workshop.
For å lykkes med forskning på høyt nivå er det
avgjørende å legge til rette for gode karriereveier iakademia, og som arbeidsgiver ønsker NTNU både å
sørge for at de ansatte får mulighet til å utvikle seg,og at vi rekrutterer ansatte som kan bidra til å drive
fagmiljøene framover. Karriereplaner og oppfølging
av postdoktorer er avgjørende for at denne viktige
gruppen av vitenskapelig ansatte skal bli godt ivaretatt. NTNU har i 2021 jobbet med dette temaetog en politikk for postdoktorer er utviklet for å
tydeliggjøre ansvaret for hvordan vi som akademisk
institusjon følger opp og ivaretar våre postdoktorer.
I 2021 ble det utarbeidet en rapport som oppsummerer situasjonen for ph.d.-kandidater og postdoktorer under pandemien frem til august 2021.
Rapporten viser i hvilken grad ph.d.-kandidatene
har blitt forsinket i sin utdanning, og hvordan NTNU
har fulgt opp med tilgang til campus, oppfølging, og
forlenget ansettelse. Selv med tilrettelegging må vi
erkjenne at pandemien har hatt stor innvirkning på
enkelte kandidater, og det vil framover være behovfor oppfølging særlig innen områder som internasjonalisering, nettverksbygging og psykososialt
arbeidsmiljø.
Kunnskapssamtaler @NTNU (eng. Science conversations @NTNU) ble etablert i 2021 som et tiltak
for kvalitetsutvikling innen forskning. Gjennom

31Årsrapport 2021-2022 | NTNU

samtaler i studio deler vitenskapelig personell og
andre ressurspersoner erfaringer, råd og ideer påtvers av fagmiljøer ved NTNU. Samtalene tas opp og
legges tilgjengelig på NTNUs nettsider i etterkant. I
2021 ble det laget sju webinarer. Kunnskapssamtaler@NTNU har blitt populære og det er planlagt nye
webinarer våren 2022.
Tematiske satsingsområderNTNU har fire tematiske satsingsområder i 2014–
2023: NTNU Bærekraft, NTNU Energi, NTNU Havromog NTNU Helse. NTNUs tematiske satsningsområder
skal løse komplekse utfordringer av stor betydningfor samfunnet gjennom tverrfaglig samarbeid.
De tematiske satsingene er aktive i den offentlige
debatten og flere av dem deltok på Arendalsuka i2021. Blant annet overleverte NTNU Energi tre råd til
norske politikere for hvordan vi kan bruke Nordsjøen
for grønn omstilling av Norge. Disse rådene ble ogsåpresentert under Klimatoppmøtet COP26 i Glasgow
i november.
Det er en raskt voksende batteriindustri underetablering i Norge. NTNU ønsker å være med å definere den internasjonale forskningsfronten innenforÅrets aktiviteter og resultaterbærekraftig produksjon og bruk av batteriteknologi.
Vi har derfor i 2021 nedsatt en arbeidsgruppe som
har vurdert nødvendige forskningsstrategiske grep
og tilpasninger i vårt utdanningstilbud for å innta
denne posisjonen.
Forskningsinfrastruktur
God forskningsinfrastruktur er en forutsetning forå frembringe ny kunnskap og forskningsresultaterav høy kvalitet. Når vi inkluderer personal- og
arealkostnader, bruker NTNU årlig om lag en
halv milliard kroner på investering i og drift av
forskningsinfrastruktur. Vi har gjennom årene hattstort gjennomslag i Forskningsrådets satsing på
nasjonal forskningsinfrastruktur, FORINFRA, og ved
tildelingen i desember 2021 fikk NTNU tilslag på fire
store prosjekter der NTNU er vertskap. I tillegg er vi
er partner i ni infrastrukturer som ledes av andre.
I 2021 startet NTNU arbeidet med å utvikle et veikart
for stor, felles forskningsinfrastruktur ved NTNU.
Som ledd i dette ble det også opprettet et utvalg
som utreder behovet for e-infrastruktur. I løpet av
2022 skal en første versjon av veikartet foreligge,

FORHOLDET MELLOM HJERNEFORSKNING OG KUNSTIG INTELLIGENS

Foto: Kai T. Dragland, NTNU

«Hjernen vår er verdens mest avanserte computer. Men
ved å forstå hjernen, kan det også fremme utviklingen av
kunstig intelligens.» Ordene er professor Edvard Mosers
ved Kavli Institute for Systems Neuroscience. Han løftet
frem et spennende tverrfaglig perspektiv da han holdt
sluttinnlegget på den nye, nasjonale AI-konferansen
NorwAI Innovate i Trondheim i oktober.
Selv om en prosessor og levende hjerneceller er vidt
forskjellige som «hardware», opererer begge i kretsløp.

32

Hjernens nettverk er riktignok ufattelig stort med nærmere
100 milliarder celler, hver med 10 000 forbindelser, som
gir hjernen en unik evne til å håndtere enorme mengder
informasjon i millioner av kanaler samtidig i sann tid. Men
denne virkemåten med nettverk er det samme som hos enprosessor. Hjernenevronene lære av og trene hverandre slik også maskinlæring kan.
Kavli og NorwAI ser derfor nærmere på muligheten for
gjensidig nytte av hverandres kapasiteter.

med tydelige prioriteringer. Dette vil legge føringer
for NTNUs investeringsplaner i et tiårsperspektiv.
Det er behov for økt koordinering av e-infrastruktur
ved NTNU. I 2021 etablerte rektor et e-infrastrukturutvalg på tvers av NTNU. Utvalget har gjennomåret kartlagt status og behov for e-infrastruktur ved
NTNU, og utvalget kommer med en statusrapport
som skal brukes inn i arbeidet mot et veikart for stor,tung forskningsinfrastruktur.

Internasjonalt samarbeid

Koronapandemien har også i 2021 hatt stor påvirkning på vårt internasjonale samarbeid. Dette vises
blant annet i de lave inn- og utvekslingstallene forstudentmobilitet, og ved lite antall forskningsopphold for vitenskapelige ansatte. Restriksjonene
har trolig hatt størst negativ effekt for studenter,doktorgradskandidater, postdoktorer og forskere
tidlig i karrieren, hvor det har vært mer utfordrendeå bygge internasjonale nettverk.
Mange allianser og institusjonelle partnerskap
hadde lavere aktivitet enn normalt. Et unntak er
innen universitetsalliansen ENHANCE som i 2021
fikk tilslag på et forsknings- og innovasjonsprosjekt
fra Horisont 2020, som koordineres av NTNU. Fokus
her er transdisiplinær forskning, bærekraftig entreprenørskap og innovasjonsøkosystemer, karriereutvikling og forskningsinfrastruktur.
NTNU utnytter alle virkemiddel innen Erasmus+ i EU
og var også i 2021 sterkt aktiv i Erasmus+ programmet. Studentmobiliteten til land utenfor Europa
gikk kraftig ned i 2021, mens vi fikk en stor økningi søknader om studentmobilitet til Europa innenfor
Erasmusprogrammet. NTNU har arbeidet målrettet
med å forhandle med europeiske samarbeidsinstitusjoner om muligheten for økt mobilitet innenforvåre samarbeidsavtaler, og for flere land jobbes detogså systematisk med identifisering av mulige nye
samarbeidspartnere. Flere av NTNUs internasjonale allianser og nettverk som ENHANCE, T.I.M.E.,
ATHENS og SGroup Universities er sentrale i denne
sammenhengen.
Fakultetene ved NTNU viste i det første året av dennye programperioden for Erasmus+ (2021-2027)
størst interesse for tiltaket samarbeidspartnerskap(etterfølgeren til «strategiske partnerskap»).
NTNU har flere Erasmus Mundus masterprogram,som har høy internasjonal prestisje.
Det nylig innvilgede Erasmus Mundus programmet Coastal and Marine Engineering andManagement (COMEM+) koordineres av NTNU. Vi er
partner i det nye tiltaket Erasmus Mundus Design
Measures som er et forprosjekt for å vurdere etableringen av et nytt Erasmus Mundus program i neste
søknadsrunde.

Åpen tilgang til forskningÅpen vitenskap er et område i rask utvikling. Rektor
har vedtatt en ny politikk for åpen vitenskap, og
arbeidet med å implementere denne innebærer
innsats på flere områder. Universitetsbiblioteket
har en sentral rolle i å bidra til at forskere og studenter ved NTNU har verktøy og tjenester for åpenog reproduserbar forskning. I flere år har NTNU hatten økning i åpen publisering (Open Access), og desiste årene har også åpen publisering av datasettfra forskning kommet i fokus. Stadig flere datasettblir gjort åpent tilgjengelige i NTNU Open Research
Data, samt i andre nasjonale og internasjonale arkiv.
Summen av egenarkivering og åpen publisering itidsskrift var nesten 70 % i 2020 - en tydelig utvikling
fra mindre enn 50 % i 2016. Dette er en ønsket utvikling, samtidig som det gir en utfordring i form av
beregning av ressurser som må settes av til å dekke
publiseringsavgifter parallelt med prisøkning pålesetilganger. Fagmiljøene har fokus på å publisere
forskningsresultater mest mulig åpent i tilgjengeligekvalitetstidsskrifter, men det er en utfordring at
publikasjoner også skjer i gråsone tidsskrifter.
I 2021 startet et større prosjekt knyttet til forskningsdata i NTNUs Digitaliseringsprogram. Målet med
prosjektet er å ha infrastruktur som sikrer forsvarlig
og reproduserbar forskning, og legger til rette forgod dataflyt, FAIR data og publisering av data, kildekode og andre resultater. Prosjektet skal også bidra
til å styrke og utvide kompetanse og støttetjenester
knyttet til forskning, og bygge kultur for beste praksis innen åpen vitenskap.

Forskningsetiske saker

Forskningsetisk utvalg (FEU) er redelighetsutvalg
for NTNU og Helse Midt-Norge. Utvalget harbehandlet én sak om mulig uredelighet i 2021, derdet ble konkludert med uheldig praksis, men ikke
lovbrudd. De fleste saker med forskningsetiske
problemstillinger oppstår i fagmiljøene og løses på
institutt- eller fakultetsnivå uten at FEU involveres.
I lys av Riksrevisjonens etterlevelsesrevisjon av
forskningsetikkloven og kritikk av NTNUs manglende rutiner og oversikt, ble fakultetene pålagt
å rapportere om aktuelle saker i 2021. Samlet setter det rapportert om få saker med forskningsetisk
innhold og disse er enten løst internt eller er fortsatt
under avklaring.

33Årsrapport 2021-2022 | NTNUNTNU vil arbeide videre med prosedyrene forå avdekke, behandle og rapportere brudd påforskningsetiske normer. Vi vil også, i tråd medpåpekningene fra Riksrevisjonen, forbedre og
utvide opplæringstilbudet i forskningsetikk.

Kunstnerisk utviklingsarbeid

I 2021 etablerte NTNU et Kunstforum som skal
fremme spesifikke tiltak for strategiperioden fremtil 2025. Kunstforum jobber med bedre rammevilkår
for utvikling av kunstmiljøene, og med synliggjøring
og kommunikasjon av kunstneriske utviklingsarbeid ved NTNU. Videre jobber Kunstforum med
et styrket internt, eksternt og tverrfaglig samarbeid. Kunstforum ledes av prorektor forskning og
formidling.

Årets aktiviteter og resultater

Research Catalogue er et internasjonalt verktøy forå dokumentere kunstnerisk virksomhet. En tverrfakultær gruppe har levert en rapport med anbefalinger om hvordan kunstnerisk utviklingsarbeid
framover kan dokumenteres gjennom bruken av
Research Catalogue.
Ph.d.-programmet i kunstnerisk utviklingsarbeid
er i vekst og 18 kandidater er pr. desember 2021
registrert på programmet. To kandidater disputertei 2021.

VINNER AV HØSTUTSTILLINGSPRISEN 2021: KIT-STUDENT EINAR GRINDEMÅL 7
Vi skal styrke vår rolle som kunnskapsog kompetanseleverandør forbærekraftig utvikling og bærekraftige
løsninger
NTNU har en ambisjon om å være en anerkjent
kunnskapsaktør for en bærekraftig framtid, og
vil benytte hele sin faglige bredde for å bidra til atbærekraftsmålene nås. Vi ønsker å ta et helhetsperspektiv for å se hvordan de ulike bærekraftsmålene
står i relasjon til hverandre. Sterke og dedikerte
fagmiljøer ved NTNU jobber i dag med å realisere
dette og med å tydeliggjøre bredden av bærekraftperspektiver i sine fagmiljøer og eksisterende
studieprogram. Rektor har startet et arbeid med åskaffe en bedre oversikt over ulike tiltak og satsinger, som skal gjøre det mulig å koordinere innsatsen
bedre og å sette i verk kompletterende tiltak. NTNU
ønsker en sterkere integrasjon og bevisstgjøring av
bærekraft i utdanning, forskning og innovasjon og
vil fostre tverrfaglighet for å bidra til omstilling ogbærekraftige løsninger. Vi skal skape en bevissthetom og utvikle en plan for hvordan vi skal kommunisere bærekraft både innad og utad og vil etablere
flere arenaer for utfordrende samtaler og dilemma
knyttet til bærekraftig omstilling.
NTNU har i 2021 også utviklet en satsing langs tospor:
1. Oppstart av et nytt tverrfaglig forskningssamarbeid for bedre systemforståelse knyttet tiltransformative endringer på bærekraftområdet.

2. Bedre og mer systematisk integrasjon avbærekraft i fagmiljøene og i TSO-ene.
Det er satt av 130 millioner kroner til denne
satsingen – ett av de største satsningene på
tverrfaglig bærekraftforskning ved norske universiteter. Innenfor spor 1 ble det lyst ut tverrfaglige
forskningsprosjekter for bedre systemforståelse
knyttet til transformative endringer. Ni av 60 prosjekter ble innvilget støtte, og i disse ligger total
43 ph.d.-stillinger. Kandidatene som ansettes skal
samarbeide på tvers av disipliner.
Paul Hebert og Gilbert Laporte ble formelt utnevnt
til æresdoktorer ved NTNU 14.september (ved den
norske ambassaden i Ottawa). Æresdoktorene har
til felles at de begge bidrar akademisk til en merbærekraftig framtid, og at deres forskning er tett
knyttet opp mot FNs bærekraftsmål.

Miljøutvikling i egen drift

NTNU skal aktivt bidra til at FNs bærekraftsmål nås.
Som et viktig virkemiddel for å oppnå dette vedtok
NTNU i 2020 sin miljøutviklingsplan, som legger
føringene for hvordan NTNU som organisasjon skal
redusere sin miljøpåvirkning på kort og lang sikt.
Planen setter langsiktige mål for perioden 20202030, og er avgrenset til miljø knyttet til egen drift.
Planen består av tiltak innenfor de mest sentraleområdene, og skal gjennomgås med mulig revisjon
i 2023.
NTNU utarbeider årlig klimaregnskap, som gjøres
tilgjengelig for enhetsledere gjennom virksomhetsstyringssystemet BEVISST. Metoden raffineres årlig
og muligheten for hyppigere målinger vurderes.

METODIKK FOR BÆREKRAFTIG UTVIKLING

Høstutstillingsprisen 2021 ble tildelt KIT-student Einar
Grinde for verket Triumf. Juryen beskriver verket som unikt,
teknisk godt gjennomført og at det «klarer på sofistikert vis
å trekke linjer på tvers av tid» og fremhever at kunstneren
med plasten tar tak i vår tids materiale, «billig, skjørt,
forgjengelig».

34

Selv sier prisvinneren: «Jeg føler at plasten er vår tids marmor.
Det er vår tids materiale, og etter oss vil det ligge tonnevis med
mikroplast, i mange tusen år. Det er et trist faktum, og derfor er
det også et trist seiersmonument jeg har laget».
Høstutstillingen regnes som Norges viktigste scene forsamtidskunst basert på fri innsendelse.

I Oppdal og Rennebu har avtalen mellom NTNU, Oppdal
kommune og Nasjonalparken Næringshage muliggjort
at forskning, forvaltning og lokalt næringsliv kan jobbe
sammen for å finne mer bærekraftige alternativ.
Studenter har gjennom prosjektet «Bærekraftig fritid»
utforsket dilemmaer i skjæringsfeltet mellom økonomisk
vekst, næringsutvikling, forvaltning og miljø, og jobbet
med ulike hyttemodeller, fra urbane sentrumshytter
til mobile hytter uten permanente naturinngrep, med
vurdert materialbruk, miljøtilpassing, livsløpsvurderinger
og mobilitetsbehov. De har sett på hvordan hytteutvikling
kan ruste lokalsamfunnet, ved bruk av lokal fornybar
energi, delingsfunksjoner og som bidrag inn i lokal stedsutvikling. Gjennom konkrete utviklingsprosjekt med lokale

Foto: Pir II-arkitekter

hytteutbyggere i Oppdal og Rennebu har Pir II arkitekter og
studenter ved NTNU utviklet metodikk for hvordan vi kan
gå frem når vi skal bygge mer bærekraftige hytteområder.

35

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultater

OMDANNER PLASTAVFALL TIL NY RESSURSARVInstitutt for kjemisk prosessteknologi ved NTNU og selskapet
Quantafuel har inngått offisiell
samarbeidsavtale. De skal samarbeide om å finne nye og
bedre metoder blant annet for å
omdanne plastavfall til drivstoff.

NTNU leder prestisjeprosjekt: 200 millioner EU-kroner til
ARV-prosjektet – med SINTEF og Oslobygg som partnere
Prosjektet skal legge føringer og sette et politisk rammeverk
for fremtidens energieffektive og sirkulære løsninger i byggebransjen. Dette innebærer etablering av klimapositiveområder rundt om i Europa, og involverer 36 europeiske
partnere fra utviklingsland.

Dette er et stort skritt mot målet om å bidra til å realisereFNs bærekraftsmål, i tråd med NTNUs visjon om kunnskap
for en bedre verden. Det er også en viktig posisjonering i EUog Horisont Europa. Grønn omstilling vil i stor grad pregeEUs politikk framover, inkludert forsknings- og innovasjonspolitikken, og på områder som klima og energi. Med dettetilslaget har vi vist at NTNU blir en viktig bidragsyter i den
omstillingen.

Foto: Kim Ramberghaug/NTNU

120 00030

110 000
100 000

117 31625

111 941

106 16720

90 00080 00015,814,988 00114,770 000

11,3

2017

2018
Total KF

I likhet med andre sammenlignbare organisasjoner
i UH-sektoren stammer den største delen av NTNUs
klimafottrykk fra reise og transport og energibruk,
med hhv. 29 % og 28 %. Øvrige faktorer som bidrar
til vårt klimafottrykk er knyttet til innkjøp og forbruk, jfr. figur.
Etter en betydelig økning fra 2017 til 2018 (se figur),gikk fottrykket ned i 2019. Dette til tross for enøkning i antall ansatte i samme periode (fra 7400 til
7600). Nedgangen skyldes blant annet et redusert
antall reiser, noe som kan forklares med et gradvisøkende søkelys på klimaeffektene av flyreiser. NTNU

gjennomførte blant annet kampanjen «Reiseløftet»i 2019. Naturlige effekter av smitteverntiltak og reiserestriksjoner kan sees i resultatet for 2020, med
betydelig nedgang på både reise og energiforbruk.
For å sikre koordinering og systematisk operasjonalisering av planen, styrket NTNU i 2021 sin bemanning på miljøområdet innen både det strategiskeog driftsnære perspektivet. NTNU jobber med
ytterligere å sette miljøarbeidet i system samt utarbeide aktuelle tiltak for videre operasjonalisering og
oppskalering.

2019

2020

KF per årsverk

Figuren viser utvikling totalt klimafottrykk og klimafottrykk per årsverk i antall
CO2-ekvivalenter.

6%

6%
9%
10%

29%

12%

MÅL 2030 (SAMMENLIGNET MED 2019-TALL) – I NTNUS UTVIKLINGSPLAN FOR MILJØ

28%
Reise og transport: CO2-utslipp fra reiser skal reduseres med 50% per årsverk.
Anskaffelser: Sikre at prosessene tar hensyn til innkjøp
og bærekraftskriterier.

Energi: Energiforbruk skal reduseres med minimum 50%.
Gjenbruk og avfall: Minimum sorteringsgrad på 65%.
Settes i sammenheng med anskaffelser.

Reise og transport

Energi

Utstyr og maskiner for drift. inkl. IT

Drift av bygg

Tjenester og rådgivning, software

Vitenskapelig utstyr

Bygg og investeringer

Figuren viser totalt klimafottrykk 2019 fordelt på artsgrupper - CO2-ekvivalenter

36

10
5

60 00050 000

15

0

MÅL 8
NTNU skal videreutvikle kvaliteten og
effektiviteten i administrative
prosesser og tjenester
Videreutviklingav
deteknisk-administrative
tjenestene, til beste for studentene og kjernevirksomheten, er et langsiktig arbeid. NTNU arbeider
kontinuerlig med å forenkle og standardisere deadministrative tjenestene. Vi ønsker å ta i bruk nye
metoder, og ut fra organisasjonens behov, utvikle
nye og styrke utvalgte tjenester.
Rektor har definert Kvalitet, Bærekraft og Ett NTNU
som retningsgivende fellesprioriteringer for oppfølgingen av NTNUs strategi fram til 2025. Det er
igangsatt og foregår en rekke aktiviteter og viktige
utviklingsarbeider innenfor overskriftene Kvalitet
og Bærekraft, mens Ett NTNU foreløpig er mindre
utviklet, foredlet og systematisert. Ett NTNU angår
både den faglige og administrative virksomheten,både hver for seg (i form av tverrfaglighet og helhetlig administrative støttefunksjoner) og samlet sett (iform av samhandling, integrasjon og samskaping).
Det ble høsten 2021 nedsatt en prosjektgruppe somkonsentrerer seg om den administrative dimensjonen i Ett NTNU. Dette utgjør et første steg i prosessen med å utvikle et felles målbilde for NTNUs
administrasjon.
Høsten 2021 ble det iverksatt en gjennomgang av
NTNUs IT-avdeling, der hensikten var å legge grunnlaget for at IT-avdelingen skal ha et driftsnivå som
er samstemt med NTNUs digitale ambisjon og med
et avstemt og forutsigbart finansieringsnivå. Et av
resultatene fra arbeidet er etablering av en oppdatert oppdragsbeskrivelse og et tydelig mandat med
riktig finansieringsnivå for IT-avdelingen. I tillegg
skal det etableres en finansieringsmodell for forvaltning og drift av nye digitale løsninger. Det er behov37Årsrapport 2021-2022 | NTNU

for en helhetlig og standardisert tjenestekatalog
med tydelige beskrivelser av hva som skal leveres,og for å se helheten i IT-funksjonen ved NTNU er det
nødvendig å utvikle en samarbeidsmodell der basis
IT og fagnær IT er koblet tettere sammen.

kollegabasert veiledning og gruppeutvikling.
Programmet er basert på NUAS5 sitt lederutviklingsprogram og bruker verktøy utviklet av blant annet
Difi. Programmet er gjennomført med interne krefter og i regi av de administrative lederne.

Et annet viktig tiltak som det ble jobbet med i 2021
er BEVISST plan. BEVISST plan gir blant annet anledning til en mer helhetlig strategisk bemanningsplanlegging. I BEVISST plan vil leder og lederstøtte
kunne ressursplanlegge virksomheten og vurdere
realismen i planer og budsjett for inntil 10 år framover. I 2021 har de fleste fakultetene og fellesadministrative enheter jobbet i henhold til en omforent
prosess der lederstøtteapparatet (HR, controller
og kontorsjef/lederstøtte) jobber systematisk med
bemanningsplanene.

Et viktig tiltak under mål 8 har vært å sørge fortilstrekkelig ressurser til prioritering, gevinstrealisering og ferdigstillelse av pågående utviklingsarbeid. Det er behov for å øke kapasiteten i form av
utviklingsressurser, og det ble i 2021 fastsatt mandat
for et team på fire årsverk, som skal styrke evnen
til å drive tjenesteutvikling i bredden av NTNUs
virksomhet. Teamet skal koordinere, lede gjennomføringen av og delta i større endringsløp og vil væretett koblet opp mot tjenesteutviklingsprosesser idigitaliseringsprogrammet. Teamet skal også bygge
opp et nettverk, utvikle verktøy og metoder og tilby
kompetansepåfyll til andre som deltar i digitaliseringsprosjekter og tjenesteutvikling ved NTNU.

INNOVATIV UTDANNING
Undervisere ved institutt for biologiske fag ved NTNU
i Ålesund har utviklet en kjemipodkast for studentene.
Podkasten skal være en læringsressurs i tillegg til ordinær
undervisning, og er populær blant lytterne.
Foto: Børge Sandvik / NTNU

BOTT Økonomi og lønn (ØL): 2021 har bydd
på utfordringer for BOTT ØL. Disse har værtknyttet til både interne og eksterne forhold, mot
BOTT nasjonalt og mot leverandør Direktoratet
for forvaltning og økonomistyring (DFØ). De
interne utfordringene ble løst, men usikkerhet
knyttet til leveransene fra BOTT nasjonalt
og DFØ, resulterte i at NTNU valgte å utsette
innføringen av BOTT ØL til 01.01.2023.

Fakultetene melder at den interne prosessen for
å forberede innføringen av BOTT ØL ved NTNU
har vært godt gjennomført og fakultetene harvært sterkt delaktige. Et av resultatene fra det
interne arbeidet høsten 2021, er etablering av
et tjenestesenter for lønn og lønnsnær HR, somsamler fagkompetanse fra Økonomiavdelingen,
HR/HMS avdelingen og fakultet/institutt.
Tjenestesentret har ansvar for lønn, reise ogfravær og skal være en rådgivningstjeneste
for alle fakulteter og institutter ved NTNU.
Etableringen av tjenestesentret bidro til atbåde HR-avdelingen og økonomiavdelingen hararbeidet med intern reorganisering i 2021.
• BOTT Saksbehandling og arkiv (SAK): NTNU erpilot for BOTT SAK som i løpet av høsten 2021
ble til UH Sak da de andre 17 UH-institusjoneneogså ønsker å knytte seg til løsningen som er
valgt. Den nye saksbehandlings- og arkivløsningen er basert på Service Now/Documaster som
systemplattformer og leveres av Sopra Steria.
Innføringsprosjektet ved NTNU har vært under
oppbygging og iverksettelse i 2021 og er någodt i gang. Fakultetene har etablert sine egne
innføringsprosjekt for å forberede mottak av denye systemene ØL og SAK.
Innenfor studieadministrasjon har hovedfokuset i
2021 vært innføringen av KASPER (Kvalitetsutvikling
av studieprogram, portefølje, emner og revisjon) i organisasjonen, samt videreutvikling av selve verktøyet.
Verktøyet KASPER skal støtte god kvalitetskultur
og har moduler for studieprogramevaluering, studieplanrevisjon, emneevaluering og administrativ
støtte. Det har vært lagt stor vekt på å gi god opplæring til de som skal bruke KASPER ved NTNU, samt
tilgjengeliggjøre hjelperessurser i form av brukerveiledninger, digitale kurs og videoer.

BOTT er et samarbeid mellom universitetene i Bergen, Oslo, Tromsø og Trondheim med mål om å finne felles løsninger som
kan brukes av hele universitets- og høyskolesektoren.

NTNU deltar i arbeidet med videreutvikling av
verktøyet Inspera Assessment som brukes til digital vurdering. Våren 2021 ble en digital løsning for
begrunnelse og klage på sensur, samt sensurverktøyPå den studieadministrative siden er det i 2021 gjennomført et prosjekt som har sett på mulighetene forbedre samordning av studieadministrative tjenester
i Fellesadministrasjonen. En sentral del av dettearbeidet har vært å kartlegge dagens utfordringsbilde og utarbeide forslag til løsninger.
I 2021 har Universitetsbiblioteket (UB) gjennomført
en utredning om framtidig organisering og hvilke
tjenester skal de levere. Rektor har mottatt utredningen, der anbefalingen er en tjenesteorganisering
av UB. De formelle prosessene knyttet til organisasjonsendringene ble startet i 2021 med orienteringer i lokale samarbeidsutvalg og campusråd og vil
bli sluttført i første halvdel av 2022.
Sammenslåing av Avdeling for campusservice
og Eiendomsavdelingen ble vedtatt i styremøte
21.10.21 og ble gjennomført med virkning fra
22.11.21. Strategisk utvikling av eiendomsmassen og
vedlikehold og drift av denne henger tett sammen.
NTNU står overfor store oppgaver og utfordringer med hensyn til å ta vare på verdiene i dagens
eiendommer og fysiske infrastruktur, ikke minst
med hensyn til å forberede seg på den omfattende
campusutviklingen som NTNU står foran både i
Trondheim, Gjøvik og Ålesund.
Ved Fakultet for naturvitenskap og Fakultet forsamfunns- og utdanningsvitenskap er det i 2021
blitt gjennomført et felles lederutviklingsprogramfor seksjonslederfunksjonen i fakultetsadministrasjonene. Målet har vært erfaringsutveksling,
5

6

38

Årets aktiviteter og resultater

I NTNUs Digitaliseringsprogram ble det i 2021
gjennomført 17 prosjekter. Noen av prosjektene
har vært utvikling av eksisterende systemer, mens
andre har inneholdt både systemutvikling, og tjeneste- og prosessutvikling. NTNU er i ferd med å fåpå plass et mer helhetlig prosessforløp som inkluderer både tjeneste- og prosessutvikling, IKT-utvikling/anskaffelse og forberedelser til innføring som bidrar
til digital omstilling.
Ved å gjennomføre prosjektene i Digitaliseringsprogrammet forventes det uthenting av gevinster,både kvantitative og kvalitative. Det er i mange
tilfeller en krevende øvelse å hente ut økonomiske
gevinster som følge av prosjektene, da den faktiske
besparelsen på hver enhet blir liten og det er krevende å måle gevinster i kroner.
BOTT-prosjektene 6 inngår i de 17 prosjektene i
Digitaliseringsprogrammet.
•

NUAS: Det Nordiska Universitets Administratörs Samarbetet•

på bachelor- og masterinnleveringer, tatt i bruk. Det
jobbes med videreutvikling av disse verktøyene og
med automatisering av eksamensadministrative
oppgaver. Våren 2021 startet arbeidet med bruk
av digitale tegnebrett på skoleeksamen, med målom pilotering under høstens eksamensperiode. På
grunn av Covid-19 og endring til hjemmeeksamen
utgikk dette, men arbeidet fortsetter i 2022. Andreutviklingsområder i 2022 inkluderer forbedring av
løsning for bachelor og master, tredjeparts programvare på eksamen og universell utforming.
I 2021 ble det utviklet og tatt i bruk en modul i timeplanleggingssystemet som skal bidra til å sikre kvalitet i prosessene, datagrunnlaget som meldes inn,og til slutt timeplanene. Det er utviklet en pilot for
innhenting av grunnlagsdata med formål å bidra til
bedre prosesser rundt tildeling av riktig type rom tilønsket undervisningsaktivitet, og mer forutsigbarhet rundt tildeling av rom fra år til år. Videre er det
i 2021 tatt i bruk ny timeplanvisning for studenter.
Visningen tilbyr studenten å bygge sin egen timeplan, og de kan abonnere på egen kalender.
NTNU har i 2021 jobbet med å etablere en systematisk kompetanseutvikling på tvers av enheterog nivåer, og da spesielt med en plan for helhetlig
utvikling av utdanningsfaglig kompetanse. Det er
utarbeidet en plan med fire hovedmål som setter
retningen for dette arbeidet inn i 2022.

39Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultaterinnhold i Norge, og er også landets største nettsted
for forskningsformidling. Artiklene som fagfolk ved
NTNU har ansvar for i SNL ble lest 6,7 millioner ganger i 2021, en økning på 15% fra 2020.

NTNU KVELD - UNGE FORSKERE
Hvordan skaper vi både bærekraftige og rettferdige løsninger på de store utfordringene som Norge og verden ståroverfor? NTNUs mange unge forskere jobber hardt innenfor
blant annet feltene helse, natur, klima, energi, transport,utdanning, økonomi og rettferdig fordeling.
På «NTNU Kveld - Unge forskere» ble det i 2021 satt fokuspå områdene klima og sosial ulikhet. Ti unge forskere ga
publikum innblikk i sin forskning over to NTNU-kvelder.

Øvrige aktiviteter og
resultaterStudentenes arbeids- og læringsmiljø

Ivaretakelse og utvikling av studentenes arbeids- oglæringsmiljø har vært spesielt prioritert i 2021. Det
har vært et utfordrende år med stort fokus på smittevern, lange perioder med begrenset mulighet for
oppmøte på campus og mye digital undervisning.
Studiebarometeret og andre undersøkelser viser
at mye digital undervisning går utover studentenes
motivasjon, og studentene rapporterer i større
grad enn tidligere om vansker med å strukturere
studiehverdagen, om ensomhet, og om psykiske
helseplager. Ivaretakelse av studentene, både faglig
og psykososialt, har derfor stått høyt på dagsorden
i 2021.
Fakultetene har utviklet egne handlingsplaner forå ivareta studentens psykososiale læringsmiljø.
Planene omfatter både fysiske og digitale faglige og
sosiale tiltak. I utforming av planene, valg av tiltak
og informasjon til studentene, er det lagt stor vektpå tett dialog mellom fakultetsledelse, fakultets- og
institutt-tillitsvalgte studenter og linjeforeninger.
Pandemien har ført til bruk av nye og endrede løsninger for undervisning, veiledning, praksis, eksamen
og vurdering. Omleggingen og omfanget av digital
undervisning har resultert i at det er brukt ekstra ressurser på teknisk utstyr og støttetjenester. Innenfor
gjeldende smittevernregler har NTNU til enhver tid
lagt inn fysisk undervisning og møtepunkter i grupper der dette har vært mulig. Flere miljø har i 2021
prioritert kompetanseutviklende tiltak og iverksatt
egne piloter på utforskende pedagogiske metoder.
Et sentralt tema har vært studentaktiv læring med
digitale metoder. Etter gjenåpning av campus er det
viktig å ta vare på de positive erfaringene ved nye
metoder og løsninger.

40

I 2021 lanserte vi podcast-seriene De store spørsmålene og 63 Degrees North. Disse har blitt godt
mottatt med hhv 18 000 og 6500 avspillinger i 2021,
og vi har derfor valgt å fortsette med ny sesong i
2022.

I 2021 er det ansatt et stort antall studentassistenter for faglig oppfølging av andre studenter, detteer i stor grad finansiert av supplerende tildeling fra
Kunnskapsdepartementet (se mer om dette i kapittel 3.4.4).
2021 har vært et krevende år for både studenter og
undervisere. Studentenes tilbakemeldinger er nevnt
innledningsvis, og omlegging av undervisning og
arealrestriksjoner på campus gir også økt arbeidspress for undervisere. Overgangen til hel eller delvis
digital undervisning er tid- og ressurskrevende, og
en del undervisning er vanskelig å gjennomføre godt
digitalt. Flere forhold tilsier økt risiko for lavere gjennomføringsgrad og høyere frafall. Vi følger derfor
utviklingen i indikatorene som beskriver dette nøye.
Resultatene for 2021 er kommentert sammen medøvrige nasjonale styringsparametere i kapittel 3.3.

Foredragsserien «NTNU kveld» er et eksempel på
formidling gjennom bredt faglig samarbeid mellom
forskere ved NTNU. Etter seks års drift og over 40
arrangement har mer enn 15.000 publikummere og
100 forskere deltatt. Til tross for korona-pandemien
gjennomførte vi fem NTNU-kvelder med i alt 16
foredragsholdere i Trondheim i 2021. Foredragene
ble også strømmet.

NTNU Vitenskapsmuseet

NTNU Vitenskapsmuseet har fått et utvidet formidlingsoppdrag med å lage utstillinger og samarbeide
med fagmiljøene om arrangement og formidling av
temaer fra universitetets faglige bredde og vår visjon«Kunnskap for en bedre verden». I 2021 resulterte
det blant annet i oppstarten av prosjektet «Futurum
digital» i samarbeid med NTNU Bærekraft, delvis
finansiert av Norges forskningsråd. «Futurum digital» skal skape en digital versjon av sentralt innhold
i utstillingen FUTURUM 2050 hvor forskere gir sine
mulige løsninger på de store miljøutfordringene,til bruk for videregående skole og ungdomsskole iundervisning om bærekraft.
Besøk til Vitenskapsmuseets utstillinger på
Kalvskinnet ble omtrent det samme i 2021 somåret før, men nesten 40 % lavere i 2021 enn 2019.
Nedgangen i besøket til utstillingene skyldes

DEN NORSKE ULVENS HISTORIE

Kunnskapsformidling

Vitenskapelig publisering er en viktig del av NTNUs
formidling. Dette er omtalt i forbindelse med mål 6
NTNU skal fokusere på sterke forskergrupper, internasjonalt samarbeid og åpen tilgang til forskning.
NTNU arbeider for å gjøre kunnskapen vår kjent
på mange ulike måter og i en rekke ulike kanaler.
Nettstedene Gemini og Norwegian Sci Tech Newser begge samarbeid med SINTEF for å formidle
forskningsnyheter. I 2021 publiserte Gemini 294
artikler på norsk. Dette inkluderer kortnytt og kronikker som ofte også er publisert i DN, Aftenposten
eller Adresseavisen. Den engelske utgaven –Norwegian Sci Tech News - publiserte 169 artikler i
2021.
NTNU driver utstrakt formidlingsarbeid gjennom
Store Norske leksikon (SNL). Det er 90 fagansvarlige
personer tilknyttet NTNU i leksikonet. Disse har
ansvar for 406 fagområder og 9793 artikler. SNL er
den største kunnskapsbasen med kvalitetssikret

Foto: Åge Hojem, NTNU Vitenskapsmuseet

Den norske ulvedebatten er karakterisert av steile fronter.
Stortinget ba i 2016 om en ny vitenskapelig utredningom opphavet til den norsk-svenske ulvestammen. NTNU
Vitenskapsmuseet fikk dette oppdraget, og i 2021 ble
det publisert en rapport som svar på spørsmålene som
Stortinget stilte. Rapporten var et resultat av tre års internasjonalt samarbeid, med basis i museale samlinger og det
fremste innen molekylær teknologi og analysemetodikk.
Funnene som ble offentliggjort fikk stor oppmerksomhet,

nasjonalt og internasjonalt. Samtidig med offentliggjøringen av rapporten åpnet museet også en stor ulveutstilling,«Ulv! Ulv!», med fokus på ulvens plass i skandinavisk natur
og kultur gjennom historien. Signaturmelodi til utstillingen
ble komponert og fremført av rockebandet Motorpsycho.
Utredningen og utstillingen er et godt eksempel på synliggjøring av bærekraftsarbeidet ved NTNU.

41

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultater

3.2 Ressursgrunnlaget
i 2021korona-pandemien, med stengt museum i seks uker
og mindre besøk fra skoler og barnehager. I sommerperioden, hvor restriksjonene i forbindelse med
pandemien ikke var så omfattende, ble det gjennomført en rekke omvisninger og familiearrangementer.
Blant temaene var: insekter og småkryp, klimadager,våpen fra steinalder til jernalder, vitenskap i verdens
utkant og samisk kultur. Med utgangspunkt i et
oppdrag om å kartlegge den norske ulvestammens
genom, produserte Vitenskapsmuseet i samarbeid
med Miljødirektoratet, utstillingen «ULV! ULV!».
Utstillingen viser ulvens biologi, levesett og betydning i vår historie og kultur.

Alle data som beskriver utviklingen av styringsparametere, er hentet fra DBH.

postdoktorstillinger. Vi har ingen sikre forklaringer
på nedgangen, men mulige årsaker kan være forsinkelser i ansettelser på grunn av pandemien og
en dreining mot å ansette forskere istedenfor post
doktorer.

Utvikling i faglige årsverk

Støtte til de faglige stillingene

Faglige årsverk er ingen egen styringsparameter,
men inngår i flere andre som «nevner i brøken». En
betydelig vekst i denne stillingsgruppen vil gi negativ utvikling i styringsparametere dersom «telleren ibrøken» har en lavere vekst.
I 2021 hadde NTNU cirka 5000 årsverk i faglige
stillinger. Veksten i faglige stillinger var noe høyere i
2021 enn i 2020, og var på 2,8 %. Veksten er fortsatt
lavere enn før pandemien, og noe av forklaringen
kan på samme måte som i 2020 knyttes nettopp
til pandemirelaterte utfordringer og forsinkelser i
rekrutteringsprosesser.

Til tross for pandemien økte antallet av gjennomførte opplegg for skolene i 2021. Dette gjelder samlet
sett for museet på Kalvskinnet, undervisning knyttet
til utgravingsprosjekter i felt, samt på de eksterne
arenaene «Newtonrommet», Klemenskirken og
ved SeeSalmon. Vitenskapsmuseet har prosjektlederansvar for Forskningstorget og Ungdommens
forskernatt under de årlige Forskningsdagene.
Ungdommens forskernatt ble i 2021 gjennomført både fysisk - med 400 elever på besøk i
Realfagsbygget – og ble strømmet til flere skoler.

Andelen rekrutteringsstillinger av faglige stillinger
har økt fra 41,3 % i 2016 til 42,9 % i 2021. Satsingenpå rekrutteringsstillinger er en bevisst strategi fra
NTNUs side for å styrke og stimulere fagmiljøene.

Konsekvensene av ABE-reformen merkes i organisasjonen, da kuttene over tid har ført til at vår
endrings- og utviklingskapasitet er svekket. Vi serogså at vi i den ordinære administrative driften av
NTNU preges av redusert kapasitet. Figuren viser
forholdstallet mellom faglige årsverk og det samlede
støtteapparatet i form av ledelse, administrasjon,
teknisk og fagnær støtte. NTNU har, som figuren
viser, økt forholdstallet mellom faglige årsverk og
støtteårsverk betydelig over år, men har stabilisert
dette over de siste årene.

Tabellen under viser utviklingen av faglige årsverk.
Oversikten viser fortsatt en nedgang i antall

3.3 Styringsparametere

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2 452,92 544,56

2 668,3

2 741,3

2 808,92 895,8

407,9

435,6

444,9

389,0

374,4

I dette kapitlet gjennomgås NTNUs vurderinger av
resultatene på de nasjonale styringsparameterne.
Omfanget av omtalen under hver styringsparameter varierer, og der utviklingen og NTNUs innsats påområdet er inngående beskrevet under kapittel 3.1,
er beskrivelsen i dette kapitlet kortere.

1 462,2

1 565,5

1 640,7

1 729,2

1 796,8

4 414,7

4 669,4

4 826,94 927,1

5 067,0

5,6 %

5,8 %

3,4 %

2,1 %

2,8 %

UTVIKLING I ÅRSVERK, FAGLIGE STILLINGER (KILDE: DBH)

Undervisnings- og forskerstillinger, samt professor II
Postdoktorer

Endring i prosent, NTNU

370,5
1 355,4
4
178,8
6,5 %

Andel rekrutteringsstillinger av faglige stillinger

41,3 %

42,4 %

42,9 %

43,2 %

43,0 %

42,9 %

Andel faglige stillinger av årsverk totalt

60,3%

61,9%

63,1%

63,5%

63,5%

63,7%

Stipendiater
SUM Faglige stillinger

Antall årsverk i faglige stillinger
5000
4500
4000
3500
3000
2500
2000
1500
1000
500
0

42

2,5

Stipendiater
Postdoktorer
Undervisnings- og
forskerstillinger,
samt prof II

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU har de senere årene fulgt opp regjeringens
ABE-reform med å begrense veksten i administrativ
bemanning, og samtidig arbeidet med prosessforbedring og digitaliseringstiltak. Vi jobber også med
å finne riktig nivå på kvaliteten i administrative tjenester for å understøtte kjernevirksomheten.

Antall faglige årsverk per årsverk iledelse, adm. og fagnær støtte

Strukturreformen i universitets- og høyskolesektoren følges opp med en overordnet gevinstrealiseringsplan, og det er satt måltall for utvalgte
indikatorer som skal måle gevinstene av fusjon for
NTNU. Vi gir i dette kapitlet en vurdering av måloppnåelse på disse indikatorene. Enkelte av indikatorene omtaler vi under hvert av sektormålene, mensde øvrige gjøres avslutningsvis i kapitlet sammen

med en overordnet vurdering av måloppnåelse på
fusjonsgevinstindikatorene.

3.3.1 Sektormål 1: Kvalitet i utdanning og
forskning

Andel studenter som gjennomfører på normert
tid
Andelen studenter på bachelorutdanning som gjennomfører på normert tid har økt jevnt i perioden, og
gikk opp med hele 4 prosentpoeng fra 2020 til 2021.
NTNU ligger nå godt over gjennomsnittet for statlige
institusjoner.
Andelen studenter på masterutdanning som gjennomfører på normert tid var lav i 2020, men har økt
med nesten 5 prosentpoeng fra 2020 til 2021 og
er nå tilbake på samme nivå som i årene før pandemien. Også for denne indikatoren ligger NTNU
høyere enn gjennomsnittet for statlige institusjoner.
En stor del av frafallet skjer tidlig i studiene, og
gjerne etter første studieår. Det er derfor viktig
med godt profilerings- og informasjonsarbeid slik
at søkere er godt forberedt på hva studiet de harvalgt innebærer. NTNU har svært god søkning og
høy inntakskvalitet til de fleste studieprogram, men
for å beholde studentene gjennom hele løpet må vi
ikke bare tiltrekke oss gode og nok søkere, men deriktige og motiverte søkerne. NTNU har jobbet målrettet med å tydeliggjøre studietilbudenes innhold

Andel studenter på bachelorutdanning som
gjennomførte på normert tid (%)
60
55
50
45
40
35

2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020

2021

NTNU

ANDEL STUDENTER PÅ BACHELORUTDANNING SOM GJENNOMFØRTE PÅ NORMERT TID (%) (KILDE: DBH).

2,0
1,5

2016

2017

2018

2019

2020

2021

1,0

NTNU

46,75

49,32

48,91

49,94

52,8

56,82

0,5

Endring NTNU

2,69

2,57

-0,41

1,03

2,86

4,02

Snitt statlige institusjoner

46,50

47,40

47,90

48,84

50,72

53,50

0

2016

2017

2018

2019

2020

2021

43

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultater

ANDELEN PH.D.-KANDIDATER SOM GJENNOMFØRER INNEN SEKS ÅR (KILDE DBH)

ANDELEN STUDENTER PÅ MASTERUTDANNING SOM GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (KILDE: DBH)

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

72,29

69,37

75,91

75,14

75,53

73,36

4,94

Endring (prosentpoeng)

7,68

-2,92

6,54

-0,77

0,39

2,17

56,27

Snitt statlite institusjoner

67,90

66,10

68,30

66,27

70,25

67,90

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

52,62

53,17

53,57

56,34

52,24

57,18

Endring NTNU

5,59

0,55

0,40

2,77

-4,10

Snitt statlige institusjoner

50,60

51,80

52,80

54,59

52,14

melder flere fakultet gjennom kvalitetsmeldingene at tilgang på areal og infrastruktur fortsatt
legger begrensninger på hvilke undervisnings- oglæringsformer som kan benyttes. Tilgang til identitetsskapende areal fra første studieår er viktig forstudiemiljøet ved alle program. Dette behovet ble
forsterket under pandemien som skapte naturlige
kohorter.

Andel studenter på masterutdanning som
gjennomførte på normert tid (%)
60

55

50

45

2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020

2021

NTNU

gjennom rekrutterings- og informasjonsarbeid på
nettsider og andre digitale plattformer, og resultater
fra Studiebarometeret viser at studentene på NTNU
er mer fornøyde med tilgjengeligheten på informasjon om studieprogrammene i 2021 enn tidligere.
Fakultetene har stort fokus på studiemiljøet, og har
iverksatt flere tiltak for økt gjennomstrømning og
reduksjon av frafall. Det jobbes aktivt med tiltak på
studieprogramnivå for at alle studenter skal finne et“hjem”, både faglig og sosialt. Flere fakultet jobber
med å kartlegge hele studentreisen fra rekruttering til fullføring for å utforme utviklingsplaner
for rekruttering, studieveiledning, mentorering og
annen type oppfølging av studentene. I 2021 ble
det ansatt et stort antall studentassistenter for
faglig oppfølging av andre studenter, finansiert av
supplerende tildeling fra KD. Erfaringene med brukav student- og læringsassistenter for å bidra til bådestøtte og opplæring til studenter og ansatte er gode.
(Se egen omtale av supplerende tildelinger i kapittel
3.4.).
Arbeidet med studentaktiv læring og godt læringsmiljø bidrar til å øke studentenes trivsel og læring,og inngår i det langsiktige arbeidet med å øke
gjennomstrømming og forebygge uønsket frafall. I
2021 er det utviklet nye tilbud om utdanningsfaglig
kompetanseheving, og støttetjenestene er utvidet.
Det er brukt ekstra ressurser på oppgradering
av læringsarealer og digital infrastruktur, likevel

44

2016

2016

I perioden med pandemi har svært mange søkt
seg til høyere utdanning i Norge. Dette henger
trolig sammen med usikkerhet i arbeidsmarkedetog begrensede muligheter for studier i utlandet,
noe som vil endre seg når pandemien er over.
Studentene bekrefter i flere undersøkelser at de tosiste årene har vært tøffe, både sosialt og faglig, og
vi ser at mange mister motivasjonen av mye digital
undervisning. På bakgrunn av dette vil vi følge nøye
med på utviklingen i disse to indikatorene framover.
Andel ph.d.-kandidater som gjennomfører
innen seks årAndelen doktorgrader som gjennomfører innen
seks år, var i 2021 over 73 %. Siden 2018 har andelen som gjennomfører innen seks år ligget relativt
stabilt og godt over snittet i sektoren. I 2021 ser vi
en svak nedgang i andelen som gjennomfører innen
seks år, men har rekordhøy tildeling av doktorgrader, på 415.
At vi ikke øker mer kan skyldes en nedgang i disputaser ved Fakultet for medisin og helsevitenskap hvor
flere kandidater har blitt forsinket fordi de har værtkalt ut til tjeneste på grunn av pandemien.
Ph.d.-utdanningen har vært under sterkt press pågrunn av pandemien, og vi er meget fornøyde med
at ph.d.-utdanningen ved NTNU fortsatt er i vekst og
at tallene holder seg relativt stabile over tid. Veksten
har sammenheng med at vi også over tid har tatt

Antall kandidater
Antall ph.d.
avtalerAndel ph-d kandidater som gjennomfører innen seks år av studieprogrammet (timeplan, studieplan etc.).
Studentene ved NTNU gir god tilbakemelding (høyskår) på spørsmålet om de mener studieprogrammet er faglig utfordrende. Videre er studenteneogså fornøyde med at eksamener, innleveringer
og andre vurderingsformer har krevd forståelse
og resonnement, og har handlet om sentrale delerav lærestoffet. Studentene melder at de opplever
bedre muligheter for å gi innspill på innhold og opplegg i studieprogrammet nå enn tidligere, og at defaglig ansatte har høye faglige ambisjoner på vegne
av studentene.

80
75
70
65
60
55

2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020

2021

NTNU

opp flere doktorgradskandidater, og vi forventer ensvak økning i antall uteksaminerte kandidater deneste årene. Måltallet knyttet til fusjonsgevinster ersatt til 450 avlagte doktorgrader i 2025. Utviklingen
viser at vi er på god vei til å nå dette måltallet.
Studentenes oppfatning av studiekvalitet
Studentenes tilbakemelding i Studiebarometeret på
hvorvidt de alt i alt er tilfreds med studieprogrammet sitt har vært forholdsvis stabil de siste årene,
men er noe lavere i 2020 og 2021 enn i 2019. NTNU
ligger litt over gjennomsnittet for statlige institusjoner. Resultatet viser at tiltakene som er iverksatt forå motvirke negative effekter av pandemien har hatteffekt.

Tilbakemeldingene i studiebarometeret peker ogsåpå utviklingstrekk og områder vi må se nærmere
på. Studentene ønsker seg bedre opplæring i bruk
av digitale verktøy/programmer som er relevante
for fagområdet, og mer tilbakemelding fra faglig
ansatte. Vi kommer videre til å se nærmere påSkår på hvordan studentene oppfatter studiekvaliteten
4,50
4,25
4,00
3,75

I Studiebarometeret melder studentene at de er
mer fornøyde med faglig veiledning og diskusjoner
med faglig ansatte nå enn i 2020, og de er mer
fornøyde med den administrative tilretteleggingen

3,50

2016

2017

2018

2019

2020

Snitt statlige institusjoner

2021

NTNU

SKÅR PÅ HVORDAN STUDENTENE OPPFATTER STUDIEKVALITETEN (KILDE: DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

4,07

4,05

4,07

4,13

4,05

4,01

362

397

377

406

415

Endring NTNU

-0,07

-0,02

0,02

0,06

-0,08

-0,04

2555

2645

2755

2815

2950

Snitt statlige institusjoner

4,05

4,03

4,03

4,07

4,03

3,95

45

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultater

studentenes opplevelse av arbeidsrelevans ettersom endel spørsmål som kan knyttes til dette fårlav skår, blant annet spørsmål om studentene
opplever at representanter fra arbeidslivet bidrar
i undervisningen, muligheter for å jobbe med prosjekter/oppgaver i samarbeid med arbeidslivet og
studentenes opplevelse av å få innføring i hvordan
de kan formidle egen kompetanse til potensielle
arbeidsgivere.
26 % av studentene svarer at alt/nesten alt av
undervisning fra høsten 2020 og fram til nå har foregått på nett. Over halvparten av studentene mener
kvaliteten på nettundervisningen ikke er like god
som fysisk undervisning.
En av ambisjonene i NTNUs fusjonsplattform var atvåre studenter skal oppleve undervisning, læring oglæringsmiljø med høy kvalitet og høye kvalitetskrav.
I tillegg til å være en nasjonal styringsparameter erskår på hvordan studentene oppfatter utdanningskvaliteten også en indikator i gevinstrealiseringsplanen
for fusjon. NTNU nådde måltallet på 4.1 i 2019, meni årene med pandemi har studentene vurdert studiekvaliteten som lavere. De to siste årene har værtspesielle når det gjelder gjennomføring av studier.
Framover blir det viktig å bruke det vi har lært iperioden med pandemi og tilhørende omlegging av
læringsaktiviteter til å utvikle kvaliteten på utdanningene videre. Når studier og læringsaktiviteter
igjen kan gjennomføres som normalt har vi god tro
på at vil studentene vurdere studiekvaliteten som
høyere og at NTNU derfor vil nå måltallet for denne
indikatoren.
Faglig tidsbruk blant heltidsstudenter
Den faglige tidsbruken per uke blant heltidsstudenter har gått ned dersom man ser på hele perioden
fra 2016, men har vært stabil de siste tre årene.
Gjennomsnittet for en NTNU-student er nesten to
timer høyere per uke sammenlignet med gjennomsnittet for alle statlige institusjoner.
I Studiebarometeret svarer NTNU-studentene at dehar brukt noe mer tid på læringsaktiviteter organisert av institusjonen i 2021 sammenlignet med

2020, samtidig som tiden brukt på egenstudier hargått noe ned. Det har trolig sammenheng med at vi
i 2021 var bedre forberedt på omlegging av organiserte læringsaktiviteter til digital gjennomføring enn
vi var i 2020. Studentene bruker mer tid på betalt
arbeid nå enn før, og tidsbruken på betalt arbeid går
opp med gjennomsnittlig 0,4 timer per uke.

ANTALL PUBLISERINGSPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (KILDE: DBH)

På spørsmål om i hvilken grad studieprogrammet
bidrar til motivasjon for studieinnsats gir studentene
noe lavere skår i 2021 enn de gjorde i 2020. Ogsåskår på vurderinga om studentene opplever atstudieinnsatsen er høy, går noe ned. Det henger
trolig sammen med studiemiljøet og læringsaktivitetene det har vært mulig å gjennomføre i tiden
med pandemi. Hele 43 % av studentene våre svarer i
Studiebarometeret at de synes nettundervisning er
mindre motiverende enn fysisk undervisning.
Antall publiseringspoeng per faglig årsverk
Publiseringspoeng for 2021 foreligger først i april
2022 og det rapporteres derfor på 2020-tall. Antall
publiseringspoeng per faglig årsverk økte med 0,07
prosentpoeng fra 2019 til 2020. NTNU har hatt god
vekst i antall publiseringspoeng og ligger nå overgjennomsnittet til statlige institusjoner. Basert på
registreringene så langt for 2021, ser vi at antall
forskningspublikasjoner ligger litt over det som ble
publisert i 2020. NTNU har 6 039 publikasjoner i
2021, 4 231 av disse er publisert Open Access. BådeFaglig tidsbruk (timer) per uke blant heltidsstudenter
40
38

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

1,21

1,17

1,21

1,26

1,33

-

Endring (prosentpoeng)

-0,03

-0,04

0,04

0,05

0,07

-

Snitt statlige institusjoner

1,15

1,16

1,18

1,21

1,26

-

Antall publiseringspoeng per faglig årsverk
1,4
1,3

En tilgrensende indikator er EU-inntekt per fagligårsverk med et måltall på 75 000 i 2025. Med denstore veksten i faglige årsverk de siste årene, kombinert med hard konkurranse om EU-midlene vil det
bli svært krevende å nå dette målet.

1,2
1,1
1,0

2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020

2021

NTNU

Gull OA og hybrid publisering gjennom NTNUs inngåtte avtaler for dette øker i 2021.
Koronapandemien har vanskeliggjort internasjonal nettverksbygging, spesielt for vitenskapelige
ansatte tidlig i karriereløpet, og kan medføre atdet blir en svakere vekst i andel sampublikasjoner
som er sammen med forfattere fra institusjoner fra
andre land. Andel internasjonalt samforfatterskap
var i 2020 på 57,91 %, og anslag for 2021 en viserøkende tendens. Med trenden vi har sett fra 2018
frem til i dag mener vi at måltallet på 60 % internasjonal sampublisering innen 2025 er innen rekkevidde.
Det vises ellers til omtale av vitenskapelig publisering og åpen vitenskap under kapittel 3.1.

36
34

Verdien av Horisont 2020-kontrakter per
FOU-årsverk
Verdien av Horisont 2020-kontrakter signert i 2021
per FoU-årsverk er litt lavere enn i 2020. 2020 var ettoppår, med signerte kontrakter med en verdi over€ 30 millioner, mens det i 2021 var nærmere € 27,7

32
30

2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020

2021

NTNU

millioner. NTNU har oppnådd større tildelinger i2020 og 2021 sammenlignet med tidligere år. FoUårsverkindikatoren i 2020 og 2021 er den samme,
siden denne oppdateres hvert annet år.

Andelen utreisende utvekslingsstudenter påErasmus+ av totalt antall studenter
Andelen utvekslende utvekslingsstudenter påErasmus+ av totalt antall studenter var svært lav i
2021. NTNU ligger likevel godt over gjennomsnittet
for statlige institusjoner.
Pandemien har i stor grad påvirket studentutvekslingen. I 2019 hadde NTNU 700 utvekslingsstudenterpå Erasmus+, dette gikk ned til 540 studenter i 2020og 465 studenter i 2021.

Verdien av Horisont 2020-kontrakter per FoU-årsverk
12000
10000
8000
6000
4000
2000
0

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

FAGLIG TIDSBRUK (TIMER) PER UKE BLANT HELTIDSSTUDENTER (KILDE: DBH)

46

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

37,67

36,78

36,55

35,95

35,94

36,02

Endring NTNU

0,85

-0,89

-0,23

0,60

-0,01

0,08

Snitt statlige institusjoner

35,50

34,90

34,40

34,34

34,11

34,29

VERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTER PER FOU-ÅRSVERK (KILDE: DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

5 995,61

5 706,92

7 984,54

7 252,2

10 325,06

9 526,96

Endring NTNU

-2 994,00-288,69

2 242,62-696,34

3 072,86-798,1047Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultater

ANDEL UTREISENDE UTVEKSLINGSSTUDENTER PÅ ERASMUS+ AV TOTALT ANTALL STUDENTER (DBH)

BIDRAGSINNTEKTER FRA FORSKNINGSRÅDET PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

1,00

1,24

1,36

1,55

1,16

1,02

Endring (prosentpoeng)

0,28

0,24

0,12

0,19

-0,39

Snitt statlige institusjoner

0,94

0,96

1,11

1,20

0,75

Andel utreisende utvekslingsstudenter på Erasmus+
av totalt antall studenter
2,0
1,5
1,0

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

216,11

232,57

228,59237,39202,48247,22-0,14Endring (prosentpoeng)

13,57

16,46

-3,98

8,80

-34,91

44,74

0,80

Snitt statlige institusjoner

154,80159,50157,00166,91

148,43

165,09

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

191,13

174,85

180,05

186,42

179,96

158,13Endring (prosentpoeng)-38,36-16,28

5,20

6,37

-6,46

-21,83

Snitt statlige institusjoner

143,80140,30143,10

158,07

158,79165,83

ANDRE BIDRAGS- OG OPPDRAGSINNTEKTER PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)
I oktober 2020 kom KDs Mobilitetsmelding (Meld.
7 (2020-20221)) og i 2021 utarbeidet NTNU en
utviklingsplan for det internasjonale området.
Sentrale mål fra Mobilitetsmeldingen er innarbeidet
i denne utviklingsplanen, og den blir førende for
NTNUs videre arbeid med mobilitet i årene framover.
Når det gjelder Prosjektprogrammene er deltagelsen høy og vi forventer en betydelig økt deltagelse i
det nye Erasmus-programmet.

0,5
0,0

2016

2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021

NTNU

Det totale antallet utvekslingsstudenter er blitt
kraftig redusert, både i 2020 og i 2021. I 2019 hadde
NTNU totalt 1490 utreisende studenter. Antallet gikk
ned til 1020 i 2020, og ble halvert til 550 i 2021.
I 2021 dro hele 84 % av utvekslingsstudentene til
europeiske institusjoner, men denne andelen i etnormalår er på 50 %. Vi forventer at dette mønsteretnormaliserer seg noe i 2022.

Andel mastergradskandidater sysselsatt i relevantarbeid et halvt år etter fullført utdanning
100
80
60
40
20
0

2016

2017

2018

2019

2020

2021

3.3.2 Sektormål 2: Forskning og utdanningfor velferd, verdiskaping og omstilling

Andel masterkandidater i relevant arbeid et
halvt år etter fullført utdanning
Dataene som er publisert i DBH for 2019 ble kommentert i NTNUs årsrapport samme år. NTNU har i
2021 startet arbeidet med å planlegge en kandidatundersøkelse som gjennomføres i 2022.
Bidragsinntekter fra Forskningsrådet – perfaglig årsverk
Aktiviteten innenfor NFR-finansierte prosjekterhar økt sammenlignet med 2020. Økningen skyldes flere ting. En ting er korreksjoner i regnskapetfor 2021 på grunn av tidligere års feil som flytter
100 MNOK i aktivitet fra næringsliv til NFR. Dette
har ikke noe med aktiviteten i 2021 å gjøre, menpåvirker tallene. Økningen skyldes også at det
har vært lettere å gjennomføre aktivitet i 2021
enn i 2020, og til slutt skyldes noe av økningen
SFI-tildelinger i 2020, som er satt i verk i 2021.
Bidragsinntektene fra Forskningsrådet varierer itakt med større tildelinger av sentre som SFF, SFI,FME og infrastrukturmidler. Dette gjør at måltalletpå 280 i 2025 er avhengig av en større tildeling i

ANDEL MASTERGRADSKANDIDATER SYSSELSATT I RELEVANT ARBEID ET HALVT ÅR ETTER FULLFØRT UTDANNING(NIFU/KANDIDATUNDERSØKELSE)

NTNU

48

2016

2017

2018

2019

2020

-

75,74

-

82,00

77,40

2021

Bidragsinntekter fra Forskningsrådet per faglig årsverk

Andre bidrags- og oppdragsinntekter per faglig årsverk

285

285

235

235

185

185

135

135

85

85

35

2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020

2021

35

2016

2017

NTNU

2024 og igangsetting av store tildelinger i 2025. Det
viktigste for denne målindikatoren er derimot at vi
opprettholder samme aktivitet som før, eller ser enjevn vekst i svingningene framover. Det er ikke gittat Forskningsrådet vil ha en vekst i årene framoverog med den økende konkurransen om midlene tilsier dette at det vil være krevende å nå målet i 2025.

2018

2019

2020

Snitt statlige institusjoner

2021

NTNU

med en økning i faglige årsverk slår dette negativt
ut på forholdstallet.
Andelen forskningsinnsats i MNT-fag
Nye tall vil foreligge ultimo 2022, etter oppdatering
av FoU-statistikken for 2021 gjennomført av SSBvåren 2022.

Andre bidrags- og oppdragsinntekter utenom
EU og Forskningsrådet – per faglig årsverk
I 2021 ser det ut til å være en nedgang i bidragsfinansiert aktivitet finansiert av næringsliv ved NTNU
sammenlignet med foregående år. Dette er ikke enreell nedgang, men en korreksjon av inntekter fra
andre bidragsinntekter til NFR-inntekter. Sammen

ANDEL FORSKNINGSINNSATS I MATEMATISKE, NATURVITENSKAPELIGE OG TEKNOLOGISKE FAG (MNT-FAG)(NIFU/FOU-STATISTIKKEN/DBH)

NTNU

2016

2017

2018

2019

-

54

-

57

2020

2021

49

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultater

Andel forskningsinnsats i matematiske,
naturvitenskapelige og teknologiske fag (MNT-fag)
60

Kandidattall på helse- og lærerutdanningene

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

398,92379,63

363,46358,21

378,25372,51Endring (prosentpoeng)-15,45-19,29-16,17

-5,25

20,04

-5,74

Snitt statlige institusjoner

448,40440,20428,80419,73

437,55426,96

2500

50

2000

40

1500

30
20

1000

10

500

0

ANTALL STUDIEPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

0

2016

2017

2018

2019

2020

Antall studiepoeng per faglig årsverk

2021

Andel kvinner i professor og dosent-stillinger
35

500

KANDIDATTALL PÅ HELSE- OG LÆRERUTDANNINGENE (DBH)

450

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

1860

1827

1889

2038

1756

1625

300

Endring (prosentpoeng)

191,00-33,0062,00

149,00-282,00-131,00

250

30

400
350

200

3.3.3 Sektormål 3: God tilgang til utdanning

Kandidatmåltall på helse- oglærerutdanningene
NTNU har kandidatmåltall for 18 utdanninger, 13
innenfor helse og 5 innenfor lærerutdanningene.
Grunnskolelærerutdanningene og jordmorutdanningene har ikke ordinær kandidatproduksjon i 2021.
Utover dette er kandidatmåltallene ikke oppfylt for
2 av helseutdanningene og 2 av lærerutdanningene:
Jordmorutdanningen har fram til nå hatt opptak
hvert andre år og har derfor ikke ordinær kandidatproduksjon i 2021. Denne utdanningen er lagt om
fra en videreutdanning til en mastergrad og vil fra
2022 ha opptak hvert år.
Tegnspråk og tolkning uteksaminerte 10 kandidater i
2021, mens måltallet er 20. Dette bachelorprogrammet har hatt utfordringer med frafall og er derfor
lagt om slik at det nå består av to studieløp; et profesjonsstudium for sertifiserte tolker og en fordypningi norsk tegnspråk kombinert med 60 studiepoeng iandre fag. Omleggingen gjelder fra og med studieåret 2019/2020. Vi forventer at omleggingen vil haen positiv innvirkning på kandidatproduksjonen
på sikt, men det er for tidlig å se effekt av dette før
første bachelorkull med ny studieplan har fullført.
På radiografutdanningen ble det uteksaminert 50
kandidater. Kandidattallet varierer noe fra år til
år, men ligger de fleste år rundt måltallet på 51. Vi
forventer å nå kandidatmåltallet på denne utdanningen også framover.

50

Grunnskolelærerutdanningene (GLU1-7 og GLU5-10)
uteksaminerte i 2021 samlet sett 15 kandidater, fordelt på 5 på 1-7 og 10 på 1-10. Måltallet er henholdsvis 149 og 97, til sammen 243. Den unormalt lave
kandidatproduksjonen i 2021 er en konsekvens av
overgangen fra fireårig til femårig grunnskolelærerutdanning, da det ikke er noen kull som avslutter
studiet dette året, utenom studenter som er blitt
forsinket i gammelt løp. Ordinært oppfyller grunnskolelærerutdanningene ved NTNU samlet sett kandidatmåltallet, og siden opptaket til den femårige
grunnskolelærerutdanningen har vært stabilt høytog frafallet ser ut til å holde seg på et lavt nivå (< 20%), gir det grunn til å forvente at kandidatproduksjonen for grunnskulelærerutdanningene kommer til å
ta seg kraftig opp igjen i 2022.
Praktisk-pedagogisk utdanning (PPU) og praktisk-pedagogisk utdanning for yrkesfag (PPU-Y) uteksaminerte
165 kandidater i 2020. Kandidatmåltallet er 222.
Hovedårsaken til at det ved NTNU og en rekke andre
institusjoner blir uteksaminert færre kandidater nå
enn tidligere, er innføringen av krav om mastergrad
som hovedregel for opptak til PPU og fleksibel PPU
i 2019. Dette har naturlig nok ført til færre søkere
som er kvalifiserte for utdanningene og et mindre
opptaksgrunnlag.
Den treårige yrkesfaglærerutdanningen uteksaminerte i 2021 40 kandidater, mens måltallet er 69.
Gjennom mange år har NTNU hatt for få kvalifiserte
søkere til denne utdanningen, og alle som er kvalifisert tas opp. Et internt utvalg har utarbeidet enny organisering og en revidert studieplan for yrkesfaglærerutdanningen, som iverksettes fra og med

25
20
2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020

15

2021

2016

2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

NTNU

2020

2021
NTNU

ANDEL KVINNER I DOSENT- OG PROFESSORSTILLINGER (DBH)
2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

23,85

25,02

25,95

26,45

27,35

27,83

Endring (prosentpoeng)

-0,43

1,17

0,93

0,50

0,90

0,48

Snitt statlige institusjoner

28,00

29,40

31,00

32,27

33,37

34,49

høsten 2022. Ambisjonen er at disse endringene vil
føre til noe bedre rekruttering og på sikt flere ferdig
utdannede yrkesfaglærere årlig.

3.3.4 Sektormål 4: Effektiv, mangfoldig
og solid høyere utdanningssektor og
forskningssystem

Antall studiepoeng per faglig årsverk
Antall studiepoeng per faglig årsverk har gått litt
ned i 2021 sammenlignet med 2020, og NTNU ligger under gjennomsnittet for statlige institusjoner.
NTNU har hatt en vekst i studiepoengproduksjonen,men den er noe mindre enn veksten i antall fagligeårsverk. Dette resulterer i en nedgang i antall studiepoeng per faglig årsverk.
I denne styringsindikatoren er stipendiater tatt med
når faglige årsverk er beregnet. Dette er årsverk somprimært bidrar til forskningsaktivitet. En stor del av
NTNUs vekst i faglige årsverk fra 2020 til 2021 knyttes til en økning i stipendiatårsverk, og uten denne

veksten ville antall studiepoeng per faglig årsverkvært på om lag samme nivå i 2021 som i 2020.
Denne indikatoren måler effektivitet. Dette måbalanseres opp mot forhold som er viktige for gjennomstrømming og forebygging av frafall, eksempelvis studentenes behov for kontakttid med faglærer,tid til veiledning og personlige tilbakemeldinger på
utført arbeid.
Andel kvinner i dosent- og professorstillinger
Andelen av kvinner i dosent- og professorstillinger
har en positiv trend selv om endringene fra år til år
er marginale. NTNU jobber systematisk med å øke
kvinneandelen spesielt innenfor de tradisjonelle
teknisk-naturvitenskapelige
fagprofilene.
Flere
enheter jobber aktivt med søke-/letekomiteerfor å finne godt kvalifiserte kvinner til dosent- og
professorstillinger.
Rekrutteringsgrunnlagetog
professorstillinger

for kvinnelige dosentøkerbådeinnenfor51

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultater

førsteamanuensis og førstelektor og innenfor stipendiatkategorien. NTNU har hatt en svak nedgang
når det gjelder kvinnelige postdoktorer.
Omtale av tiltak som er iverksatt gis i kapittel 5.6,
Likestilling og mangfold. NTNU jobber aktivt med å
etablere en kompetanse og karriereutviklingsplan
for våre vitenskapelige ansatte. Se mer om dette i
kapittel 3.1.
Andel midlertidig tilsatte i undervisnings- og
forskerstillinger
NTNU har siden 2020 hatt ytterligere fall i midlertidigheten og ligger på 10,54 %. Snittet ved BOTTuniversitetene er 14.93 % (ikke medregnet NTNU).
Andelen eksternt finansierte forskere (1108 forsker,
1109 forsker og 1183 forsker) i midlertidige stillinger
fortsetter å gå ned, fra 44,00 % i 2020 til 38,70 %i 2021. Andre stillingsgrupper med relativt høy
midlertidighet er innenfor ingeniørkategorien og
universitetslektorer. Flere faste ansatte på eksternt
finansierte prosjekter kan medføre flere oppsigelsessaker. Sentralt ansettelsesutvalg (SAO) har
i 2021 gjort vedtak om 23 oppsigelser. 20 av disseskyldes bortfall av ekstern finansiering. Disse igjen
fordeler seg på 17 forskere, 1 universitetslektor og
2 overingeniører. Styrets måltall for midlertidighet
ved fakultetene og vitenskapsmuseet følges opp
fortløpende og muliggjør målrettede tiltak.

Andel midlertidige ansatte i UF-stillinger
19
17
15
13
11
9

2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020
NTNU

2021

Andel av samlingene og objektene som er
tilfredsstillende sikret og bevart
NTNU forvalter store kultur- og naturhistoriske
samlinger og bruker disse i forskning, formidling og
undervisning.
Vitenskapsmuseet arbeider etter følgende virksomhetsmål for sikring og bevaring av samlingene:
NTNU skal sørge for å sikre og bevare de vitenskapelige
samlingene ved Vitenskapsmuseet og gjøre dem tilgjengelige for forskning, undervisning, forvaltning og
allmennrettet formidling.
Museet har utarbeidet en samlingsplan for perioden
2018-2025. Planen retter spesielt oppmerksomheten mot aktivt bruk og behov for utvikling av samlingene, innenfor gjeldende krav til sikring ag bevaring.
Resultat 2021 og mål 2022 for sikring og bevaring
av de vitenskapelige samlingene samt andel digitalisering og tilgjengeliggjøring på web finnes på DBH.
Sikring og bevaring
Det løpende arbeidet med sikring og bevaring av
samlingene gjennomføres i fagmiljøene mens større
prosjekter og bygningsmessige tiltak prioriteres i
forbindelse med museets årsplaner og i samarbeid
med NTNUs eiendomsavdeling, NTNU Eiendom.
En prosjektgruppe fra NTNU Eiendom og
Vitenskapsmuseet har i 2021 arbeidet med å etablere
nytt magasin for kulturhistoriske arkiv. Magasinet
ble klart til innflytting ved årsskiftet, arkivmaterialet
er pakket ned og gjennomgår desinfeksjon før innflytting i 2022. Prosjektet omfatter også avbøtendetiltak med hensyn på vannskaderisiko i eksisterende
samlingsmagasin samt utbedring av kapasitet i kulturhistoriske magasin gjennom nye innredninger.
Sistnevnte er forsinket på bygningssiden, og blirikke fullført før i 2022. De to førstnevnte tiltakene
medfører noe forbedring med hensyn til risiko forvannskade for kulturhistorisk materiale. Tiltakenedelfinansieres av Kunnskapsdepartementet ettersøknad fra NTNU i 2020.
Den geologiske samlingen (ca. 9 000 objekter)ble flyttet i 2021 til et oppgradert magasin der

ANDEL MIDLERTIDIG ANSATTE I UNDERVISNINGS- OG FORSKERSTILLINGER (DBH)

52

2016

2017

2018

2019

2020

2021

NTNU

15,83

15,05

15,40

12,62

11,35

10,54

Endring (prosentpoeng)

-0,49

-0,78

0,35

-2,78

-1,27

-0,81

Snitt statlige institusjoner

17,50

17,00

16,80

15,52

12,59

12,93

bevaringsforholdene er vesentlig bedre for materialet spesielt med hensyn til luftfuktighet.
NIDARK-prosjektet, som handlet om å bedre det
byarkeologiske materialets tilgjengelighet, anvendelighet og dokumentasjon, ble avsluttet i 2021
etter en tre-årig prosjektperiode med nærmere 15årsverks arbeidsinnsats. I prosjektet har en arbeidet
med materiale innsamlet ved Riksantikvarens og
senere NIKUs undersøkelser i Trondheims bygrunn
etter 1970. Materialet utgjør ca. 250 000 gjenstander fra over 315 separate undersøkelser / lokaliteteri bygrunnen. All bymaterial har nå en digital representasjon i gjenstandsbasen, samt et datasett og
katalogsammendrag for lokalitetene som er ferdig
revidert, som er tilgjengelig på nett.
Det har vært god framdrift i arbeidet med rutineutvikling for de kulturhistoriske samlingene derMuseumsstyret vedtok nye kassasjonsrutiner i
desember 2021. For de naturhistoriske samlingene
har en lagt ned betydelig innsats i 2021 med digitalisering og tilgjengeliggjøring av restanser fra
tidligere års tilvekst og gaver. En har for samlingsarbeidet stort sett klart å opprettholde normal drift og
bemanning til tross for pandemien.
De store gjenstående utfordringene på sikringssiden gjelder spesielt risiko knyttet til vannskade samt
manglende evakueringsmuligheter fra magasin. På
bevaringssiden er utfordringene å oppnå tilfredsstillende klimaregulering med tanke på luftfuktighetog temperatur for tørrmateriale i de naturhistoriske
magasinene, samt restanser knyttet til preventiv
konservering av kulturhistorisk materiale.
Risiko og tiltak
De største utfordringene for sikrings- og bevaringsarbeidet både på kort og lang sikt er fortsatt
mangel på tilfredsstillende magasiner for deler av
samlingene og magasinkapasitet. Sistnevnte ser ut
til å kunne håndteres i et 3–5 års perspektiv gjennom sluttføring av prosjekter i 2022. Manglendeevakueringsmuligheter for flere magasin er enberedskapsutfordring som ikke kan løses ved åutvikle bedre rutiner eller planverk. Regjeringenbesluttet 19.01.2018 konsept for samling av campus
NTNU, konseptet innebærer også ombygging formagasinlokalene ved Vitenskapsmuseet. De største
utfordringene med hensyn til kvalitet og kapasitet i magasinene løses først ved realiseringen av
Campus-prosjektet.

3.3.5 Overordnet gevinstrealiseringsplan
for oppfølging av strukturreformen

Hovedbegrunnelsene for fusjonen mellom NTNU
og høgskolene i Ålesund, Gjøvik og Sør-Trøndelag i
2016, var knyttet til å utvikle faglig kvalitet. NTNU
har siden den gang arbeidet svært aktivt med faglig
integrasjon og utvikling av sterke fagmiljøer. For å
vurdere gevinster av fusjon, fastsatte KD måltall
for 2025 for utvalgte indikatorer. Indikatorene som
brukes for å vurdere gevinster av fusjonen er i noen
grad sammenfallende med eller tilgrensende til
Kunnskapsdepartementets styringsindikatorer, og
vurderinger av måloppnåelse for flere av indikatorene gjøres derfor over.
Alle de fem målene i NTNUs utviklingsavtale harvært viktige både for å realisere NTNUs strategi,og for å realisere gevinstene av fusjonen. Utviklingi henhold til målene i utviklingsavtalen er derfor
gode indikatorer for realisering av fusjonens gevinster og bør ses i sammenheng med utviklingen på
fusjonsgevinstindikatorene.
Under følger vurderinger for de indikatorene som
ikke er omtalt over.
Andel årsverk i førstestillinger av faglige
ansatte (%)
I 2021 hadde NTNU cirka 5000 årsverk i faglige
stillinger, en økning på 2,8 %. fra 2020. Andelen førstestillinger har hatt en jevn økning har hatt en jevnøkning siden fusjonen og NTNU ligger nå på 79,2 %- altså over måltallet på 78 %.
Det har siden fusjonen vært et viktig arbeid ved
NTNU å kunne gi ansatte mulighet for å bygge
opp førstekompetanse og da spesielt innenfor
førstelektor/dosentløpet. Det ble i 2019 etablert etFørstelektorprogram som har bidratt til økningen av
førstekompetanse.
Antall studenter på nettbaserte og desentraliserte utdanninger
Antallet studenter registrert på nettbaserte og
desentraliserte utdanninger var lavt i 2020, men er
tilbake på et mer normalt nivå i 2021. Utviklingensiden 2018 viser en svak nedgang.
En av ambisjonene i fusjonsplattformen var at NTNU
skulle utvikle og samordne studieporteføljen slik
at vi sikrer relevant kompetanse og beste praksis,
og at utvalgte utdanninger skulle tilbys gjennom
fleksible og desentrale ordninger. NTNU er blantde største i landet på studiepoenggivende videreutdanning og har fortsatt ambisjoner om å utviklevåre tilbud om etter- og videreutdanning og mer

53Årsrapport 2021-2022 | NTNU

1900

220

60

22

Andel administrative
stillinger av totalt antall
årsverk (%)

450

Andel internasjonalt
samforfatterskap (%)

2020

4,1

Andre bidrags- og
oppdragsinntekter per
faglig årsverk (1000 kr)

2019

78

Antall studenter på nettbaserte og desentraliserte
utdanninger

2018

70

Antall avlagte
doktorgrader

Toppundervisningsprogrammet, oppbygging av og
støtte til sentre (som SFF, SFI og SFU), Strategisk
program for kunnskapsbasert innovasjon, mv. Dissesatsingene har vært sentrale i arbeidet med å heve
kvaliteten innen alle våre kjerneområder. Felles
digitale løsninger, plattformer og verktøy er ogsåviktige byggeklosser når vi videreutvikler og forbedrer NTNU og slik realiserer gevinstene av fusjonen.
Les mer om dette, og om andre elementer i NTNUs
langsiktige kvalitetsarbeid i kap. 3.1.

280

Andel årsverk iførstestillinger av faglige
ansatte (%)

Totalt sett vurderer NTNU å ha tilfredsstillende utvikling på fusjonsgevinstindikatorene.
Systematisk arbeid og innsats i det enkelte fagmiljøog fakultet har bidratt til at vi stadig strekker oss
mot høyere kvalitet og å være Ett NTNU. Strategiske
omstillingsmidler forvaltes av rektor og tildeles fagmiljøene gjennom viktige langsiktige satsinger som
Toppforskingsprogrammet,

1,4

Tildeling fra EU per
faglige årsrverk (1000 kr)

Oppsummert

Mål 2025

Tildeling fra Forskningsrådet per faglig årsverk(1000 kr)

Andel administrative stillinger av totalt antall
årsverk (%)
NTNU er Norges største universitetet med totalt
7952 årsverk. Av disse er 1893 årsverk administrative stillinger. NTNU er i dag det universitetet i
Norge med lavest andel administrative stillinger
sett i forhold til faglige årsverk, og sammenlignet
med de andre universitetene i Norge har NTNU
også lavest andel årsverk i Fellesadministrasjonen
sett i forhold til antall årsverk i undervisnings-,
forsknings- og formidlingsstillinger (UFF-stillinger).
NTNU er godt under oppsatt måltall og dette er dels

NTNU har høye ambisjoner og har mange utviklingsløp gående samtidig. I tillegg har vi vært igjennom
en krevende pandemi. NTNU erkjenner at vi har en
risiko for at høyt ambisjonsnivå og endringstrykk
kan skape stor belastning og slitasje blant ansatteog at dette på sikt kan føre til manglende måloppnåelse. Denne risikoen må NTNU balansere opp
mot forventede strammere økonomiske rammer for
UH-sektoren framover.

Utvalgte mål i strukturreformen med indikatorer med måltall

Vitenskapelig publisering:
Antall publiseringspoengper faglig årsverk

Det foregår mange interessante utviklingsprosjekter
innen livslang læring og desentrale studietilbud, og
den kompetansen vi har fått på digital undervisningi perioden med pandemi kan brukes inn mot utvikling av et bredere tilbud for livslang læring. For åtreffe flere målgrupper utvikles flere nettbaserte og
fleksible tilbud, hvor digital undervisning og oppfølging fra fagmiljøene gjerne kombineres med lokale
samlinger. I NTNUs strategi er det et mål om at ny
teknologi skal brukes for å gi studentene tilgang til
aktiviserende og varierte lærings- og vurderingsformer og for å gi god tilgang til livslang utdanning.
Vi vil derfor prioritere dette området og jobbe medå øke antall studenter på denne type utdanninger
framover. NTNU vurderer det som sannsynlig at vi
vil nå måltallet som er satt innen 2025.

en konsekvens av fusjonen i 2016 og medfølgende
administrativ omorganisering, og dels en konsekvens av ABE-kuttene siden 2015.

Skår på hvordan
studentene oppfatterstudiekvaliteten (Skala 1-5)

fleksible utdanninger. I tillegg til å jobbe mot målet
om volumvekst er NTNU opptatt av at også nettbaserte og desentrale utdanningstilbud skal holde en
høy kvalitet.

Årets aktiviteter og resultater

2018

2019

2020

2021

2021

1: Utdanning og forskning av høy kvalitet
3. God tilgang til utdanning og kompetanse over hele landet
4. Regional utvikling
5. Verdensledende fagmiljøer
6. Eﬀektiv ressursbruk

Utvalgte mål i strukturreformen
med indikatorer med måltall

Mål 2025

1: Utdanning og forskning av høy kvalitet

ResultatVitenskapelig publisering:
Antall publiseringspoeng per faglig årsverk

1,4

1,21

1,26

1,33

-

Tildeling fra Forskningsrådet per faglig årsverk (1000 kr)

280

229

237

202

247

Tildeling fra EU per faglige årsverk (1000 kr)

70,0

44,9

43,0

35,8

44,2

Andel årsverk i førstestillinger av faglige ansatte (%)

78

77,1

78,2

79,0

79,2

Skår på hvordan studentene oppfatter studiekvaliteten (Skala 1-5)

4,10

4,07

4,13

4,05

4,01

Antall avlagte doktorgrader

450

397

377

406

415

1900

1783

1665

1428

1604

220

180

186

180

158

60,0

52,7

54,3

57,9

22,0

19,0 %

18,9 %

19,2 %

3. God tilgang til utdanning og kompetanse over hele landet
Antall studenter på nettbaserte og desentraliserte utdanninger
4. Regional utvikling
Andre bidrags- og oppdragsinntekter per faglig årsverk (1000 kr)
5. Verdensledende fagmiljøer
Andel internasjonalt samforfatterskap (%)
6. Effektiv ressursbruk
Foto: Jun Xing Li, HC Promokom

54

Andel administrative stillinger av totalt antall årsverk (%)

19,3 %

55

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årets aktiviteter og resultater

3.4 Rapport på øremerkede
bevilgninger••

3.4.1 Samfunns- og effektmål for
byggeprosjekter

Ocean Space Centre
Prosjektet Ocean Space Centre er per 2021 i
designfase.

Alle de større bygge- og utviklingsprosjektene ved
NTNU har definerte samfunns- og effektmål, og det
vil bli rapportert på disse ved ferdige byggeprosjekt.

Prosjektets samfunnsmål: Tiltaket skal sikre verdiskaping for Norge gjennom konkurransedyktige norske
havromsnæringer.

NTNU Campussamling
Prosjektet NTNU Campussamling er per 2021 i
designfase.
Prosjektets samfunnsmål: ”NTNU er en attraktiv
utdannings- og forskningsinstitusjon som ivaretar sittsamfunnsoppdrag på et anerkjent høyt internasjonalt
nivå. NTNU har en robust og fleksibel fysisk infrastruktur som styrker tverrfaglighet og gir gode vilkår for å
hente ut synergier.»
Effektmål:1. NTNU driver fremtidsrettede utdannings-, innovasjons- og forskningsaktiviteter med gode faglige og
sosiale kvaliteter.
2. NTNU fremmer tverrfaglig samarbeid og synergier.
3. NTNU har en effektiv og bærekraftig campus.
4. NTNU er åpen og inviterende mot omgivelsene, og
tilbyr formidling av høy klasse.
Helgasetr
Prosjektet Helgasetr har siden høsten 2020 vært ibyggefase.
Prosjektets samfunnsmål: «En nasjonalt ledendearena for tverrfaglig profesjonsutdanning, forskning og
kunnskapsutvikling innenfor helse- og sosialfag, med
faglige synergier med samfunns- og næringsliv.»For å oppnå ønsket gevinst av prosjektet for NTNU
skal følgende effektmål være oppnådd:1. Økning i tverrprofesjonell samarbeidslæring innen
to år etter innflytting.
2. Økt søkermasse, bedret gjennomstrømning og
redusert frafall innen fem år etter innflytting.
3. Økning av tverrfaglige forskningsprosjekter innen
tre år etter innflytting.
4. Varig høyere tilfredshet med arbeids- og læringsmiljøet ved NTNU, målt ved regelmessige tilfredshetsundersøkelser for ansatte og studenter.

Effektmål: Ocean Space Laboratories skal gjøre denorske havromsnæringene mer produktive gjennom:••••

Kunnskaps- og teknologiutvikling
Kunnskapseksternaliteter
Verdensledende utdanningsmiljø
Bidrag til omstilling av næringsliv

Illustrasjon: Link Arkitektur
5. Økning i tilfredshet med det fysiske arbeids- oglæringsmiljøet ved NTNU innen to år etter
innflytting.
6. Reduksjon av NTNUs driftsutgifter, særlig med vektpå energibruk og transport, i løpet av fem år.
7. Økning i antall trenende i idrettsdelen pr. dag
innen 2 år etter innflytting.
8. Høy bruk og sambruk av bygget gjennom døgnet.

Våren 2021 ble det utarbeidet effektmål for
prosjektet:
•
•

•
•

Senter for psykisk helse understøtter framragende
behandling, utdanning, innovasjon og forskning.
Senter for psykisk helse bidrar til forløp som starter
godt, henger sammen og understøtter medvirkningog bedringsprosesser.
Senter for psykisk helse skal være så åpent som
mulig og så lukket som det må.
Senter for psykisk helse har fleksible løsninger som
gir rom for sambruk og endring.

StatusNTNU har i 2021 gjennomført ombyggingstiltak formagasiner og dokumentarkiver på Kalvskinnet fortil sammen 20,1 mill.kr. Hoveddelen av arbeidene
er knyttet til rehabilitering av Gunnerusbiblioteket,
med sikring av samlingene mot vanninntrenging.
Utskifting og oppgradering av klimastyring vil bli
sluttført i 2022. Magasinkapasitet for samlingene er
økt med 2 500 hyllemeter.

3.4.3 Midler tildelt over andre kapitler
Budsjettvedtak kap. 241, post 21 – Universell
Universell har endret tilhørighet og ble overført
fra NTNU til HK-dir 1. juli. Årsrapportering for
Universell finnes derfor i HK-dir sin årsrapport.

•

Senter for psykisk helse
Prosjektet Senter for psykisk helse er per 2021 i
designfase.
Samfunnsmål for prosjektet, for NTNU: «NTNU er
en attraktiv utdannings- og forskningsinstitusjon som
ivaretar sitt samfunnsoppdrag på fremragende internasjonalt nivå. NTNU har en robust og fleksibel fysisk
infrastruktur som styrker tverrfaglighet og gir godevilkår for å hente ut synergier.»

lokaler med tilstrekkelig kapasitet fram til nye magasinarealer kan tas i bruk.

Budsjettvedtak kap. 275, post 21 - Partnerskap ilærerutdanningene
Kunnskapsdepartementet tildelte i 2021 5 960 000
kroner til NTNU til utvikling og drift av partnerskap i lærerutdanningene. Midlene er brukt tilå styrke praksis og FoU-samarbeid gjennomlærerutdanningsskoler, med bakgrunn i strategienLærerutdanning 2025. Institutt for lærerutdanning
har i 2021 benyttet midlene til følgende tiltak:

3.4.2 Midler til oppgradering av forskningsog læringsareal
Magasin- og samlingsarealer på campus
Kalvskinnet
Kapasitet og tilstand på magasiner ved Kalvskinnet er
kritisk som følge av økt tilvekst i samlingsmateriale.
I påvente av en langsiktig løsning med økt magasinkapasitet i prosjektet NTNU Campussamling, er det
nødvendig å oppgradere eksisterende magasiner og
arkiv. Kunnskapsdepartementet ga i supplerendetildelingsbrev brev (Kap. 260 post 50.), 5 mill. kroner
til oppgradering av magasin og samlingsarealer ved
Vitenskapsmuseet.
Effektmål for prosjektet er en sikker og forsvarlig
bevaring av historisk materiale som NTNU har ansvar
for. Resultatmål for prosjektet er funksjonsdyktige
756

Senter for psykisk helse har en utforming som
fremmer god ressursutnyttelse og bærekraft.
Senter for psykisk helse gir gode arbeidsvilkår foransatte og studenter.

••

Drift og utvikling av partnerskap i Master igrunnskolelærerutdanning 1.-7. trinn (MGLU).
Det foregår et kontinuerlig arbeid med utvikling
av partnerskap sammen med praksisskolene.
Dette utgjør om lag to årsverk (internt ansatte),
samt noen frikjøpte ressurser eksternt i praksisskolene. I 2021 har dette samarbeidet foregått
mest digitalt, og det har vært én fysisk samling iløpet av høsten.
Årlig møte for rektorer ved alle praksisskoler
som instituttet samarbeider med, hvorav ca.
100 er GLU7-praksisskoler. I 2021 ble møtet
avholdt digitalt med tema Rektor som lærerutdanner. Alle studieprogram og studentrepresentanter deltok.
Partnerskapene deltar i utvikling av hospiteringsordninger for ansatte både på campus
og i skolen sammen med universitetsskolene.
Dette skal følgeforskes. Det samme gjelder
prosjekt rundt master for GLU. Prosjektet ledes
av prosjektleder for oppvekst og utdanning iuniversitetskommuneprosjektet. Her skal man
se hvordan partnerskapene kan brukes når

Grunnskolelærerutdanning57Årsrapport 2021-2022 | NTNU••

studentene skal samle empiri. Dette skal ogsåfølgeforskes.
Utvikling av IKT-løsninger som effektivisererog forenkler samgangen mellom studenter,praksissted og NTNU. Arbeid som er gjort i 2021
er relatert til mål 8 i Årsplanen.
Skikkethetsseminar for oppfølgingslærere ved
Institutt for lærerutdanning ble gjennomført
i 2021 i samarbeid med skikkethetsansvarlig.
Det er i tillegg opprettet en arbeidsgruppe somjobber med løpende skikkethetsvurdering i alle
ledd, både på campus og i praksis.

3.4.4 Øvrige midler gitt i supplerendetildelingsbrev

Årets aktiviteter og resultater••eksamensgjennomføring og støtte til eksamenslesing på ulike emner.
Gjennomføring av en rekke tiltak som skal
øke motivasjon og trivsel, inkludert etablering
av faglig-sosiale nettverk (også på tvers av
studieprogram og årskull), og ansettelse av
trivselsledere med ansvar for gjennomføring av
lavterskeltilbud, fortrinnsvis fysiske faglig-sosiale treff.
Ekstra forberedelser i forbindelse med mottak
av nye studenter høsten 2021. Dette inkludererarbeid med å planlegge, gjennomføre og
evaluere studiestart, oppstartsuke og fadderarrangement, samt gjennomføring av tiltak som
f.eks. informasjon til nye studenter via sosiale
medier.

Supplerende tildelingsbrev – Statsbudsjettet
Kap. 260 post 50 og 70 - Lønn til studenter
NTNU fikk i 2021 tildelt 21 237 000 kr til å lønne studenter som kunne bidra til bedre faglig oppfølging
av andre studenter. Midlene er hovedsakelig brukt
til utvidelse av kontrakter for studentassistenterog ansettelse av flere studentassistenter, som etbidrag til å styrke læringsmiljøet i studieprogrammene både psykososialt, digitalt og pedagogisk.
Studentassistentene har blant annet bidratt til økt
undervisningskvalitet, faglig støtte og gjennomføring av studentrettede motivasjonsbringende tiltak.
Som eksempler kan nevnes:
•

•

•

•

•

•

58

Bistand til mer studentfokusert oppfølging og
veiledning, generell studiehjelp, teknisk-pedagogisk støtte og hjelp i hybride og heldigitale
forelesninger.
Flere studentassistenter og læringsassistenterpå ulike emner, deriblant styrket assistanse i
forbindelse med ferdighetstrening, og støtte pålaboratorie- og feltkurs.
Egne ordninger med studentmentorer og studentkontakter for utvalgte program og emner,
samt egne studentmentorer for internasjonale
studenter og utvekslingsstudenter.
Arrangere kollokviegrupper og skrivegrupper,
kildebrukskurs, semesteroppgavekurs, seminar
med eldre/erfarne studenter (i relevante emner)
som fortalte om studie/leseteknikk til yngre
studenter (spesielt årets førsteklasser) mm.
Produksjon og videreutvikling av materiale forå øke læringsutbyttet i ulike emner og program,eksempelvis arbeid med nettsider og andre
digitale verktøy.
Støtte til eksamensforberedelser for de
ulike trinnene (spesielt 1. og 2. års studenter), inkludert informasjon om digital

Foto: Sissel Basso, NTNU

59

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

4STYRING OG
KONTROLL I
VIRKSOMHETEN
60
Foto: Geir Mogen/NTNU

61

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

4.1 Overordnet vurdering
av status 2021
NTNU følger statens grunnleggende styringsprinsipper, og har systemer, rutiner og tiltak forinternkontroll som skal forebygge styringssvikt,
feil og mangler. Overordnet sett vurderes nivået påvirksomhetens internkontroll å være relativt stabil,selv om den helhetlige systematikken har noe
forbedringspotensiale.
Til tross for at pandemien har gitt store utfordringer, også i 2021, har NTNU stort sett nåddsine mål, operert innenfor lover og regler, samt
opprettholdt pålitelig resultat- og regnskapsinformasjon. Styringssvikt, feil og mangler blir avdekketog håndtert fortløpende. Håndteringen er dog
ikke godt nok systematisert på alle områder. Som
tidligere år, avdekkes svakheter knyttet til uklare
ansvarsforhold og ufullstendige kontroller, samt
dokumentasjonen av disse. Dokumentasjonen av
internkontroll på operativt nivå er også fremdeles
mangelfull. Under pandemien har det i økende gradblitt gjennomført risikovurderinger på ulike nivåer
og for ulike prosesser. Underveis har det dukket opp
behov for tydeligere prosedyrer og bedre dokumentasjon av gjennomførte vurderinger og fastsattekontrolltiltak. Et arbeid for å forbedre dette, somogså omfatter risikovurdering som en integrert delav virksomhetsstyringen, har blitt igangsatt.
Nedstengningen har fremtvunget et visst digitaliseringsnivå, uten at det har vært rom for en planmessig prosessutvikling. Dette nivået har gitt etpotensielt godt grunnlag for videre effektivisering
av arbeidsprosesser.
De senere år har det vært arbeidet systematisk med
å forbedre virksomhetsstyringen ved universitetet. NTNU har utviklet systemet BEVISST, som gir
styrings- og ledelsesinformasjon til ulike enheterog nivåer i organisasjonen. BEVISST understøtter
funksjoner som planlegging, innsikt, analyse og
styring, og er et viktig verktøy i arbeidet med å sikreog forbedre styring og kontroll i hele virksomheten.
Oppfølging av revisjonsmerknader fra
Riksrevisjonen
Riksrevisjonen hadde ingen vesentlige merknader til
NTNU i 2021.
Vesentlige forhold ved styring og kontroll
Ut over det som framgår i årsrapporten har det ikkevært vesentlige forhold knyttet til styring og kontroll
som departementet må kjenne til.

62

Styring og kontroll i virksomheten

4.2 Internrevisjoner i 2021
NTNUs avtale med ekstern leverandør av internrevisjon gikk ut 31.12.20, og etter anbudskonkurranse
inngikk NTNU ny avtale med leverandør i mai 2021.
På bakgrunn av den krevende situasjonen pandemien førte med seg for virksomheten, ble enrådgivende og avlastende plan fastsatt for internrevisjonsarbeidet i 2021. Oppfølgingsrevisjoner av deto hovedrevisjonene fra 2020 ble vedtatt: risikostyring og internkontroll, og NTNUs styringsmodell for
informasjonssikkerhet og personvern. På beggeområder ble det etablert arbeidsgrupper bestående av ressurspersoner fra NTNU og rådgivere
fra internrevisor. Arbeidsgruppene har prioritert
følgende delområder:1. Internkontroll og risikostyring: Felles metodefor risikovurderinger og helhetlig risikobilde for
NTNU.
2. Informasjonssikkerhet og personvern:
Rolleavklaringer og gjennomføringsevne.
Begge grupper arbeider med videreutvikling av rutiner, veiledninger og maler, samt støtte og veiledningtil ledelse og koordinatorer ute i organisasjonen.
Arbeidsgruppene fortsetter sitt arbeid i 2022.

4.4 Informasjonssikkerhet
og GDPRNTNU innførte i 2021 flere tekniske tiltak som i sum  
løftet sikkerhetsnivået i IKT-infrastrukturen. Det er
blant annet innført totrinnsinnlogging på Microsoft
Office 365, som har redusert antall hendelser på
kompromitterte brukerkontoer fra 485 i 2020 til 81 i
2021. Det er også satt i gang et større investeringsprosjekt for å løfte det generelle sikkerhetsnivået og
redusere teknisk gjeld.
NTNU videreutviklet også i 2021 det arbeidet som
ble gjort i personvernprosjektet i 2019. Det ble
rettet en særlig innsats mot vedlikehold og utvikling
av rutiner og prosedyrer, systematikk og arbeidsflyt
for å sikre overholdelse av GDPR-krav.
Overføring av personopplysninger til tredjeland i lys
av Schrems II-avgjørelsen har bydd på utfordringer,særlig for forskningsprosjekt med samarbeidspartnere i tredjeland/USA. Det er ressurskrevende åkartlegge og reforhandle eksisterende leverandørog samarbeidsavtaler. Det er også utfordrendeå sikre at nye avtaler som inngås er lovlige. I
praksis kan det kun unntaksvis inngås avtaler som
medfører overføring av personopplysninger tilleverandører og samarbeidspartnere i tredjeland.
Dette medfører at mange nåværende leverandørerog samarbeidsrelasjoner ikke kan videreføres og
at det er vanskelig å finne nye leverandører og
samarbeidsrelasjoner.
For å bedre ansattes kunnskaper innenfor informasjonssikkerhet, gjennomførte NTNU sikkerhetsmåneden i oktober. I tillegg ble «personvernspillet»
gjennomført for mange avdelinger gjennom året.
Den gjennomsnittlige årlige økningen i hendelser
innen informasjonssikkerhetsområdet var på 26%
i perioden 2017-2021. Den jevne økningen de sisteårene beskriver et stadig mer utfordrende og eskalerende trusselbilde.
I 2021 ble det meldt inn 85 avvik innenfor informasjonssikkerhet og personvern, der 6 ble kategorisert
som alvorlig, derav 1 meldt til Datatilsynet for
vurdering. Totalt 1431 digitale sikkerhetshendelser
ble håndtert, en økning på 31% fra 2020. Av de 1431
hendelsene, ble 10 vurdert som alvorlige. Dette er
en liten nedgang fra 2020, men nedgangen skyldesprimært endring av kriteriene for klassifisering av
hendelser og er ikke en reell nedgang.

4.3 Aktiviteter i 2021
Utviklingsarbeid for økt styring og kontroll
En stor del av utviklingsarbeidet for økt styring og
kontroll i virksomheten er knyttet til arbeidet med
å realisere årsplanen. Det er redegjort for ulike
utviklingsaktiviteter innenfor de ulike målområdene
i kapittel 3. Føringer i tildelingsbrevet stiller ogsåkrav til utviklingsarbeid knyttet til styring og kontroll. Dette er redegjort for i kapittel 5.
Risikovurderinger i virksomhetsrapporter
NTNU orienterer i tertialvise virksomhetsrapporter
styret om virksomhetens samlede risikobilde og risikohåndtering. I 2021 har utformingen av tertialrapporten, samt metode og prosess for risikovurdering
blitt videreutviklet. Vurderingene av risikoer og tiltak ble i mindre grad preget av pandemisituasjonenog speiler nå NTNUs strategiske utfordringer i årene
som kommer.

Foto: Stig A. Larssæther

63Årsrapport 2021-2022 | NTNU

5FELLESFØRINGER
OG ANDRE KRAV I
TILDELINGSBREVET64
Foto: Silje Wolff/NTNU

65

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

5.1 Regjerningens
inkluderingsdugnad
NTNU har i 2021 fortsatt sitt arbeid for et inkluderende arbeidsliv gjennom holdningsskapendearbeid blant ledere og HR-medarbeidere, dialog
med tillitsvalgte og formalisert samarbeid med
lokale NAV-kontor.
Vi har i perioden totalt 1080 nyansettelser i fasteog midlertidige stillinger, og av disse har ni nedsatt
funksjonsevne eller hull i CV-en.
Det siste året er det utarbeidet en ny standardtekst
for mangfoldserklæring i våre stillingsannonser,
hvor kvalifiserte søkere med nedsatt funksjonsevne
og/eller hull i CV oppfordres til å søke. Tilrettelegging
for deltagelse i «Traineeprogrammet i staten» er endel av arbeidet for økt mangfold og inkludering.
NTNUs mest vellykkede tiltak det siste året har værtsamarbeidsavtalene som er inngått med lokale
NAV-kontorer. Avtalene omfatter samarbeid om
rekruttering av både midlertidige og faste ansatte,
hvor NAV har et særskilt fokus på å presentere
kandidater i målgruppen for inkluderingsdugnaden.
Avtalen gjelder for NAV-kontorer i alle tre campusbyer, samt med NAV St. Hanshaugen i Oslo. Et
annet viktig tiltak det siste året har vært endringen
i NTNUs Personalreglement, hvor det nå, etter
avtale med tillitsvalgte, er åpnet opp for midlertidig
ansettelse i 12 måneder for denne målgruppen uten
forutgående kunngjøring.
NTNU opplever fortsatt utfordringer omkring selve
innrapporteringen av antall nyansatte i målgruppen
for inkluderingsdugnaden, og vi etterlyser et godt
innrapporteringsverktøy. NTNU avventer fortsatt
avklaringer fra departementene når det gjelder
hvilke virksomhetsområder og yrkesgrupper målsettingene skal gjelde for. I utdanningssektoren har
vi ansettelse (både i undervisnings- og forskerstillinger) som har egne forskrifter som gir noen utfordringer mht. søkere med hull i CV-en. I tillegg har
UH-sektoren flere ansettelser i ulike stillingsandeler(20, 50, 60 og 80 %), og det er heller ikke her kommet
tydelige retningslinjer på om disse skal telles med
når de er i målgruppen for inkluderingsdugnaden.
Dette bør også avklares av departementet.
Det er viktig å presisere at NTNU fortsetter å tilby
ordinære praksisplasser som ikke er en del avmålgruppen for inkluderingsdugnaden. Ordinære
praksisplasser er ikke med i rapporteringen, men
NTNU opplever likevel at dette er et viktig bidrag til
mangfoldsarbeidet ved NTNU.

66

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

5.2 FNs bærekraftsmål
Redegjørelse for hvordan NTNU bidrar for å innfribærekraftsmålene finnes i kapittel 3.1 om gjennomføring av årsplanen, under mål 7 «Vi skal styrke vårrolle som kunnskaps- og kompetanseleverandør forbærekraftig utvikling og bærekraftige løsninger». Herligger også en overordnet beskrivelse av arbeidet
ved NTNU for å redusere eget klima- og miljøavtrykk.

5.3 Oppfølging av
digitaliseringsstrategien
for universitets- og
høyskolesektoren
Digitaliseringsstrategi for UH-sektoren ble lansert
september i 2021, og NTNU har vært delaktig iutformingen av den gjennom flere høringsrunder.
Strategiens seks innsatsområder gjenspeiler digitaliseringsarbeidet ved NTNU. I det videre arbeidet
med digital omstilling vil den gode utviklingen fraårene med pandemi bli videreført. I lys av senereårs utvikling og etableringen av KDs digitaliseringsstrategi, vil NTNU i 2022 utforme en digital ambisjon
som vil gi retning for den digitale omstillingen iorganisasjonen.
Når det gjelder universell utforming av IKT løsninger,er ikke NTNU i mål, men vi følger gjeldende overordnede arkitekturprinsipper gitt av Digdir. Universell
utforming av IKT-løsninger vil være et av områdene
som NTNU vil ha økt fokus på framover.
I forbindelse med prosjekt Forskningsdata, hvor
vi jobber med datafangst, databearbeiding, bruk
av data, datalagring og -deling, lager vi systemer,
arbeidsprosesser og tjenester som leverer på
FAIR-prinsippene.

5.4 Samfunnssikkerhet og
beredskap (SOB) og sikkerhet etter sikkerhetsloven
NTNUs overordnede ROS-analyse ble gjennomført i
2017, og det er på høy tid å revidere denne. I 2017 ble
disse viktige områdene identifisert: alvorlige hendelser på og utenfor campus, tilsiktede hendelser,
alvorlige hendelser som rammer kritiske ressurser
og informasjonssikkerhet. En egen ROS-analyse for
informasjonssikkerhet ble gjennomført i 2020.

Det ble i 2020 besluttet at tidligere sentral og stedlig
beredskapsplan skal være gjeldende for hele NTNU.
Nødvendige tilpasninger ble utført og godkjent av
rektor i august 2021. Det gjenstår noe arbeid med
støtteplaner som understøtter hovedplanverket, og
disse skal ferdigstilles i 2022. Planverket omfatter
beredskapsmetodikk, varslingslister og støtteverktøy, samt elleve definerte fare- og ulykkessituasjoner(DFU) som kan påvirke NTNUs samfunnsoppdrag.
Planverket og beredskapsorganiseringen vil bli
gjennomgått og revidert basert på evalueringen av
pandemihåndteringen, jfr. kapittel 5.5.
Utrulling av digitalt hendelseshåndteringsverktøy(CIM) ble iverksatt i 2021 og forventes ferdigstilt i2022. Hendelseshåndteringen av pandemien harpågått siden slutten av januar 2020. NTNU har
benyttet beredskapsplanverkets metodikk, og dette
har fungert som kontinuerlig trening/øving gjennomåret.
Det har ikke vært kapasitet til å gjennomføre øvelser
på sentralt nivå, men sommeren 2021 ble det gjennomført «tabletop»-øvelser for å trene lokale beredskapsledelser i forbindelse med innføringen av CIM
som beredskapsverktøy. De viktigste funnene var:••

Det er behov for ytterligere trening på verktøyet
CIM.
Det er behov for å knytte verktøyet CIM
opp mot eksisterende kunnskap om
hendelseshåndtering.

covid 19-pandemien. Safetec konkluderer i sin rapport med at NTNU har evnet å håndtere pandemienpå en god måte med hensyn på å ivareta organisasjonens kjernevirksomhet;«NTNU framstår som en utpreget «fleksibel» og«motstandsdyktig» organisasjon når det gjelder åhåndtere hendelser som det i utgangspunktet ikke ertatt høyde for, i form av planverk, formell organisering og tilgjengelige ressurser. Ansatte på alle nivåer
har tatt initiativ på vegne av organisasjonen, utvist
stor evne til improvisasjon, og nedlagt en betydelig
arbeidsinnsats. Imidlertid har denne innsatsen ført
til stor slitasje på ansatte i hele organisasjonen.»
Safetec peker samtidig på flere forbedringspunkter.
Blant annet vises det til at NTNUs beredskapsplaner
først og fremst har vært innrettet for å håndtere
akutte hendelser med begrenset varighet. Et
annet sentralt funn er at ansatte på operativt nivåi organisasjonen (fakulteter, institutter, drift og
administrative støttetjenester) har opplevd en mangel på proaktiv strategisk ledelse fra sentralt nivå.
Evalueringsrapporten omtaler flere uklarheter i rollefordelingen mellom strategisk og operativ/taktisk
ledelse under beredskapshåndteringen.
Safetec foreslår 17 konkrete lærings- og forbedringspunkter for å gjøre NTNU bedre rustet til å møte
fremtidige beredskapshendelser. Oppsummert kan
forslagene grupperes innenfor tre områder:•Siste samvirkeøvelse i et større omfang ble gjennomført i 2019 (øvelse Nordlys). Læringspunkter for
denne øvelsen var blant annet:
Det er behov for å øke den generelle kunnskapen rundt beredskapsmetodikk på alle nivå(sentral, stedlig og lokal).
• Det er behov for en klarere definering av
hendelseseier når hendelser foregår på tvers av
ulike aktører.
Etter flere hendelser i 2021, ser vi at læringspunktene fortsatt er gjeldene. Det arbeides med å
utvikle en flerårig, rullerende øvingsplan for NTNU.
Tilsvarende vil kapasiteten på sikkerhets- og beredskapsområdet bli styrket i 2022 og det vil bidra tiløkt aktivitet på området.

••Tydeliggjøre roller, ansvar og myndighet ihåndteringen av beredskapshendelser
Forbedre NTNUs beredskapsplaner
Generelt lære av erfaringer fra
pandemihåndteringen•

5.5. Håndtering av
covid19-pandemienPå oppdrag fra NTNU har Safetec gjennomført enekstern, uavhengig evaluering av vår håndtering av

Rektor vil iverksette en bred oppfølging med basis ievalueringsrapporten, og gjennomføre en høringsrunde med beredskapsorganisasjonen, tillitsvalgte
og hovedverneombud, både for å få synspunkter på
Safetec sine anbefalinger, og for å høste erfaringerog lærdommer om pandemihåndteringen fra alledeler av organisasjonen.
NTNUs beredskapsorganisasjon er i første rekke
innrettet mot å håndtere akutte og mer kortvarige
krisehendelser som branner, ulykker, strømbruddol. Når man skal håndtere kriser med så langvarighet som pandemien, krever dette at vi ogsåutvikler måten beredskapsledelsen og den ordinære linjeledelsen samhandler og samvirker på.
Samkjøringen som har vært gjort av daglig ledelseog beredskapsledelse har vært et bevisst, strategisk

67Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

valg som har vist seg å være riktig og nødvendig jolenger pandemien har vart.

•

Prosessen med å forbedre planverk og organiseringvil bli igangsatt så snart høringsrunden er gjennomført. Blant de praktiske oppfølgingstiltakene som er
mest aktuelle er bl.a.:

•

•

•

Se på sammensetningen av Sentral beredskapsledelse og koblingen til rektor og rektors
ledergruppe.
Utarbeide en støtteplan for håndtering av
langvarige hendelser.
Opprette en lokal beredskapsledelse forFellesadministrasjonen.

Gjennomgå og oppdatere beredskapsplanverket, med tydeliggjøring av roller, ansvar og
myndighet.

KJØNNSBALANSE I TEKNOLOGISKE FAG OG REALFAG

5.6 Likestilling og mangfold
NTNU arbeider med å fremme like karrieremuligheter for kvinner og menn i akademia gjennom ulike
kjønnsbalansetiltak. Slike tiltak knytter seg blant
annet til bedre muligheter for opprykk gjennom
kvalifiseringsstipend, mentorordning og startpakker. Den største andelsmessige forskjellen mellom
kjønnene finner vi i de akademiske toppstillingene(professor og dosent) hvor ca. 72 % er menn og 28% er kvinner.
Utvalget for likestilling og mangfold ved NTNU
tildeler midler for å bedre kjønnsbalanse og mangfold ved NTNU. Tiltakene det kan søkes på er innen
kategoriene kvalifiseringsstipend, startpakker og
fakultet/instituttbaserte tiltak. Utvalget mottok i
2021 svært mange søknader, hvorav omtrent 50%
var rettet mot startpakker og kvalifiseringsstipend,og om lag 30% omhandlet rekruttering. 28 ulike
tiltak ble tildelt midler i 2021.
NTNU har en handlingsplan for likestilling og mangfold som er i tråd med kravene fra Horisont Europe.
Det er stort mangfold ved NTNU, med ansatte fra
104 ulike nasjonaliteter. Nasjonalitetene som ersterkest representert, er Tyskland, Kina, Iran og
India. 74 % av våre ansatte er fra Norge.

NTNU-forsker Mathilde le Moullec er en av fire sentrale forskerstemmer i dokumentaren. Foto: Idun Haugan / NTNU

I en ny dokumentarfilm laget av Frankrikes nest
største TV-kanal, France 2, er NTNU viet relativt stor
oppmerksomhet.
Dokumentaren «La science a mauvais genre» handler om
utfordringer med å skape kjønnsbalanse i teknologiske fag
og realfag. Dokumentarfilmen viser, med NTNU og Norge
som eksempel, hvordan det er mulig å endre kjønnsbalansen ved å jobbe strategisk med rekrutteringstiltak.
Filmteamet tilbrakte i fjor høst én uke ved NTNU for åintervjue forskere, studenter og prorektor Toril Nagelhus
Hernes om dette. Hernes leder NTNUs utvalg for likestillingog mangfold.

Blant annet gjorde filmteamet opptak på studieprogrammet Kybernetikk og robotikk. Dette er ett av studieprogrammene hvor rekrutteringsprosjektet Ada har jobbet aktivt iover 20 år med å rekruttere flere kvinnelige studenter.
Statistikk fra de siste 15 årene viser at andelen kvinnelige
studenter har økt fra 7 til 35 prosent i snitt på studieprogrammene Kybernetikk og robotikk, Elektronisk systemdesign og innovasjon, Kommunikasjonsteknologi og digitalsikkerhet samt Datateknologi.
Dokumentaren presenterer også andre av NTNUs tiltak forå rekruttere flere kvinner inn i vitenskapelige stillinger.

NTNU har startet arbeidet med lønnskartlegging
og oppfyllelse av de ulike kravene i aktivitets- og
redegjørelsesplikten. Lønnskartleggingen for 2021
ble fullført medio februar 2022 og omfatter lønn,
permisjon og foreldrepermisjon. Vi har så langt ikke
lyktes i å etablere en god måte å samle inn data om
ufrivillig deltid.

Brukermedvirkning er viktig ved utvikling og
innføring av nye digitale løsninger. Arbeidsmiljøundersøkelsen som ble gjennomført høsten
2021, er NTNU største medvirkningsprosess. Som
en oppfølging av Arbeidsmiljøundersøkelsen inviteres alle ansatte til å delta i utviklingen av egetarbeidsmiljø, samtidig som det også legges til rettefor å fange opp ansattes innspill til institusjonelle
forbedringer.

5.8 Campusutviklingsplaner og større
byggeprosjekter
5.8.1 Campussamling
Samlingen av NTNUs campus i Trondheim tilområdet rundt Gløshaugen vil forbedre kvalitet iutdanning, forskning, innovasjon, kunst og formidling ved å legge til rette for økt tverrfaglighet og
samarbeid. Statsbygg er byggherre for prosjektet
som innebærer nybygg og ombygging av nærmere
129 000 kvadratmeter. I statsbudsjettet for 2022 ble
Statsbygg bevilget 365 millioner for videreføring av
forprosjektet med å samle NTNUs campus. NTNU
ble i tillegg bevilget 10 millioner kroner for viderearbeid med prosjektet.

5.7 Medvirkning oppfølging av Faforapporten om ansattes
medvirkning ved NTNU

Prosjektet var opprinnelig planlagt med enøkonomisk ramme på 14,3 milliarder kroner(2020-kroner). I 2020 vedtok regjeringen og
Kunnskapsdepartementet
atprosjektet
skalplanlegges innenfor en absolutt kostnadsramme(design-to-cost) på 11,6 milliarder (2020-kroner). Nedskaleringen av prosjektet i henhold til
kostnadsrammen innebærer en justering av basisprosjektet. 16. september 2021 gav NTNUs styresine anbefalinger til nedskaleringstiltak som gir
størst effekt for NTNU, uten at mål og funksjonalitet for kjernevirksomheten eller miljøambisjon blirvesentlig svekket.

Etter initiativ fra styret, gjennomførte Fafo i 2020 en
kartlegging av ansattes opplevelse av medvirkning
ved NTNU. Høringsprosessen i 2021 engasjerte
ansatte og tillitsvalgte i hele organisasjonen, noe
som bekrefter at involvering av ansatte gir bedre
beslutninger og løsninger. Det ble identifisert en

I 2021 har prosjektet i tråd med oppdragsbrev fra
Kunnskapsdepartementet (Revidert oppdragsbrev
for forprosjektet 17.12.2020) fokusert på leveranser inn til ekstern kvalitetssikring8, med blant
annet oppdatering av basisprosjekt, kontrakts- og

Arbeidet med aktivitets- og redegjørelsesplikten og
etablering av gode rutiner er noe forsinket.

868

rekke utviklingsområder, blant annet at en formalisering av nivå 4 vil kunne styrke mulighetene fordirekte medvirkning ved de store instituttene.

KS2 trinn 1

69Årsrapport 2021-2022 | NTNU

gjennomføringsstrategi,
gevinstrealiseringsplan,
overordnet kravdokument og sentralt styringsdokument for mottaksprosjektet.
Reguleringen av Campussamling er delt inn i fem
planområder, og i 2021 er det blitt arbeidet med
reguleringsplaner for hver av dem, inklusiv utarbeidelse av alternativer og konsekvensutredninger. I
forbindelse med vedtak om prinsippsak for delområde 1, Høgskoleveien/Grensen, og delområde 2,
Hesthagen/del av Høgskoleparken, ble anbefalte
alternativer for delområdene levert til Bygningsrådet
i april. Med dette som grunnlag ble planforslag fordelområde 1, som det første av planområdene,
sendt inn til førstegangsbehandling i Trondheim
kommune i desember. NTNU og Statsbygg har isamarbeid med Trondheim kommune holdt flere
medvirknings- og informasjonsmøter, og det er gitt
informasjon gjennom medvirkningsportalen, slik at
naboer og andre interessenter har kunnet gi sine
innspill.
Eksternt eid innovasjonssenter i delområde 2- Hesthagen/Vestskråningen - vil sammen med
innovasjonsklyngen være en sentral del av og drivkraft for Innovasjonsdistrikt Trondheim Tech Port.
Konseptet for senteret inngår i reguleringsplanarbeidet for NTNU Campussamling.
Modernisering og ombygging av magasinene ved
NTNU Vitenskapsmuseet inngår som del kostnadsog arealrammen til prosjektet Campussamling. Den
stadig voksende samlingen, som er en viktig delav NTNUs forskningsinfrastruktur, trenger bådemodernisering, teknisk oppdatering og økt kapasitet. NTNU ønsker å se ombyggingen av magasineri sammenheng med nye utstillingsarealer, som måfinansieres utenfor rammen av Campussamling.
I 2021 har det blitt arbeidet med modellering av
eksisterende bygningsmasse som grunnlag forombygging og nybygg.
Senter for psykisk helse planlegges i samarbeid
med Helse Midt-Norge og St. Olavs hospital. Sentereter et viktig element for en samlet campus. St. Olavs
hospital er byggherre og har støtte fra Sykehusbygg
til prosjektgjennomføring. NTNU deltar med representanter fra fagmiljøene i felles medvirkningsgruppe, prosjektorganisasjon og prosjektstyre.
I juni 2021 ble Senter for psykisk helse skilt ut av
totalrammen for Campussamlingsprosjektet til eteget prosjekt. Prosjektet følger tidligfaseveileder for
Sykehusbygg, og våren 2021 pågikk et arbeid med
prosjektinnramming. Her ble det definert at Institutt
for psykologi og Institutt for psykisk helse utgjør

70

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

NTNUs andel av senteret. Fra august 2021 gikk prosjektet over i konseptfasen av planleggingen, somstrekker seg til desember 2022. Konseptfase steg
1 ble avsluttet i 2021, og underlag for beslutningspunkt B3A levert. For den videre prosjektutviklingen
har prosjektstyret vedtatt å legge til grunn en miljøambisjon med fem hovedmål, forankret i NTNUs og
helseforetakenes miljøstrategi.

5.8.2

med brukerinvolvering for å sikre gode løsninger for
fagmiljøene. Sammen med interiørarkitektene har
fagmiljøene i løpet av året ferdigstilt møbleringsplan for byggpåvirkelig brukerutstyr og kommet igang med en felles plan og tidslinje mot innflytting.

I siste halvdel av 2021 varslet Statsbygg forsinket
fremdrift på grunn av forurensning i grunnen.
Prosjektledelsen kartlegger i samarbeid med fagmiljøene hvilke konsekvenser en forskyvning av
innflytningstidspunkt vil få for NTNU.  

Ocean Space Center

NTNU og SINTEFs Ocean Space Centre planlegges som et nytt nasjonalt kunnskapssenter for
havromsteknologi. I senteret vil forskningsmiljøog havindustri med høyteknologiske fasiliteterog forsøkslaboratorier sammen kunne skape etverdensledende utdannings- og kunnskapsmiljø.
Senteret skal gi viktige bidrag til det grønne skiftet,og forskning og utdanning innen havrommet, og
dermed sikre utviklingen av norsk og internasjonalhavnæring for fremtiden.
Havromsvitenskap og -teknologi er ett av fire tematiske satsningsområder ved NTNU og realiseringen
av Ocean Space Centre gir nødvendig infrastrukturog kompetanse knyttet til dette satsningsområdet. For å oppnå en fremtidsrettet utdannings- og
forskningsinfrastruktur, er hovedgrepet i prosjektet
en oppgradering, utvikling og utskifting av det
marintekniske senteret på Tyholt i Trondheim, i tillegg til ny infrastruktur for Fjordlab ved Trondheim
biologiske stasjon i Heggdalen, samt i Ålesund og på
Hitra/Frøya.
I mars 2021 leverte Statsbygg forprosjektet for bygg
og utstyr for senteret til Nærings- og fiskeridepartementet. Reguleringsplan for senteret ble vedtatt
i Bystyret i Trondheim kommune i september, medpåfølgende annonsering fra næringsministeren om
at regjeringen vil bevilge 6,9 milliarder kroner for
bygging av senteret. Stortinget vedtok i desember
finansieringen av en samlet kostnadsramme på 8,1
milliarder kroner, som sikrer byggestart for Ocean
Space Centre i 2022.

5.8.3

Helgasetr

I Elgeseter gate 10 på Øya er Helgasetr underbygging. Her samles NTNUs helse- og sosialfag ogøvrige fag innen medisin og helse sammen med
Studentsamskipnadens (Sit) serverings- og idrettstilbud. Helgasetr bygges og eies av Statsbygg.
NTNU skal leie om lag 13.000 kvadratmeter til ca.
200 ansatte og ca. 2000 studenter. De øvrige 5.000
kvadratmeter eies av Sit.
I 2021 har arbeidet vært konsentrert rundt detaljprosjektering. I tillegg har det blitt arbeidet videre

Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU

71Årsrapport 2021-2022 | NTNU

6

VURDERING AV
FRAMTIDSUTSIKTER

72
Foto: Geir Mogen/NTNU

73

Årsrapport 2021-2022 | NTNUNTNU vil fortsette det systematiske arbeidet med å
videreutvikle relevante og forskingsbaserte utdanninger og en tverrfaglig tilnærming for å bidra til ånå bredden av bærekraftsmålene. Vi vil også møtebehovet for å tenke nytt om tilrettelegging av vårestudietilbud for livslang læring og desentralisert
utdanning. Tverrfaglighet, innovasjon og arbeidsrelevans i utdanningene er områder som skal prege
utviklingen av utdanningsvirksomheten ved NTNU
framover.
Læringsmiljø og læringsutbytte har vært særlig
utfordret under koronapandemien. Tiden med pandemi har gitt mye læring innen omlegging av utdanning, men erfaringene er ulike, og vi vil framoverjobbe målrettet med nye former for undervisning,
vurdering og studentaktiv læring, samt ivaretakelseog forbedring av læringsmiljø.
NTNU har høye mål og ambisjoner innen forskning,og for å realisere disse er vi avhengig av ulike finansielle virkemidler. En betydelig del av forskningsmidlene våre kommer gjennom eksternfinansiering. Det
er fortsatt et potensial for å øke både søknadsvolumog antall tildelte prosjekter fra Forskningsrådet,og økt tilslag på søknader med EU-finansiering
er et innsatsområde. Norge har forpliktet seg til
å delta i Horisont Europa, og NTNU vil møte klare
forventninger til vårt bidrag her i årene som kommer. Konkurransen om forskningsfinansiering
forventes å bli ytterligere skjerpet i tiden framover.
Dette stiller krav til fortsatt arbeid med å heve denfaglige kvaliteten gjennom å identifisere og videreutvikle talenter og miljøer, rekruttere målbevisst
og sette flere forskningsmiljøer i stand til å oppnå
gjennomslag. Pandemien har hatt stor betydningfor internasjonalisering, og vi vil framover ha særlig
oppmerksomhet på utvikling av strategiske internasjonale samarbeid, partnerskap og mobilitet.
NTNU vil framover prioritere å ta vare på studenter og ansatte og videreutvikle gode lærings- og
arbeidsmiljø. Psykososialt læringsmiljø, arbeidsmiljø, hindring av konflikter og arbeid for å redusere
andelen midlertidig ansatte er prioriterte områder.
De økonomiske ressursene er en vesentlig rammebetingelse for realiseringen av strategien, og NTNU
vektlegger langsiktig styring av økonomien. Før vi
fordeler årlige rammebevilgninger, gjør vi vurderinger av framtidsutsiktene både når det gjelder inntekt fra KD, kostnadsutvikling og nivået på ubrukte
bevilgninger, samt utviklingen i totale inntekter og
styringen av totaløkonomien. NTNUs bevilgningsøkonomi framstår som robust for 2022 og utover ilangtidsperioden, men vi opplever større usikkerhet

74

Vurdering av framtidsutsikter

knyttet til fremtidige rammer enn tidligere år, samt
en større usikkerhet rundt bidrags- og oppdragsfinansierte aktiviteter på lang sikt.

som er beskrevet i årsplanen og er i stor grad en
følge av tidligere års strategiske prioriteringer.
NTNU budsjetterer også i 2022 med høyere kostnader enn inntekter, og en nedbygging av de ubrukte
bevilgningene med 63,8 mill.kr. I tillegg forventes en
BOA-aktivitet på om lag 2,455 mrd.kr.

6.1 Årsplan 2022 - Kvalitet,Bærekraft og Ett NTNU

6.3 Overordnet risikovurderingÅrsplan 2022 inneholder åtte mål for NTNU. Av disseinngår fem mål i den reviderte utviklingsavtalen
med Kunnskapsdepartementet.
1. NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen gjennom å
videreutvikle sitt studietilbud, med vekt på utvalgte
fagområder.
2. NTNU skal styrke den utdanningsfaglige kompetansen ved systematisk kompetanseutvikling.
3. NTNU skal utvikle flere talenter og flere forskningsmiljøer på høyt internasjonalt nivå.
4. NTNU skal synliggjøre og øke nyskapingsaktivitetenog bidraget til bærekraftig innovasjon med
utspring fra klynger og sentre.
5. NTNU skal planlegge og videreutvikle det strategiske grunnlaget for framtidens campuser. De skal
sikre gode arbeidsplasser og godt og forsvarlig
arbeidsmiljø for ansatte og studenter, tverrfaglig
samhandling og sosiale kvaliteter.
6. Vi skal videreutvikle sterke forskergrupper, internasjonalt samarbeid og åpen vitenskap.
7. Vi skal styrke vår rolle som kunnskaps- og kompetanseleverandør for bærekraftig utvikling ogbærekraftige løsninger.
8. Vi skal videreutvikle kvaliteten og effektiviteten itjenester og prosesser som støtter opp om kjernevirksomheten.
Årsplanen inneholder ikke det komplette planverket
for NTNU, men har et endringsfokus og omtaler
det vi i fellesskap skal løfte i det kommende året.
Bærekraft, Kvalitet og Ett NTNU er fellesnevnere forde åtte målene og skal være retningsgivende for
NTNUs fellesprioriteringer. Målene er alle viktigeområder som skal prioriteres i 2022 for å realisere
strategien Kunnskap for en bedre verden innen 2025. ​Kvalitet er fundamentet for å realisere strategien.
NTNU skal videreutvikle sterke fagmiljøer med høy
kvalitet og internasjonal orientering. Vi har fortsatt
en vei å gå, både med tanke på kvalitet i bredde og
utvikling av flere spisser.
Bærekraft handler om vårt bidrag til et mer bærekraftig samfunn, både gjennom hvilken utdanningvi tilbyr våre studenter, hva vi forsker på og hvordanvi formidler og bidrar til å omsette vår kunnskap.

Dette handler også om hvordan vi utformer vår
egen virksomhet og drifter våre egne campuser.
Bakgrunnen for overskriften Ett NTNU er behovet
for å arbeide videre med utvikling av organisasjonen, for å bygge en felles kultur, utvikle og ta i brukdigitale løsninger og å videreutvikle støtteapparatet. Ett NTNU handler også om innsatsen vi skal
legge ned i å utvikle og utnytte vår tverrfaglighetog å understøtte tverrfaglighet som et bærende
prinsipp for forskning, utdanning og innovasjon.
Tverrfaglighet og styrket samspill internt og eksternt
vil igjen understøtte kvalitetsutvikling og bidra til åutvikle bærekraftige løsninger på morgendagens
utfordringer.

6.2 Budsjett 2022
NTNUs bevilgning for 2022 er 7 332 mrd.kr, somtilsvarer en realnedgang på 1,1 prosent.
Prinsippene i vår rammefordelingsmodell ligger til
grunn for fordelingen mellom enhetene.
Ramme strategi og omstilling finansierer/delfinansierer store strategiske satsninger, omstillingsaktiviteter og andre fellestiltak på NTNU-nivå. Andelen
har de siste årene ligget på 14 % av bevilgningen fra
KD. Nytt fra og med 2022 er en deling av ramma mellom: (1) Ramme strategi- og omstillingsmidler (RSO) og(2) Ramme rekrutteringsstillinger (RRS). RSO skal med
forankring i strategiske ambisjoner årlig utgjøre
minimum 6 % av NTNUs rammebevilgning. For 2022
legger rektor opp til at strategi- og omstillingstiltak
utgjør 6,5 % av bevilgningen. Dette tilsvarer 479 millioner kroner. Tiltakene støtter opp om områdene

NTNUs årsplan 2022 tegner et overordnet risikobilde
av virksomheten. NTNU vurderer at risikonivået er
akseptabelt og arbeider fortløpende med tiltak forå håndtere risikoene. Mens selve årsplanen er utarbeidet med utgangspunkt i vurderinger av hvilke
prioriteringer som er viktig for å realisere strategien, gjelder risikovurderingen hele vår virksomhet.
Risikovurderingen omfatter samtlige kjerneområder
og administrasjonen på både kort og lang sikt.
Covid-19-pandemien har i nærmere to år skapt
vesentlig endrede forutsetninger og rammebetingelser for NTNUs virksomhet. I løpet av 2021 har
økt vaksinedekning ført til at smitteverntiltakene
gradvis har blitt nedbygd. Nedstengning og usikkerhet om mulige nye smitteutbrudd påvirket risikovurderingene i 2021. Framover ønsker vi å identifisererisikoer for virksomheten i en mer normalisert
situasjon i kombinasjon med risikoer forårsaket av
ettervirkninger av perioden med nedstengning.
På mange områder ser vi at det ikke er mulig å gå
tilbake til «den gamle hverdagen», både fordi det er
etterslep i aktiviteter og fordi pandemien har endretvirksomheten. Pandemisituasjonen har gitt oss nyearbeidsmetoder og løsninger som må videreutvikles. NTNU er derfor på mange måter i en overgangsfase. Å etablere en ny normalhverdag vil ta tid
og kreve ekstra ressursinnsats, og dette avspeiles irisikovurderingene.
Risikoer av mer overordnet og langsiktig art er medpå å danne bakteppet for risikobildet som presenteres i årsplanen. Dette knytter seg særlig til økt
politisk styring av sektoren og i hvilken retning dettevil endre NTNUs rammebetingelser. Usikkerhet om
og endring av rammebetingelser vil føre til mer krevende strategi-, virksomhets- og økonomistyring.
En mer usikker makroøkonomisk situasjon i kjølvannet av koronapandemien gir også økt risiko knyttet
til framtidige økonomiske rammer. Dette gjeldersærlig situasjonen med skjerpet konkurranse om
forskningsmidler, noe som også kan forsterkes av

75Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsplanen beskriver risikoområder innen områdene
••Utdanning forskning, nyskaping og formidling
Administrasjon, økonomi og forvaltning.

I styresak 59/21 om Årsplan 2022, la rektor ved enliste med konkrete tiltak som NTNU har planlagt i
2022 for å redusere disse risikoene. Tiltakslisten
er et verktøy for å håndtere risiko fortløpende, og
endres ved behov. Tiltakene som beskrives er på
overordnet nivå og kan inneholde flere elementer,aktiviteter eller ordninger. Dette er tiltak som iverksettes fra sentralt hold ved NTNU og som gjelder forhele organisasjonen. Listen gjengir altså ikke tiltak iregi av de enkelte fakultet, og som kommer i tillegg.
Utviklingen i risikoer og effekt av tiltak følges
fortløpende.

6.3.1 Utdanning, forskning, nyskaping og
formidling

Risiko for dårligere læringsmiljø– pandemirelatertLæringsmiljøet omfatter psykososialt og fysisklæringsmiljø, organisatorisk, digitalt og pedagogisk.
Risikoen vurderes å være redusert ved inngangentil 2022, men det er fortsatt risiko knyttet til psykososialt læringsmiljø, og det er særlig bekymringfor de langsiktige virkningene for studentenes og
ph.d.-kandidatenes psykiske helse etter nedstengningene under pandemien.
Risiko for redusert utdanningskvalitet– pandemirelatert
Det er i tilknytning til pandemisituasjonen fortsatt
risiko knyttet til utdanningskvalitet selv om risikoen
vurderes redusert. Det er en risiko for at nye løsninger som skal bidra til innovative og utforskendelæringsprosesser, ikke oppfyller kravene til personvern. Dette kan føre til nedstenging av sentrale
digitale verktøy. Det er videre risiko knyttet til
manglende ressurser til nødvendig utvikling av dedigitale løsningene.
Pandemisituasjonen ga anledning til mye utviklingog læring, men ved retur til normalsituasjon er det
en risiko for at NTNU ikke i tilstrekkelig grad viderefører og videreutvikler dette.
For ph.d.-kandidater er det risiko for fortsatt lavere
utdanningskvalitet pga. forsinkelser forårsaket av
redusert tilgang til utstyr, laboratorier, faglige nettverk og svakere integrering i fagmiljøet.

76

Risiko for manglende måloppnåelse om øktekstern-finansiering
Vurderingen er at det er risiko for at mål om økteksternfinansiering ikke oppnås framover pga. økt
konkurranse om midlene. Det er mer krevende åvinne fram i konkurransen pga. vekst i sektoren uten
at omfanget av tilgjengelige midler øker tilsvarende.
Risiko for at mangelfulle bidrag til omstillingen isamfunnet kan gjøre NTNU mindre relevant
Samfunnet står overfor krevende omstillinger
innenfor en rekke områder. Temaer som bærekraft,
grønt skifte, sirkulærøkonomi, digitalisering, tverrfaglighet og etter- og videreutdanning får stadig
større betydning og er drivere i samfunnsutviklingen, og endringstakten er økende. I hvilken grad
evner NTNU å omstille seg slik at universitetet klarer
å innfri krav og forventninger og ivareta sin sterke
posisjon? Det foregår mye banebrytende forskningog faglig utvikling ved NTNU, men risikoen er knyttet
til om kraften og organiseringen av utviklingsarbeidet er tilstrekkelig til å ivareta samfunnets forventninger til leveranser innen forskning, utdanning og
nyskaping. Risikoen er knyttet til kapasitet og evne
til å gjøre strategisk gode valg og tøffe prioriteringer,
samt til om organisasjonen mobiliseres til endring
og tverrfaglig samarbeid, både internt og med
eksterne.
Risiko knyttet til redusert internasjonalt
samarbeid og redusert mobilitet
Tilgang til faglige nettverk og mobilitet er i ferd
med å bedres og nærmer seg en normalsituasjon
selv om det fortsatt er redusert reisevirksomhet.
Veletablerte vitenskapelig ansatte med godt nettverk kan greie å opprettholde nettverket gjennom
digitale verktøy, mens yngre forskere, spesielt
ph.d.-kandidater, fortsatt risikerer å bruke lengre
tid på etablering av nettverk på grunn av redusert
mobilitet.
Risiko knyttet til magasinforholdene i
Vitenskapsmuseet
Den samlede risikoen knyttet til museets ordinære
virksomhet vurderes som noe redusert ved inngangen til 2022. Unntaket er risikoen knyttet til magasinforholdene for de vitenskapelige samlingene som
trenger oppgraderinger for å oppnå nødvendig
kapasitet, funksjon og modernisering.

6.3.2 Administrasjon, økonomi,
forvaltning

Risiko for at høyt endringstrykk og mangelfull
koordinering skaper stor belastning og slitasje
blant ansatte og fører til manglende måloppnåelse

Endringstrykket fra igangsatte prosjekter og annet
endringsarbeid har økt under pandemien, og det
er blitt tydelig at den samlende belastningen kanvære stor også uten Covid-19. Det er en risiko for
overbelastning på ansatte og for lav kapasitet/tilgjengelighet i ledelse og støtteapparat. Det er
varierende grad av risiko for dette i ulike deler av
virksomheten, og flere forhold skaper denne situasjonen. De viktigste er mange parallelle utviklingsprosjekter, utskifting av ledere og utfordringer
knyttet til overgang til en endret normalhverdag
etter nedstengning. Flere store oppgaver kan væreavhengig av de samme enkeltpersonene. Mangemiljøer melder at endringstrykket er krevende, og
at manglende kapasitet fører til slitasje. Dette kan
fortrenge viktige oppgaver og føre til manglendemåloppnåelse i NTNUs strategiske arbeid.

registrering i basen før overgangen kan bøte på
dette, men er ikke tilstrekkelig for å fjerne risiko.
Det er behov for et bredere forbedringsarbeid påområdet, og det er derfor aktuelt å utvide detteprosjektet til også å gjelde rutiner, opplæring og
bevisstgjøring om dokumentforvaltning.

Risiko for at uønskede hendelser kan føre til
brudd på personopplysningsloven og at informasjon kommer på avveie
Det er knyttet risiko til manglende implementering
av eller brudd på NTNUs styringssystem for informasjonssikkerhet. Fakultetene vurderer risikoen
ulikt, og totalt anses risikoen å være moderat. Det
vurderes som lite sannsynlig at uønskede hendelser
skjer, men de kan ha store konsekvenser. Manglendeinformasjonssikkerhet kan føre til hindringer for god
og effektiv utførelse i kjernevirksomheten.

Bygge- og anleggsfasen av campussamling om
3-4 år utløser flere risikoer knyttet til lærings- og
arbeidsmiljø, forskning og hendelsesrisiko (f.eks kansårbart utstyr og prøver gå tapt), som må ha spesielt
fokus og planlegges godt.

Risiko for at mangelfull dokumentforvaltning
fører til tap av kunnskap og ineffektivitet
NTNU har ufullstendig dokumentasjon i ePhorte,
som gir en ikke tilfredsstillende status for arkivet
foran overgang til BOTT-løsningen. Opprydding og

Risiko knyttet til Campussamling: Risiko formangelfull tilgang til areal og risiko for sårbarhet i anleggsfasen
Campussamlingen tar ikke tilstrekkelig høyde forveksten NTNU har i antall studenter og ansatte,
og dette gir risiko for at enkelte fakulteter ikke får
dekket det faktiske arealbehovet. Situasjonen krever god samgang mellom Campusprosjektene og
Eiendomsavdelingen slik at framtidig vekst ivaretas
der det er nødvendig.

Risiko for utfordringer knyttet til rekrutteringav nøkkelpersonell
Enkelte fakulteter melder om økte utfordringer
knyttet til å rekruttere relevant kompetanse. Dette
omfatter i større grad administrative stillinger og i
mindre grad vitenskapelige. Få kvalifiserte søkere
fører til tider til forsinkelser i nyansettelser.

Foto: Thor Nielsen/NTNU

at rammebetingelsene for våre samarbeidsaktører
endres.

Vurdering av framtidsutsikter

77Årsrapport 2021-2022 | NTNU

7ÅRSREGNSKAP
2021

78
Foto: Geir Mogen/NTNU

79Årsrapport 2021-2022 | NTNU

7.1 Leiarkommentarar tilrekneskapen for 2021
Rekneskapsavlegginga
Rekneskapen er avlagd i tråd med gjeldande statlege
rekneskapsstandardar og er utarbeidd i samsvar
med gjeldande krav om oppstilling og presentasjon.
Rekneskapen følger føresegna om økonomistyring istaten, rundskriv frå Finansdepartementet og krav
frå overordna departement og med opplysing om
eventuelle avvik.
Rekneskapen gir etter styret si meining eit riktig
bilete av resultata og den økonomiske situasjonen
per 31.12.2021.
Omtale av vesentlege avvik mellom periodisert
resultatbudsjett og resultatrekneskap, inkludert ei omtale av den økonomiske drifta
NTNU la i budsjettet for 2021 opp til eit resultatmessig underskot på 201 millionar kroner (nedbygging
av ubrukte løyvingar). Ved årsslutt syner rekneskapen eit mindreforbruk mot budsjett på 368 millionar kroner, og eit resultatmessig overskot på 167
millionar kroner innanfor den løyvingsfinansierte
verksemda. Budsjettavviket skuldast i hovudsak
lågare kostnader enn planlagd i budsjettet.
Dei viktigaste årsaka til mindreforbruket kan oppsummerast i følgande punkt:•••

Forseinkingar i vedlikehaldsprosjekt eigedom
Kjøp av Fengselstomta forskyvd frå 2021 tiltidleg 2022
Generelt mindre forbrukt til drift enn lagt til
grunn i budsjett, samt forseinkingar i rekruttering/tilsetting ved nokre einingar

NTNU si økonomiske drift var også i 2021 prega av
pandemien, og pandemien påverka gjennomføringskapasiteten ved einingane i større grad enn
man tok høgde for i budsjetta for 2021.
Omtale av utviklinga i avset del av tilskot til
løyvingsfinansiert verksemd
Summen avsett til løyvingsfinansiert aktivitet er pr.
31.12.21 på 874 millionar kroner, tilsvarande ca. 12 %av årets løyving frå Kunnskapsdepartementet.

Årsregnskap 2021

Omtale av gjennomførte investeringar iperioden og planlagde investeringar i seinare
periodarI oktober 2020 var det byggestart for arbeidet med
samling av NTNU sitt helse- og sosialfag i bygget
Helgasetr (Elgeseter gt 10). Bygget samlar NTNU
sine faglege klynger innan helse- og sosialfag saman
med Sit sitt idretts- og treningstilbod. Statsbygg
er utbygger for sambruksbygget som vil gje nye
moglegheiter for framtidsretta forsking. NTNU skal
leige ca. 13.000 kvm. av Statsbygg. Sit eig sin delav bygget. Statsbygg har varsla ei forseinking som
kan innebere at NTNU kan ta i bruk bygga først frå
hausten 2024. Dette har verksemdsmessige konsekvensar for NTNU.
Arbeidet med Ocean Space Center er godt i gangog i mars leverte Statsbygg forprosjektet for
utbygging til Nærings og fiskeridepartementet.
Reguleringsplanen blei godkjend i starten av
september, og det er vedtatt oppstartsløyving i
Statsbudsjettet for 2022. Planlagd byggestart er
hausten 2022. NTNU arbeider med å ivareta NTNU
sine mål for senteret, og å samle fagmiljø i samarbeid med Sintef under bygginga av Ocean Space
Centre.
NTNU Campusutvikling held fram med forprosjektarbeidet knytt til Campussamling, i tett samarbeid med Statsbygg. NTNU sitt styre behandla
revidert kostnadsramme og konsekvensen av dette
i styremøtet i september 2021. Ifølge Statsbygg sine
planar er byggestart planlagt medio 2024.
NTNU har ein investeringsplan ved utgangen av 2021
på 509 millionar kroner. Den største investeringa iinvesteringsplanen er rehabilitering av Kjemiblokk
5 på 300 millionar kroner. 100 millionar kroner er
avset til nye formidlingsareal til Vitskapsmuseet.
Planen er spesifisert i note 15 i årsrekneskapen.
Revisjon
Riksrevisjonen reviderer institusjonen.
Trondheim 10. mars 2022

Avsettingar knytt til ordinær drift er på 352
millionar kroner som er 4,8 % av løyvinga frå
Kunnskapsdepartementet i 2021. 509 millionar kroner er avsettingar knytt til framtidige investeringar i
NTNUs investeringsplan.

8081Årsrapport 2021-2022 | NTNU

7.2 Prinsippnote SRS
Generelt
Virksomhetsregnskapet er satt opp i samsvar med
gjeldende statlige regnskapsstandarder (SRS).
Alle regnskapstall er oppgitt i 1000 kroner dersom
ikke annet er særskilt opplyst.
Anvendte regnskapsprinsipper
Inntekter fra bevilgninger og inntekt fra tilskudd og
overføringer
Alle aktiviteteter som årets grunnbevilgning er menttil å finansiere er utført pr. 31.12 og grunnbevilgning
fra departementet er dermed ansett som opptjent.
Bevilgning knyttet til konkrete oppgaver som ikke ergjennomført på balansedagen, er klassifisert som
ikke inntektsført bevilgning, og presentert i del III inote 15.
Overskudd fra bevilgningsfinansiert aktivitet er presentert som Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet
i del C Statens kapital i balansen. Bidrag og tilskudd
fra statlige etater og tilskudd fra Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre som ikke erbenyttet på balansedagen, er presentert som annen
kortsiktig gjeld på regnskapslinjen ikke inntektsført
tilskudd og overføringer i balanseoppstillingen.
Tilsvarende gjelder for gaver og gaveforsterkninger.
Den andelen av inntekt fra bevilgninger og tilsvarende som benyttes til anskaffelse av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler som balanseføres,inntektsføres ikke på anskaffelsestidspunktet, menavsettes i balansen på regnskapslinjen statens
finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
I takt med kostnadsføringen av avskrivninger
av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
inntektsføres et tilsvarende beløp fra avsetningenstatens finansiering av immaterielle eiendeler og
varige driftsmidler. Periodens inntektsføring fra
avsetningen resultatføres som inntekt fra bevilgninger. Dette medfører at kostnadsførte avskrivningerinngår i virksomhetens driftskostnader uten å få
resultateffekt.
Inntekter fra transaksjonsbaserte inntekter
Transaksjoner resultatføres til verdien av vederlagetpå transaksjonstidspunktet. Inntekt resultatføresnår den er opptjent. Inntektsføring ved salg av varer
skjer på leveringstidspunktet hvor overføring av
risiko og kontroll er overført til kjøper. Salg av tjenester inntektsføres i takt med utførelsen.

82Årsregnskap 2021

Kostnader
Utgifter som gjelder transaksjonsbaserte inntekter
er kostnadsført i samme periode som tilhørende
inntekt.
Utgifter som finansieres med inntekt fra bevilgningog inntekt fra tilskudd og overføringer, er kostnadsført i samme periode som aktivitetene er gjennomført og ressursene er forbrukt.
Pensjoner
SRS 25 Ytelser til ansatte legger til grunn en forenklet
regnskapsmessig tilnærming til pensjoner. Statligevirksomheter skal ikke balanseføre netto pensjonsforpliktelser for ordninger til Statens pensjonskasse(SPK).
Vi har resultatført arbeidsgiverandelen av pensjonspremien som pensjonskostnad. Pensjon er
kostnadsført som om pensjonsordningen i SPK var
basert på en innskuddsplan.
Leieavtaler
Vi har valgt å benytte forenklet metode i SRS 13 om
leieavtaler og klassifiserer alle leieavtaler som operasjonelle leieavtaler.
Klassifisering og vurdering av anleggsmidler
Anleggsmidler er varige og betydelige eiendelersom disponeres av virksomheten. Med varige eiendeler menes eiendeler med utnyttbar levetid på 3
år eller mer. Med betydelige eiendeler forstås eiendeler med anskaffelseskost på kr 50 000 eller mer.
Anleggsmidler er balanseført til anskaffelseskost
fratrukket avskrivninger.
Kontorinventar og datamaskiner (PCer, serverem.m.) med utnyttbar levetid på 3 år eller mer erbalanseført som egne grupper.
Varige driftsmidler nedskrives til virkelig verdi ved
bruksendring, dersom virkelig verdi er lavere enn
balanseført verdi.
Egenutvikling av programvare
Kjøp av bistand til utvikling av programvare erbalanseført. Bruk av egne ansatte til utvikling av
programvare er kostnadsført.
Investeringer i aksjer og andeler
Investeringer i aksjer og andeler er balanseført til
kostpris på anskaffelsestidspunktet. Investeringer  i aksjer og andeler er vurdert til laveste verdi av
balanseført verdi og virkelig verdi. Dette gjelderbåde langsiktige og kortsiktige investeringer.

Mottatt utbytte og andre utdelinger er inntektsført
som annen finansinntekt.
Aksjer og andeler som er anskaffet med dekning ibevilgning over 90-post og aksjer anskaffet før 1.
januar 2003 og som ble overført fra gruppe 1 til
gruppe 2 fra 1. januar 2009, har motpost i Innskutt
virksomhetskapital avsnitt CI Virksomhetskapitali balanseoppstillingen. Aksjer og andeler som er
finansiert av overskudd av eksternt finansiert
oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent virksomhetskapital. Dette gjelder både langsiktige og
kortsiktige investeringer.
Klassifisering og vurdering av omløpsmidler og kortsiktig gjeld
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster
som forfaller til betaling innen ett år etter anskaffelsestidspunktet. Øvrige poster er klassifisert som
anleggsmidler/langsiktig gjeld.
Omløpsmidler vurderes til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi. Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på opptakstidspunktet.
Beholdning av varer og driftsmateriell
Beholdninger omfatter varer for salg og driftsmateriell som benyttes i eller utgjør en integrert del av
virksomhetens offentlige tjenesteyting. Innkjøpte
varer er verdsatt til anskaffelseskost ved bruk av
metoden først inn, først ut (FIFO). Beholdninger av
varer er verdsatt til det laveste av anskaffelseskost
og netto realisasjonsverdi. Beholdninger av driftsmateriell er verdsatt til anskaffelseskost.
Fordringer
Kundefordringer og andre fordringer er oppført ibalansen til pålydende etter fradrag for avsetning til
forventet tap. Avsetning til tap gjøres på grunnlag av
individuelle vurderinger av de enkelte fordringene.

anskaffelser eller andre forhold innenfor formålet til
institusjonen. Midler som gjennom interne disponeringer er øremerket slike formål, er klassifisert somvirksomhetskapital ved enhetene.
Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler
Avsetningen statens finansiering av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler viser inntekt fra
bevilgninger og tilsvarende som er benyttet tilanskaffelse av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
Kontantstrøm
Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den
direkte metode tilpasset statlige virksomheter.
Statlige rammebetingelser
Selvassurandørprinsipp
Staten opererer som selvassurandør. Det er følgelig
ikke inkludert poster i balanse eller resultatregnskap som søker å reflektere alternative netto forsikringskostnader eller forpliktelser.
Statens konsernkontoordning
Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning. Konsernkontoordningen innebærer atalle innbetalinger og utbetalinger daglig gjøres opp
mot virksomhetens oppgjørskontoer i Norges Bank.
Virksomheten tilføres likvider løpende gjennomåret i henhold til utbetalingsplan fra overordnet
departement og disponerer en egen oppgjørskonto
i konsernkontoordningen i Norges Bank. Denne
renteberegnes ikke. Nettobudsjetterte virksomheter
beholder likviditeten ved årets slutt.

ValutaPengeposter i utenlandsk valuta er vurdert til kursen ved regnskapsårets slutt. Her er Norges Banks
spotkurs per 31.12 lagt til grunn.
Statens kapitalStatens kapital utgjør nettobeløpet av virksomhetens eiendeler og gjeld. Statens kapital består
av virksomhetskapital, avregninger og utsatt
inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte).
Universiteter og høyskoler kan bare opptjene virksomhetskapital innenfor sin oppdragsvirksomhet.
Deler av de midlene som opptjenes innenfor oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå i virksomhetens tilgjengelige midler til dekning av drift,83Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2020

7.3 RESULTATREGNSKAP

7.4 BALANSE

Beløp i 1000 kroner

Beløp i 1000 kroner
Note

Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Inntekt fra gebyrer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønnskostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader

1
1
1
1
1

2
4,5
4,5
3

6
6

Resultat av periodens aktiviteter

Note

31/12/2021

31/12/2020

Referanse

I Immaterielle eiendeler
Programvare og lignende rettigheter
Immaterielle eiendeler under utførelse
Sum immaterielle eiendeler

44

10 6488 337

10 648

8 337

AI.02
AI.02A
AI.1

II Varige driftsmidler
Tomter, bygninger og annen fast eiendom
Maskiner og transportmidler
Driftsløsøre, inventar, verktøy og lignende
Anlegg under utførelse
Infrastruktureiendeler
Sum varige driftsmidler

5
5
5
5
5

7 044 458
954 637
469 636493 297

7 433 636
938 589406 652473 0818 962 028

9 251 958

69 14766 14969 14766 149AIII.03
AIII.04
AIII.04A
AIII.1

9 041 823

9 326 444

AIV.1

Referanse

7 721 712
2 192 279

7 378 080
2 037 355

448 925
9 933
10 372 849

435 646
12 9249 864 005

RE.1
RE.3
RE.2
RE.5
RE.6
RE.7

A. Anleggsmidler

228
6 660 114
857 509244
6 323 238
790 085

2 658 562
10 176 413

2 262 106
9 375 673

RE.9
RE.8
RE.12
RE.13
RE.10
RE.14

196 436488 332

RE.15

3 681
2 665
1 016

8 642
9 732
-1 090

RE.16
RE.17
RE.18

III Finansielle anleggsmidler
Investeringer i aksjer og andeler
Obligasjoner
Andre fordringer
Sum finansielle anleggsmidler

197 452487 242

RE.21

Sum anleggsmidler-167 038-30 414-197 452-473 134-14 108-487 242

RE.23
RE.26
RE.24

0

RE.28
RE.30
RE.31

0

RE.33
RE.32
RE.34

15 I
8

11A

Innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevningsvirksomhet
Sum innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten

9
9
0

10
0

I Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Sum beholdning av varer og driftsmateriell

12

6 828
6 828

37 92837 928BI.1
BI.3

II Fordringer
Kundefordringer
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Andre fordringer
Sum fordringer

13
16
14

378 408
8 785
72 250459 443282 9568 844
46 220338 020

BII.1
BII.3
BII.2
BII.4

III Bankinnskudd, kontanter og lignende
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger
Andre bankinnskudd
Kontanter og lignende
Sum bankinnskudd, kontanter og lignende

17
17
17
17

3 459 583
60 172
199 928

2 803 043
97 63365 6483 719 683

2 966 324

BIV.1
BIV.2A
BIV.2B
BIV.3
BIV.4

Sum omløpsmidler

4 185 954

3 342 272

BIV.5

Sum eiendeler drift

13 227 777

12 668 716

BIV.6

IV Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer
Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Sum fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer til staten
Sum eiendeler

84

11

AII.01
AII.02
AII.03
AII.04
AII.06
AII.1

B. Omløpsmidler

Avregninger og disponeringer
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
Sum avregninger og disponeringer

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

31/12/2020

EIENDELER

Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader

31/12/2021

9

BV.01
0

0

BV.1A

13 227 777

12 668 716

BV.1

85

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

7.5 KONTANTSTRØMOPPSTILLING
Beløp i 1000 kroner

Beløp i 1000 kronerNote

31/12/2021

01/01/2021

Referanse

STATENS KAPITAL OG GJELD
C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
Innskutt virksomhetskapital

8

40

40

CI.01

Opptjent virksomhetskapital8

315 738

285 324

CI.03

315 778285 364CI.1

874 938

707 900

CII.02874 938

707 900

CII.1

Sum virksomhetskapital
II Avregninger
Avregnet bevilgningsfinansiert virksomhet (nettobudsjetterte)

15 I

Sum avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler

4, 5

Ikke inntektsført bevilgning

15 III

8 972 676

9 260 295

CIII.01
CIII.02

Sum utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)

8 972 676

9 260 295

CIII.1A

Sum statens kapital

10 163 392

10 253 559

SK.1

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
Avsetninger langsiktige forpliktelser

19

43 18159 133DI.01

43 18159 133

DI.3

0

0

DII.1

Leverandørgjeld

488 348

233 904

DIII.1

Skyldig skattetrekk

262 435

217 912

DIII.2

Skyldige offentlige avgifter

246 729226 928

DIII.3

Avsatte feriepenger

538 106

512 074

DIII.415 II

712 560

631 757

DIII.05

Mottatt forskuddsbetaling

16

60 31861 185

DIII.06

Annen kortsiktig gjeld

18

Sum avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeldØvrig langsiktig gjeld

DII.01

Sum annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld

31/12/2021

7 344 704
82 469318 866
02 257 1300
6 920
139 184
10 149 273

7 068 324
82 589330 67702 169 0210
7 054
127 289
9 784 954

7 328 392
86 236
360 0000
2 253 71400
145 000
10 173 342

KS.1A
KS.1B
KS.4
KS.5
KS.6
KS.9
KS.9A
KS.10
KS.INN

Utbetalinger
utbetalinger av lønn og sosiale kostnader
utbetalinger for kjøp av varer og tjenester
utbetalinger av skatter og offentlige avgifter
utbetalinger og overføringer til andre statsetaterutbetalinger og overføringer til andre virksomheter
andre utbetalinger
Sum utbetalinger

6 589 559
0
-19 801002 254 277
8 824 035

6 319 251
0
-8 73400
2 488 890
8 799 407

6 610 0000
-15 000002 350 000
8 945 000

KS.11
KS.12
KS.14
KS.14A
KS.14B
KS.15
KS.UT

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

1 325 238

985 547

1 228 342

KS.OP

Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter
innbetalinger ved salg av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (+)
utbetalinger ved kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (-)
innbetalinger ved salg av aksjer og andeler (+)
utbetalinger ved kjøp av aksjer og andeler (-)
innbetalinger ved salg av obligasjoner og andre fordringer (+)
utbetalinger ved kjøp av obligasjoner og andre fordringer (-)
innbetalinger av utbytte (+)
innbetalinger av renter (+)
utbetalinger av renter (-)
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter

1 009-569 890
0-2 99800000-571 879

134-571 488
0-5 514
0
0
2 000
0
0
-574 868

0-571 538
0
0
0
0
0
0
0
-571 538

KS.16
KS.17
KS.18
KS.19
KS.21A
KS.21B
KS.7
KS.8
KS.13
KS.INV

0
0
0

0
0
0

0
0
0

KS.22
KS.23
KS.24

712 708472 264

DIII.6

Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter
innbetalinger av virksomhetskapital (+)
tilbakebetalinger av virksomhetskapital (-)
utbetalinger av utbytte til statskassen (-)

Sum kortsiktig gjeld

3 021 204

2 356 024

DIII.7

Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter

0

0

0

KS.FINSum gjeld

3 064 385

2 415 157

DIII.9Sum statens kapital og gjeld drift

13 227 777

12 668 716

CD.1

Kontantstrømmer knyttet til overføringer
innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre virksomheter til tilskudd til andre (+)
utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)
skatter, avgifter og gebyrer direkte til statskassen (+)
avregning med statskassen vedrørende innkrevingsvirksomhet (-)
Netto kontantstrøm knyttet til overføringer

0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0

KS.3
KS.3C
KS.3D
KS.14BI
KS.3A
KS.3B
KS.OVF

Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

0

0

0

KS.24A753 359
2 966 324
3 719 683

410 679
2 555 645
2 966 324

656 8040656 804

KS.25
KS.26
KS.BEH

Ikke inntektsført tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte)

IV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Ikke utbetalt bevilgning mottatt til tilskuddsforvaltning (nettobudsjetterte)

10A,10B

DIV.01

Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Sum gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum statens kapital og gjeld

DIV.0200

DIV.1

13 227 777

12 668 716

SKG.1

Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter (+/-)
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens begynnelse
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens slutt

86

31/12/2020 Budsjett 2022 Referanse

Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter
Innbetalinger
innbetalinger av bevilgning fra fagdepartementet (nettobudsjetterte)
innbetalinger av bevilgninger fra andre departementer (nettobudsjetterte)
innbetalinger fra salg av varer og tjenester
innbetalinger av avgifter, gebyrer og lisenser
innbetalinger av tilskudd og overføringer
innbetaling av refusjoner
innbetalinger knyttet til konsortie-/samarbeidsavtaler
andre innbetalinger
Sum innbetalinger87Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

* Avstemming
avregning av bevilgningsfinansiert aktivitet
disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
bokført verdi avhendede anleggsmidler
ordinære avskrivninger
nedskrivning av anleggsmidler
avsetning utsatte inntekter (tilgang anleggsmidler)
endring i statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
endring i beholdninger av varer og driftsmateriell
endring i kundefordringer
endring i ikke inntektsført bevilgning, tilskudd og overføringer
endring i ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger
endring i leverandørgjeld
effekt av valutakursendringer
poster klassifisert som investerings- og finansieringsaktiviteter
poster klassifisert som kontantstrømmer knyttet til overføringer
endring i andre tidsavgrensningsposter
Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

31/12/2021
167 038
30 414
0857 5090-569 890-287 619

31/12/2020
473 134
14 1080
790 0850-571 488-220 113

Referanse
KS.27A
KS.27B
KS.28
KS.29
KS.30
KS.34
KS.37

0
31 100-95 452
254 44464 8510571 8790
300 964
1 325 2380
-30 008
22 466-170 224
131 6660571 4880-25 567
985 547

KS.40
KS.38
KS.39
KS.42
KS.40A
KS.43
KS.46
KS.48
KS.47
KS.AVS

7.6 BEVILGNINGSOPPSTILLING
Prinsippnote for bevilgningsoppstillingÅrsregnskapet for statlige forvaltningsorganer
med særskilte fullmakter til bruttoføring utenforstatsbudsjettet (nettobudsjetterte virksomheter)
er utarbeidet og avlagt etter nærmere retningslinjer i bestemmelser om økonomistyring i staten(«bestemmelsene»). Årsregnskapet er i henhold til
krav i bestemmelsene punkt 3.4.1, nærmere bestemmelser i Finansdepartementets rundskriv R-115 og
tilleggskrav fastsatt av Kunnskapsdepartementet.
Virksomheten er tilknyttet statens konsernkontoordning i Norges Bank i henhold til bestemmelsenes
punkt 3.7.1. Nettobudsjetterte virksomheter får
bevilgningen fra Kunnskapsdepartementet innbetalt på sin bankkonto. Beholdninger på virksomhets
oppgjørskonto i Norges Bank overføres til nytt år.
Bevilgningsoppstillingen omfatter perioden fra 1.
januar til den aktuelle balansedagen.
Bevilgningsoppstillingens del I viser hva virksomheten har fått stilt til disposisjon i henhold til

Oppstilling av bevilgningsrapportering for 2021 for nettobudsjetterte virksomheter pr. 31.12.2021
Del I
Samlet utbetaling i henhold til tildelingsbrev
Utgifts- Kapittelnavn
kapittel

Post

Posttekst

Samlet Referanse
utbetaling

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

7 338 543

BRIII.011

272

50

BRIII.015

6 360

BRIII.016

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

45

0

BRIII.017

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

70

Direktoratet for internasjonalisering og
kvalitetsututvikling i høyere utdanning
Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning
Spesielle driftsutgifter, kan overføres,kan nyttes under post 70
Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres
Tilskudd, kan nyttes under post 21

0275

Direktoratet for internasjonalisering og
kvalitetsututvikling i høyere utdanning
Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenesteri høyere utdanning og forskning
Tiltak for høyere utdanning og forskning

0

BRIII.018

Sum på kapitler og poster under programkategori 07.60 Høyere utdanning og fagskoler

7 344 903

BRIII.01241Formålet/virksomheten
21
2xxFormålet/virksomheten
2xxFormålet/virksomheten
Samlet sum på kapitler og poster under programområde 07 Kunnskapsdepartementet

-199
0
0
7 344 704

BRIII.019
BRIII.019
BRIII.019
BRIII.01A

82 469082 469BRIII.021
BRIII.021
BRIII.02

7 427 173

BRIII.1

273

21

xxxx
Utbetalinger fra andre departementxx
xxxx[Formålet/Virksomheten]xx
Sum utbetalinger på andre kapitler og poster i statsbudsjettet
Sum utbetalinger i alt

tildelingsbrev og hvilke utbetalinger som er registrert i statens konsernkontosystem. Utbetalingene
er knyttet til og avstemt mot tildelingsbrevene og
er satt opp etter inndelingen Stortinget har fastsatt
for budsjettet og de spesifikasjonene som er angitt
i tildelingsbrevene.
Bevilgningsoppstillingens del II omfatter det som
er rapportert i likvidrapporten til statsregnskapet.
Likvidrapporten viser saldo og likvidbevegelser
på virksomhetens oppgjørskonto og øvrige konti i
Norges Bank. Beholdningene rapportert i likvidrapporten er avstemt mot statens konsernkontosystemog øvrige beholdninger i Norges Bank.
Bevilgningsoppstillingens del III viser alle finansielle
eiendeler som virksomheten er ført opp med istatens kapitalregnskap. Beholdningene i statens
kapitalregnskap er basert på at transaksjonene er
ført med verdien på betalingstidspunktet. Verdienpå balansedagen er satt til historisk kostpris påtransaksjonstidspunktet.

DEL II
Beholdninger rapportert i likvidrapport1)
Oppgjørskonto i Norges BankInngående saldo på oppgjørskonto i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på oppgjørskonto i Norges BankØvrige bankkonti Norges Bank2)Inngående saldo på i øvrige bankkonti i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på øvrige bankkonti i NorgesBank
Del III
Beløp i 1 000 kroner
Beholdninger på konti i kapitalregnskapet
Konto
Tekst
6001/
Oppgjørskonto i Norges Bank
8202xx628002 Leieboerinnskudd
6402xx/
8102xxGaver og gaveforsterkninger

Note

Regnskap Referanse
31.12.2021

17
17

17
17

2 803 043
656 540
3 459 583

BRII.001
BRII.002
BRII.1

97 633-37 461
60 172

BRII.021
BRII.022
BRII.2Note
17

31/12/2021
3 459 583

31/12/2020
2 803 043

Endring Referanse
656 540
BRI.011

11

0

0

0

BRI.01260 172

97 633-37 461

BRI.015

Dersom virksomheten disponerer flere oppgjørskontoer i Norges Bank enn den ordinære driftskontoen, skal også disse beholdningenspesifiseres med inngående saldo, endring i perioden og utgående saldo. Slike beholdninger skal også inngå i oversikten over beholdninger rapportert til kapitalregnskapet. Vesentlige beløp spesifiseres særskilt nedenfor.

1)

2)

88

50

Oversikten skal omfatte andre konti som virksomheten har i Norges Bank. Som eksempel nevnes gavekonti.

89Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

7.7 NOTERNOTE 1 SPESIFIKASJON AV DRIFTSINNTEKTER
Beløp i 1000 kroner
31/12/2021 31/12/2020 Budsjett 2022 Referanse
Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning / driftstilskudd (-)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer,
bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)- periodens tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet1)
Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement1)- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning /driftstilskudd (-)- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler (+)- tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement(spesifiseres)
Sum inntekt fra bevilgninger fra andre departement

7 351 624
-569 890

7 075 378
-571 488

7 328 392
-571 538

N1.2
N1.3

857 5090
0

790 0850
1 517

800 000
0
0

N1.5
N1.5A
N1.6

0
0

0
0

0
0

N1.8
N1.9

7 639 243

7 295 492

7 556 854

N1.10

82 469082 5880

86 2360N1.11A
N1.12

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N1.13
N1.14
N1.14A
N1.15

0
0

0
0

0
0

N1.17
N1.18

82 46982 58886 236N1.19

Vesentlige tilskudd/overføringer skal spesifiseres på egne linjer under
oppstillingen.

1)

Sum inntekt fra bevilgninger (linje RE.1 i resultatregnskapet)

7 721 712

7 378 080

7 643 090

N1.20

Gebyrer og lisenser1) 2)
Gebyrer
Lisenser

0
0

0
0

0
0

N1.661N1.662

Sum inntekt fra gebyrer (linje RE.2 i resultatregnskapet)

0

0

0

N1.66

Vesentlige inntekter av denne typen skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Dette avsnittet skal bare brukes når
gebyrene eller lisensene skal klassifiseres som driftsinntekt for institusjonen. 2) Dersom institusjonen krever inn gebyrer eller
mottar midler knyttet til lisenser på vegne av staten og som skal overføres til statskassen, skal slike midler klassifiseres som
innkrevingsvirksomhet og presenteres i avsnittet for innkrevingsvirksomhet i resultatregnskapet og spesifiseres i note 9.

Tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet1)
Periodens tilskudd/overføring fra regionale forskningsfond (RFF)+ periodens tilskudd fra RFF via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra RFF til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra RFF
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere- periodens tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere til andrevirksomheter (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere
Periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP6,FP7 og Horisont 2020)+ periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning fra
andre (+)- periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning til
andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning(FP6, FP7 og Horisont 2020)
Periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet+ periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet fra andre (+)- periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere2)
Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

1 977
2 576
0
4 553
37 97932 803106 651
38 462-13 181

5 972
0
0
5 972
54 94338 834240 337
34 692-19 593

1 754
1 410
0
3 164
35 88754 100160 362
39 620-14 500

N1.22A
N1.22B
N1.22C
N1.22D
N1.32A
N1.32B
N1.32C
N1.32D
N1.32E202 71467 689349 213
25 095

275 469
72 506

N1.32F
N1.35

117 882

128 587

118 100

N1.35B-200

00N1.35A

185 371

153 682

190 606

N1.35C

27 73910 880-16
38 6030

14 0628 455
022 5170

26 69810 100036 7980N1.36
N1.36B
N1.36A
N1.36CN1.37

431 241531 384

506 037

N1.38

1)Vesentlige bidrag skal spesifiseres på i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Avsnittet gjelder bidrag som tilfredsstiller kravene i rundskriv F-07-13.
2)

Gjelder tilskudd/overføringer som ikke omfattes av bestemmelsene i F-07/2013.

Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger1)
Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

44 50881 83715 952

N1.40ASum inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

44 50881 83715 952N1.43

1)Vesentlige bidrag skal spesifiseres på egne linjer eller i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet.

Sum inntekt fra tilskudd og overføringer (linje RE.3 i resultatregnskapet)

2 192 279

2 037 355

2 213 714

N1.44

Inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet1)
Statlige etater
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv/privat
Andre

70 0375 787
1 423
46 1706 642

56 9584 012
1 258
39 8272 914

71 0005 500
1 200
47 600
4 800

N1.49
N1.50
N1.51
N1.52
N1.54

Sum inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet

130 059

104 969130 100

N1.55

Oppdragsinntekter, salgs- og leieinntekter

1)

Tilskudd og overføringer fra statlige etater1)
Periodens tilskudd/overføring fra andre statlige etater+ periodens tilskudd fra andre statlige etater via andre virksomheter- periodens tilskudd til andre virksomheter (-)
Periodens netto tilskudd fra andre statlige etater
Periodens tilskudd/overføring direkte fra Norges forskningsråd (NFR)+ periodens tilskudd fra NFR via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra NFR til andre (-)
Periodens netto tilskudd fra NFR
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige etater(spesifiseres)2)

491 1320-22 690
468 442934 334
346 306-32 552
1 248 0880505 7850-73 291
432 494716 962327 746-53 068
991 6400491 5900-21 000
470 590914 960
334 175-28 000
1 221 135
0N1.21
N1.21A
N1.21B
N1.21E
N1.23
N1.23A
N1.29
N1.29A
N1.30

Sum tilskudd og overføringer fra statlige etater

1 716 530

1 424 134

1 691 725

N1.31

1)
Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linjene N1.21 skal bare omfatte tilskudd/overføringer som
omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13. Midler som benyttes til investeringer, skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Oppdragsinntekter og salgs- og leieinntekter skal spesifiseres i de respektive avsnittene nedenfor.

1)

Avsnittet skal omfatte oppdragsinntekter som omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

Andre salgs- og leieinntekter
Inntekter fra kurs og seminarer
Refusjon/inntekter fra bygningsdrift/lokaler
Andre salgs- og leieinntekter
Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter

77 69890 050151 1180318 866

72 95790 988166 7320
330 677

73 00083 161
201 1710357 332

N1.56
N1.56
N1.56
N1.57
N1.59

Sum salgs- og leieinntekter (linje RE.5 i resultatregnskapet)

448 925435 646487 432

N1.60

Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linje N1.30 skal omfatte tilskudd/overføringer som ikke omfattes
av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

2)

90

91

Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

Andre driftsinntekter
Gaver som skal inntektsføresØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter1)

0
8 924
0
0

0
12 790
0
0

0
9 000
0
0

N1.61
N1.62
N1.62
N1.63

Sum andre driftsinntekter (linje RE.6 i resultatregnskapet)

8 924

12 790

9 000

N1.65

Gevinst ved salg av eiendom, anlegg, maskiner mv.1)
Salg av eiendom
Salg av maskiner, utstyr mv
Salg av andre driftsmidler
Gevinst ved salg av eiendom, anlegg og maskiner mv. (linje RE.6 i resultatregnskapet)

0
1 009
0
1 009

33
101
0
134

0
0
0
0

N1.45
N1.46
N1.47
N1.48

DEL II

10 372 849

9 864 005

10 353 236

31/12/2021 31/12/2020

Referanse

Inntekter fra utlandet1)
Inntekter fra EU
Inntekter fra næringsliv
Inntekter fra organisasjoner og institusjoner
Inntekter fra universiteter
Andre inntekter utland

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

N1I.01
N1I.02
N1I.03
N1I.04
N1I.05

Sum inntekter fra utland

0

0

N1I.1

1)

Lønn og godtgjørelser til ledende personer
Rektor (gjelder også dersom rektor er tilsatt)
Ekstern styreleder (gjelder institusjoner som har tilsatt
rektor)Administrerende direktør

Lønn Andre godtgjørelser
1 780 732
6 324
319 000

SUM
1 787 056
319 000

DBH-referanse
N2I.01
N2I.020

N2I.03

Lønn og godtgjørelser til ledende personer oppgis i kroner i samsvar med faktiske utbetalinger for regnskapsåret 2021.

Vesentlige salgstransaksjoner skal kommenteres og det skal angis eventuell øremerking av midlene. Merk at det er den
regnskapsmessige gevinst og ikke salgssum som skal spesifiseres under driftsinntekter.

1)

Sum driftsinntekter

NTNU har 7956.0 årsverk per desember 2021. Dette er en samlet økning på 170.14 årsverk siden desember året før. Økningen iantall årsverk er størst innen undervisnings- og forskerstillinger som har økt med 90.79 årsverk fra desember 2020 til desember
2021. Rekrutteringsstillinger har samlet økt med 51.81 årsverk. Dette inkluderer en økning på 59.83 årsverk i stipendiatstillinger
og en nedgang på 8.02 årsverk i postdoc-stillinger. I den samme perioden har Saksbehandler-/utrederstillinger økt med 53.28
årsverk mens Renholdsstillinger har gått ned 21.5 årsverk. Ingeniørstillinger har også hatt en nedgang på 11.27 årsverk. Utover
dette er det kun mindre endringer. Totalt en økning i årsverk på 2.19%

N1.67

Frivillig å fylle ut dette avsnittet

Ca. 100 mill. av økningen i periodens netto tilskudd fra Norges Forskningsråd (NFR) og tilsvarende nedgang i perioden fra tilskudd
fra næringsliv/private skyldes opprydding på prosjekter med delt finansiering (SFI). Totale inntekter fra tilskudd og overføringer
viser riktig bilde. Korrigeringen vises også i note 15 Ikke inntektsførte tilskudd med en nedgang i «Ikke inntektsførte bidrag fra
NFR” og en tilsvarende økning i “Ikke inntektsførte bidrag fra næringsliv/private”.

NOTE 3 ANDRE DRIFTSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Tap ved avgang anleggsmidler
Leie av maskiner, inventar og lignende
Kjøp av konsulenttjenester
Kjøp av andre fremmede tjenester
Reiser og diettØvrige driftskostnader1)

31.12.2021
481 550
270 348
17 319170 074
77 139327 133
030 358455 596
99 002
123 155
606 888

31.12.2020
469 096
129 917
13 510135 829
59 260338 051
532 516357 781
96 748
127 873501 520

Referanse
N3.1
N3.2
N3.3
N3.4
N3.5
N3.6
N3.6A
N3.7
N3.8A
N3.8B
N3.9
N3.10

Sum andre driftskostnader

2 658 562

2 262 106

N3.11

1)

Spesifiseres ytterligere under oppstillingen dersom det er andre vesentlige poster som bør fremgå av regnskapet

Tilleggsinformasjon om operasjonelle leieavtaler

NOTE 2 - LØNN OG SOSIALE KOSTNADER

Type eiendel

DEL 1

Immaterielle
eiendeler

Beløp i 1000 kroner
Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader1)
Lønn balanseført ved egenutvikling av anleggsmidler2)
Sykepenger og andre refusjoner
Andre ytelser
Sum lønnskostnader
Antall utførte årsverk:

31/12/2021
4 712 392
575 963818 667
538 1240-163 685
178 653

31/12/2020
4 445 253
543 328744 060
620 0200-157 794
128 371

Referanse
N2.1
N2.2
N2.3
N2.4
N2.12
N2.5
N2.6

6 660 114

6 323 238

N2.7

7 956

7 786

N2.8

Varighet inntil 1 årVarighet 1-5 år
Varighet over 5 år
Kostnadsført leiebetaling
for perioden

0

Tomter, bygninger Maskiner og
og annen fasttransporteiendom
midler
23 350121 014337 186
481 550

4 327
52
188
4 567

Driftsløsøre, Infrastrukturinventar,
eiendelerverktøy o.l.
11 050
11 0913 650
25 7910

Sum

DBHreferanse

38 727132 157
341 024
511 908

N3I.01
N3I.02
N3I.03
N3I.1*) Økning i kostnader «Vedlikehold egne bygg og anlegg» og «Andre kostnader til drift av eiendom» på 176 mill skyldes en generell økningi aktivitet, samt korrigeringer fra Anlegg under utførelse som utgjør 85 mill.

Pensjoner kostnadsføres i resultatregnskapet basert på faktisk påløpt premie for regnskapsåret.
Premiesats til Statens pensjonskasse er 10,9 prosent for 2021.
2)
Inneholder lønn og sosiale kostnader (feriepenger, arbeidsgiveravgift og pensjonskotnader)
1)

92

93

94
0
0
0

0
0
0

Ingen
10-60 åravskrivning dekomponertlineært

0
0
0

Ingen
avskrivning

1009
0
1009

Virksomhetsspesifikt

000

3-15 år lineært

954 63700-1 227 758-182 987
6 183

2 359 199

2 166 34800
199 034-6 183
0

1009
0
1009

3-15 år lineært

469 63600-2 803 033-176 988
03 449 657

3 209 685
00
239 972
0
0

N5.12
N5.13
N5.14

8 962 028

00
-13 445 334-853 972
6 183

23 255 151

22 697 2930
6 286
557 755-6 183
0

N5.12
N5.13
N5.14

N5.11

N5.6
N5.7
N5.8
N5.9
N5.10

N5.5

N5.1
N5.20
N5.20A
N5.21
N5.3
N5.4

Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som ”utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført
verdi avhendede anleggsmidler” .

Vederlag ved avhending av anleggsmidler- bokført verdi av avhendede anleggsmidler (-)
Regnskapsmessig gevinst/tap

Tilleggsopplysninger når det er avhendet
anleggsmidler:

Avskrivningssatser (levetider)

N4.11
N4.12
N4.13
0

0
0
0

493 297000

6 278 732000765 726

Ingen

Balanseført verdi 31.12.2021

5 år / lineært

0
0
0
0
0

Avskrivningssatser (levetider)

0
0
0
0
0

N4.10

0
0
-9 414 543-493 997
0

10 648

0
0
0
0
0

0

- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2020 (-)- nedskrivninger pr. 31.12.2021 (-)- akkumulerte avskrivninger 31.12.2020 (-)- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2021 (-)+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2021 (+)

10 6480Balanseført verdi 31.12.2021

493 297

N4.4
N4.5
N4.6
N4.7
N4.8
N4.9

16 187 272

45 81300-31 628-3 5370765 726

0
0
0
0
0
0

Anskaffelseskost 31.12.2021

45 81300-31 628-3 537
0

0
0
0
0
0
0

Anskaffelseskost 31.12.2021- akkumulerte nedskrivninger 31.12.2020 (-)- nedskrivninger pr. 31.12.2021 (-)- akkumulerte avskrivninger 31.12.2021 (-)- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2021 (-)+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2021 (+)

473 0810
0
118 7490-98 533

N4.1
N4.2
N4.3
N4.3A

16 082 453
0
6 286
0
0
98 53339 9655 848
00Referanse

0
0
0
0
Sum

39 965
5 848
0
0

Annet
inventar og
utstyrAnskaffelseskost 31.12.2020+ tilgang pr. 31.12.2021 (+)- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2021 (-)+/- fra eiendel under utførelse til annen gruppe (+/-)

Maskiner,transportmidler

Referanse

765 726000
00Drifts- Anlegg under Infrastrukturbygninger
utførelse
eiendeler

Tilleggsopplysninger når det er avhendet immaterielle eiendeler:
Salgssum ved avgang anleggsmidler- Bokført verdi avhendede anleggsmidler
Regnskapsmessig gevinst/tap
SUM

Anskaffelseskost 31.12.2020+ tilgang nybygg pr. 31.12.2021 - eksternt finansiert (+)+ tilgang nybygg pr. 31.12.2021 - internt finansiert (+)+ andre tilganger pr. 31.12.2021 (+)- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2021 (-)+/- fra anlegg under utførelse til annen gruppe (+/-)

Tomter

Programvare
Immaterielleog lignende eiendeler underrettigheter
utførelse

Beløp i 1000 kroner

NOTE 5 VARIGE DRIFTSMIDLERÅrsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

NOTE 4 IMMATERIELLE EIENDELER

Beløp i 1000 kroner95Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

NOTE 6 FINANSINNTEKTER OG FINANSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
31.12.2021

31.12.2020

Referanse

Renteinntekter
Agio gevinst
Oppskrivning av aksjer
Utbytte fra eierandeler i selskaper mv. (spesifiseres i avsnittet nedenfor)
Annen finansinntekt

10
3 645
0
0
26

687
5 920
0
2 000
35

N6.1
N6.2
N6.2A
N6.2B
N6.3

Sum finansinntekter

3 681

8 642

N6.4

Finansinntekter

Finanskostnader
Rentekostnad
Nedskrivning av aksjer
Agio tap
Annen finanskostnad

54
0
2 546
65

10
0
9 575
147

N6.5
N6.6
N6.7
N6.8

Sum finanskostnader

2 665

9 732

N6.9

Spesifikasjon av utbytte fra eierandeler i selskaper mv..
Senter for Økonomisk Forskning AS
NTNU Technology Transfer AS
Mottatt utbytte fra selskap Z
Mottatt utbytte fra andre selskap1)

0
0
0
0

2 000
0
0
0

N6.010N6.010N6.010N6.011

Sum mottatt utbytte

0

2 000

N6.11

1)

219 215030 414-2 998N8II.011
N8II.012
N8II.013
N8II.014

Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2021

246 631

N8II.1

Sum virksomhetskapital 31.12.2020

315 778

N8.TOTAL

Nettobudsjetterte virksomheter kan eventuelt supplere med ytterligere spesifikasjon og gruppering av opptjent virksomhetskapital på egne linjer under oppstillingen. (Gjelder f. eks. virksomheter som fordeler opptjent virksomhetskapital til underliggende
driftsenheter)
Virksomhetskapital ved enhetene
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01
Ny avsetning 2021
Benyttet andel 2021
Virksomhetskapital ved enhetene 31.12.2021 * se spesifikasjon under

187 987
30 414-3 485214 916

Spesifikasjon bundet egenkapital:
Bokført verdi balanseførte aksjer og leieboerinnskudd jfr. Note 11
Bokført verdi innskutt virksomhetskapital - aksjer og leieboerinnskudd

69 147-40

Netto verdi balanseførte aksjer

69 107*Spesifikasjon Virksomhetskapital ved enhetene.
IB

Ny avsetning

2021

2021

Fakultetene
ØK
AB
HF
IE
IV
MH
NV
SU
VM
Andre enheter inkl. NTNU Videre

5 044
2 772
2 939
25 98569 8078 998
22 52217 1887 417
25 315

934
426
204
1 950
9 752
3 630
968
10 363
2 151
36

-289
-716
-1 975
-116

5 589
3 198
3 143
27 64678 84310 65323 37427 5519 568
25 351

Sum virksomhetskapital ved enhetene

187 987

30 414-3 485214 916

Spesifiseres om nødvendig på egne linjer under oppstillingen.

NOTE 8 INNSKUTT OG OPPTJENT VIRKSOMHETSKAPITAL (NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner
Nettobudsjetterte virksomheter kan ikke etablere virksomhetskapital innenfor den bevilgningsfinansierte og bidragsfinansierte
aktiviteten, se note 15. Opptjent virksomhetskapital tilsvarer dermed resultatet fra oppdragsfinansiert aktivitet.
Universitet og høyskoler kan anvende opptjent virksomhetskapital til å finansiere investeringer i randsonevirksomhet. Når virksomhetskapital er anvendt til dette formålet, er den å anse som bundet opptjent virksomhetskapital, dvs. den kan ikke anvendes
til å dekke eventuelle underskudd innenfor den løpende driften.
Innskutt virksomhetskapital er kapitalene knyttet til aksjer som ble finansiert av bevilgning på 90-post og som derfor tidligere
var klassifisert som aksjer i gruppe 1. Disse aksjene føres nå i gruppe 2 og er overført til den enkelte institusjons virksomhetsregnskap. Innskutt virksomhetskapital skal anses som bundet.

96

Annen opptjent virksomhetskapital:
Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.2021
Underskudd bevilgningsfinansiert aktivitet belastet annen opptjent virksomhetskapital (-)
Overført fra periodens resultat
Overført til/fra bunden virksomhetskapital (+/-)

Innskutt virksomhetskapital:
Innskutt virksomhetskapital 01.01.2021
Oppskrivning av eierandeler i perioden (+)
Nedskrivning av eierandeler i perioden (-)
Salg av eierandeler i perioden (-)
Kjøp av eierandeler i perioden (+)

Beløp
40
0
0
0
0

Referanse
N8I.011
N8I.012
N8I.013
N8I.014
N8I.015

Innskutt virksomhetskapital 31.12.2021

40

N8I.1

Bunden opptjent virksomhetskapital:
Bunden opptjent virksomhetskapital pr. 01.01.2021
Kjøp av aksjer i perioden
Bokført verdi solgte aksjer i perioden (-)
Oppskrivning av aksjer i perioden
Nedskrivning av aksjer i perioden (-)

66 1092 998
0
0
0

N8I.021
N8I.022
N8I.023
N8I.024
N8I.025

Bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2021

69 107

N8I.2

Innskutt og bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2021

69 147

N8I.SUM

Benyttet
andel
2021

-389

UB
2021

97

98
Ervervsdato

19.08.2002
22.10.2003
28.06.2005
13.11.2003
18.01.2005
02.12.2011
22.06.2007
06.07.2004
10.02.2011

Organisasjonsnummer

984829906
986251782
946091693
986243836
988067075
997761987
991436502
987067357
986387625

2,7 %
85,0 %
100,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
19,2 %
38,0 %
3,0 %0,0 %40 0006 100 000
398
1 000
60
100
2 163
1 265
3
0
6 144 989

0000Eierandel

Antallaksjer/andeler*
Gjelder bokført resultat i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap** Gjelder bokført egenkapital i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap*** Vesentlige poster spesifiseres i eget avsnitt under oppstillingen

Balanseført verdi 31.12.2021

Andeler (herunder leieboerinnskudd)
Selskap 1
Selskap 2Øvrige selskap***
Sum andeler

AksjerLeiv Eiriksson Nyskaping AS
NTNU Technology Transfer AS
Vangslund AS
NTNU Samfunnsforskning AS
Oi! Trøndersk Mat og Drikke AS
NTNU Ocean Training AS
Møreforsking AS
Offshore Simulator Centre AS
Vitensenteret Innlandet ASØvrige selskap***
Sum aksjer

Beløp i 1000 kroner

NOTE 11 INVESTERINGER I AKSJER OG SELSKAPSANDELER

2,7 %85,0 %
100,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
19,2 %
38,0 %
3,0 %0,0 %Stemmeandel000069 14700
00
69 14700
00

15 5630000279 56640
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
4 672
3
0
69 14740
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
4 672
3
0
69 14722 86152 95076 59971 6123 730
2 751
18 26519 99710 801
0279 566

7 160
4 112
3 012
5 078
-578
84
-3 774908-439
0
15 563

Kostprisrapportert tilkapitalregnskapet

Balanseført
verdi ivirksomhetens
regnskapÅretsBalanseført
resultat* egenkapital**

N11.3

N11.021N11.021N11.022
N11.2

N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.011
N11.1

ReferanseÅrsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

NOTE 12 BEHOLDNINGER AV VARER OG DRIFTSMATERIELL

Beløp i 1000 kroner

AnskaffelseskostRåvarer og innkjøpte halvfabrikata
Varer under tilvirkning
Ferdige egentilvirkede varer og driftsmateriell
Innkjøpte varer (ferdigvarer) og driftsmateriell
Sum anskaffelseskost
Ukurans
Ukurans i råvarer og innkjøpte halvfabrikata
Ukurans i varer under tilvirkning
Ukurans i ferdige egentilvirkede varer
Ukurans i innkøpte varer (ferdigvarer)
Nedskrivning av driftsmateriell
Sum ukurans
Sum varebeholdninger

NOTE 13 KUNDEFORDRINGER

Beløp i 1000 kroner

Beløp i 1000 kroner

NOTE 14 ANDRE KORTSIKTIGE FORDRINGER

Forskuddsbetalt lønn
Reiseforskudd
Personallån
Andre fordringer på ansatte
Forskuddsbetalt leie
Andre forskuddsbetalte kostnader
Andre fordringer
Fordring på datterselskap mv.1)

31/12/2021
12/31/2020
Referanse

0
6 337
0
491
6 828
0
37 5370391
37 928
N12.1
N12.1
N12.1
N12.2
N12.3

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
N12.4
N12.4
N12.4
N12.5
N12.5A
N12.6

6 828
37 928N12.7

31/12/2021
31/12/2020
Referanse

Kundefordringer til pålydendeAvsatt til latent tap (-)
381 070-2 662285 619-2 663
N13.1
N13.2

Sum kundefordringer
378 408
282 956
N13.3

31/12/2021
532
10 137832
0
8 116
30 59022 0430
31/12/2020
589
12 408719
0743
15 34816 413
Referanse
N14.1
N14.2
N14.3
N14.4
N14.5A
N14.5BN14.6
N14.7

72 25046 220
N14.8

Sum andre fordringer
1)

gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.

99Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

NOTE 15 AVREGNING BEVILGNINGSFINANSIERT OG BIDRAGSFINANSIERT AKTIVITET MV.
(NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner

Den andel av ordinære bevilgninger og midler som er inntektsført, men ikke benyttet ved regnskapsavslutningen, er å anse som
en forpliktelse. Det skal spesifiseres hvilke formål bevilgningen forutsettes å dekke i påfølgende termin. Vesentlige poster skal
spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Det er foretatt følgende interne avsetninger til de angitte prioriterte oppgaver/formål innenfor ordinær bevilgningsfinansiert aktivitet og aktivitet som skal behandles tilsvarende:

DEL I: INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER
Kunnskapsdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
Innovasjonsledere/stipend
Andre RSO-prosjekter inkl HUNT 4
Driftsoppgaver fakultetene
Driftsoppgaver Fellesadministrasjonen
Periodisering av lønnskostnader, fleksitid og ferie
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
SFI/SFE/FME/SFU
Tematiske satsningsområder
Andre strategiske prosjekter
Midlertidig omdisponert til konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekter
Ankomst til byen, Campus Gjøvik
Campustorg/Sundebygget, Campus Ålesund
Data- og AV-utstyr
IKT-investeringer
Maskiner, verktøy og inventar
Nye formidlingsarealer til VitenskapsmuseetPåkostninger bygg, labarealer mm
Rehabilitering av Kjemi 5
Teknisk/vitenskapelig utstyr
Andre oppgaver1)
SUM vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekterPåbegynte investeringsprosjekter
Byggeprosjekter inkl samlokaliseringsprosjektet
Vitenskapelig utstyr
Infrastruktur
Midlertidig omdisponert fra konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte prosjekter
Midlertidig omdisponert fra andre formål
Oppgave 3
Andre oppgaver1)
SUM påbegynte investeringsprosjekter
Andre formål
Interne driftsprosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekterFormål 3
Andre formål1)
SUM andre formål
Sum Kunnskapsdepartementet

Avsetning pr.
31.12.2021

Avsetning pr.
31.12.2020

Endring iperiodenReferanse

91 00810 848180 412123 558
23 973-117 692000
312 107

72 97815 36433 946374 528
36 668-110 382
0-128 8670294 235

18 030-4 516146 466-250 970-12 695-7 3100
128 8670
17 872

N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.012
N15I.1-13 486
485
39 78713 0080-7 645032 14938 79531 17337 56292 65100
0
200 181-52 281-30 688
2 225-79 6430-7 6450-168 032

N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.022
N15I.2

4 000
8 500
1 500
15 0006 900
100 000
35 080300 000
38 0300
509 010

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

4 000
8 500
1 500
15 0006 900
100 000
35 080300 000
38 0300
509 010

N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.062
N15I.6-45 551-45 736-1 3587 645
085 000000-95 751-33 116000
128 86700050 200-12 620-1 3587 645
0-43 867
00
0

N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.032
N15I.392 405-85 0000
0
7 405
860 671

206 635000
206 635
701 051-114 230-85 000
00-199 230
159 620

N15I.041
N15I.041
N15I.041
N15I.042
N15I.4
N15I.KD

Andre departementer og finansieringskilder
Andre departementer
Oppgave 2
Oppgave 3
Andre oppgaver1)
Sum andre departementer og fiansieringskilder

14 267000
14 267

6 849
0
0
0
6 849

7 418
0
0
0
7 418

N15I.051
N15I.052
N15I.053
N15I.054
N15I.5

Sum avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

874 938

707 900

167 038

N15I.5A

0

N15I.10B

167 038

N15I.11

Tilført fra annen virksomhetskapital
Resultatført endring av avsatt andel av tilskudd til bidrags- og
bevilgningsfinansiert aktivitet

DEL II: IKKE INNTEKTSFØRTE TILSKUDD, BIDRAG OG GAVER:
Avsetning pr.
31.12.2021

Avsetning pr.
01.01.2021

Endring iperiodenReferanse

Statlige etater (unntatt NFR og RFF)
Tiltak/oppgave/formål1)

324 008

344 682-20 674

N15II.061

Sum andre statlige etater (unntatt NFR og RFF)

324 008

344 682-20 674

N15II.6

Norges forskningsråd
Tiltak/oppgave/formål1)-112 950

31 310-144 260

N15II.031

Sum Norges forskningsråd

-112 950

31 310-144 260

N15II.3

Regionale forskningsfond
Tiltak/oppgave/formål1)-1 164-440-724

N15II.041

Sum regionale forskningsfond-1 164-440-724

N15II.4

Andre bidragsytere
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv og private bidragsytereØvrige andre bidragsytere
EU tilskudd/tildeling fra rammeprogram for forskning
EU tilskudd/tildeling til undervisning og andre formål

5 566
43 989145 192
45 493209 085
37 3892 543-7 37921 27529 780138 61729 0523 023
51 368123 917
15 71370 468
8 337

N15II.051A
N15II.051B
N15II.051C
N15II.051D
N15II.051E
N15II.051F

Sum andre bidrag2)

486 714213 888

272 826

N15II.051G

Andre tilskudd og overføringer3)
Sum andre bidrag, tilskudd og overføringer

0486 7140
213 8880272 826

N15II.052
N15II.5

Sum ikke inntektsførte tilskudd og bidrag

696 608589 440

107 168

N15II.BB

Gaver og gaveforsterkninger
Tiltak/oppgave/formål/giver1)

15 95242 317-26 365

N15II.071

Sum gaver og gaveforsterkninger

15 95242 317-26 365

N15II.7

Sum ikke inntektsførte tilskudd og overføringer

712 560

631 757

80 803

N15II.BBG

Forpliktelse Forpliktelse pr.
pr. 31.12.2021
31.12.2020

Endring iperiodenReferanse

DEL III: IKKE INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER (UTSATT INNTEKTSFØRING)

Kunnskapsdepartementet
Driftsoppgaver - unntatt investeringsformål
Periodisering av ordinær driftsbevilgning - KD (bare i delårsregnskap)
Ikke inntektsførte tildelinger til driftsoppgaver (spesifiser og legg til linjer)
Sum tildelinger til driftsoppgaver

100

0
0

0
0

0
0

N15III.01
N15III.01

000

N15III.1

101Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Årsregnskap 2021

Investeringsformål
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekter
Ikke inntektsførte tildelinger til påbegynte investeringsprosjekter(spesifiser og legg til linjer)

0
0

0
0

0
0

N15III.03
N15III.03

Sum investeringsformål

0

0

0

N15III.3

Sum Kunnskapsdepartementet
Andre departementer
Periodisering driftsbevilgning - andre departementer (delårsregnskap)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum andre departementer

0

0

0

N15III.4

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.02
N15III.02
N15III.02
N15III.2

Sum ikke inntektsførte bevilgninger

0

0

0

N15III.BST

1)

Vesentlige poster spesifiseres om nødvendig i egne avsnitt under  oppstillingen2)

Skal bare omfatte prosjekter som tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13.

3)

Skal omfatte tilskudd og overføringer som ikke tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13

Avsetninger til andre formål og investeringer fra
Kunnskapsdepartementet

NOTE 17 BANKINNSKUDD, KONTANTER OG LIGNENDE2)
Beløp i 1000 kroner
Innskudd statens konsernkonto (nettobudsjetterte virksomheter) 3)
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger3)Øvrige bankkontoer1)
Kontantbeholdninger1)

31.12.2021
3 459 583
60 172
199 928031.12.2020
2 803 043
97 63365 6480Referanse
N17.1
N17.2A
N17.2B
N17.3

Sum bankinnskudd og kontanter

3 719 683

2 966 324

N17.4

31.12.2021
20 2892 087
97 89423 349527 123
41 966001.01.2021
12 223718
96 12020 655296 11046 4380Referanse
N18.1
N18.2
N18.3
N18.4
N18.4A
N18.5
N18.6

712 708472 264

N18.7

Vesentlige beholdninger skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Bankinnskudd og andre beholdninger skal oppgis i tusen kroner med tre desimaler.
3)
Skal samsvare med kontoutskrift for oppgjørskontoen fra Norges Bank.

1)

2)

NOTE 18 ANNEN KORTSIKTIG GJELD
Beløp i 1000 kroner

Bevilgning pr.
31.12.2021

Avsetning pr.
31.12.2021 i kr

Avsetning pr.
31.12.2021 i pst.

Referanse

Avsetninger til andre formål
Avsetninger til investeringer

7 344 903
7 344 903

351 661509 010

4,79 %
6,93 %

N15IV.01
N15IV.02

Sum avsetninger fra Kunnskapsdepartementet

7 344 903

860 671

11,72 %

N15IV.1

Sammenligningstall endret da vi har fått ny note 19 for langsiktig forpliktelse gaver og gaveforsterkninger.
Kroner 43 181 av gaveforsterkningsmidlene er ved avleggelse av årsregnskapet for 2021 omklassifisert fra kortsiktig til langsiktig
forpliktelse og fremgår av note 19.
Reduksjon i «Ikke inntektsførte tilskudd fra Norges forskningsråd» og økning i «Ikke inntektsførte bidrag fra Næringsliv og private»skyldes opprydding på prosjekter med delt finansiering (SFI), og må ses i sammenheng med kommentar i Note 1.

NOTE 16 OPPTJENTE, IKKE FAKTURERTE INNTEKTER/FORSKUDDSBETALTE, IKKE OPPTJENTEINNTEKTER

Skyldig lønn
Skyldige reiseutgifterAnnen gjeld til ansattePåløpte kostnader
Midler som skal videreformidles til andre1)
Annen kortsiktig gjeld
Gjeld til datterselskap m.v2)
Sum1)
Gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.
Alle vesentlige poster skal spesifiseresi egne avsnitt under oppstillingen.

2)
Gjelder midler som skal videreformidles til andre samarbeidspartnere i neste termin.
Alle vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Se også note 20 om spesifikasjon av midler som ervidereformidlet.

Beløp i 1000 kroner

NOTE 19 AVSETNINGER LANGSIKTIGE FORPLIKTELSER

DEL I
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum opptjente, ikke fakturerte inntekter

31/12/2021
920
336
184
6 169
1 176
0

31/12/2020
618
772
32
7 065
357
0

Referanse
N16.010A
N16.010B
N16.010C
N16.010D
N16.010E
N16.011

8 785

8 844

N16.1

31/12/2021
26 9383 070
3 855
24 1672 288
031/12/2020
36 0983 436
2 467
16 4092 775
0Referanse
N16.021A
N16.021B
N16.021C
N16.021D
N16.021E
N16.02260 31861 185

N16.2

Beløp i 1000 kroner
31.12.2021

01.01.2021

Referanse

Gaver
Gaveforsterkninger
Andre avsetninger langsiktige forpliktelser

33 2239 958
052 1337 000
0

N19.01
N19.02
N19.03Sum avsetninger langsiktige forpliktelser

43 18159 133

N19.1

Sammenligningstall endret da vi har fått ny Note 19 for langsiktig forpliktelse gaver og gaveforsterkninger.

DEL II
Mottatt forskuddsbetaling
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum mottatt forskuddsbetaling
Prosjektene spesifiseres etter sin art.
1)
2)

102

Gjelder aktivitet som faller inn under bestemmelsene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Gjelder aktivitet som ikke tilfredsstiller kravene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

103

104
-

-

-

Biosuck
INSULATRONICS
SelfBack
CHiPS
MINDMAPBlue Nodules
Metafluidics
TAIAC
CircEuit - Circular European
Economy Innovative Training
Network
HiPerNav
FIThydro
BlueEDU
Road-CSR
MARINET2
ERA-NET LAC II - Design ofInsect- and Insedct-based Food
Products
SAFEFOOD
FIT4RRI
Sense-Garden
Designing new renewablenano-structured electrode andmembrane materials for direct
alkaline ethanol fuel cell
SMILE (WP 1 Project Management, Quality Assurance andReporting)GreenCoat

OPVET
Choreomundus 2 - International Master in Dance Knowledge,
Practice and Heritage

Biosuck
INSULATRONICS
SelfBack
CHiPS
MINDMAPBLUE NODULESMETAFLUIDICSTAIAC
CircEuit

HiPerNav
FIThydro
BlueEDU
Road-CSR
MARINET2
ERA-NET LAC II - Design of Insect- and Insedct-based Food
Products
SAFEFOOD
FIT4RRI
Sense-Garden
Designing new renewablenano-structured electrodeand membrane materials for
direct alkaline ethanol fuel cell
SMILE (WP 1 Project Management, Quality Assurance andReporting)GreenCoat

OPVET
Choreomundus 2 - International Master in Dance Knowledge, Practice and Heritage

-

-

-

ENSUREAL
Nunataryuk
CitiSense
Back-Up
SMARTFISH
MetalloGutRepair
Raw Materials MAP
Hydroflex
ERA-NET C1Pro
iFermenter

ENSUREALNUNATARYUKCitiSense
BACK-UP
SMARTFISH
MetalloGutRepair
Raw Materials MAP
Hydroflex
C1PRO
iFermenter

-

-

-

-

Erasmus+ 2018/2020 Global
Mobility
Raw Materials CEE-SIMP3
MarketPlace
CoolWine
Erasmus Mundus Joint Master
Degree on Renewable Energy
in the Marine Environment REM
DC4LT
LEAN 4.0
INNO INDIGO
Erasmus Strategic Partnerships(Key Action 2)
CityxChange
SysMed-COPD PhD Fabienne
Rossler

Erasmus+ 2018/2020 Global
Mobility
Raw Materials CEE-SIMP3
MarketPlace
CoolWine
REM

DC4LT
LEAN 4.0
INNO INDIGO
Erasmus Strategic Partnerships (Key Action 2)
CityxChange
SysMed-COPD PhD Fabienne
Rossler

-

-

-

17

-

-

RemovalINTENDU - MarTera

REMOVALINTENDU - MarTera

-

-

-

-

-

-

HIPPOCAMPUS
SIDERWINHIPPOCAMPUS

SIDERWINDOOLEEERA-NET Polybugs

DOOLEEERA-NET Polybugs-

EDUChange

EDUChange-

TAI-MRI
ProstOmics -TAI-MRIPROSTOMICS

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

7 928

-

-

-

-

-

-

1 692

-

-

-

490

2 046

-

926

133

691

384

1 058

-

854

2 451

197

-

-

-

-

2 365

-

-

-

-

1 168

-

-

380

-

-

238

-

-

-87

885

628

13 935

614

-416

224

141

2 434

-2 996---

EM CoMEM - Coastal andMarine Engineering and Management

EM CoMEM - Coastal andMarine Engineering and Management---

BBMRI-LPC; BBMRI Large
Prospective Cohorts

Tilskudd fra
Horisont
2020

BBMRI-LPC; BBMRI Large
Prospective Cohorts

Tilskudd
fraHorisont
EuropaProsjektnavn (tittel)

Prosjektets kortnavn (hosEU)

Beløp i 1000 kroner

NOTE 30 EU-FINANSIERTE PROSJEKTER

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

56

Tilskudd fra EUs
rammeprogram forforskning (FP7)

723

-

-

324

-

-

-

1 668

-

-

-

288

-

-

748

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

393

103

-

-

218

-

-

430

-

-1

503

-

23

172

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-165

-

-

Tilskudd fra
EUs randsoneprogramtil FP7

-

-

111

-

695

367

258

-

-

-

-122

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

61

-

-

249

-

-

405

306

-

-

-

-

-

-

-

-

90

232

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-705

-

Tilskudd fra
andre tiltak/
programmer
finansiert av
EU

723

7 928

111

324

695

367

258

1 668

1 692

17

-122

288

490

2 046

748

926

133

691

384

1 058

0

854

2 451

197

61

393

103

249

2 365

218

405

306

430

1 168

-1

503

380

23

172

238

90

232

-87

885

628

13 935

614

-416

224

141

2 434

-2 996

-165

-705

56

SUM

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

Koordina- Referanse
torrolle (ja/nei)Årsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

105

106
-

-

Mobilise-D
NAVIGATE
Arrowhead Tools
SDN-microSENSE
CEGUM
OpenEntrance
ERA-NET SHAPE
CA18136 EFAP

Mobilise-D
NAVIGATE
Arrowhead Tools
SDN-microSENSE
CEGUM
OpenEntrance
ERA-NET SHAPE
CA18136 EFAP--

ERANet-ForestValue DynaTTB
Align
Erasmus+ Europa 2019/2020
TePinTeach

ISSA - Internationalisation forSocial and Innovative Start Up'sand Entrepreneurs
Climate KIC E-Zemcons
LASH FIRE
COSI - Erasmus +Classroom Laboratory

ERANet-ForestValue DynaTTB
Align
Erasmus+ Europa 2019/2020
TePinTeach

ISSA - Internationalisation forSocial and Innovative Start
Up's and Entrepreneurs
Climate KIC E-Zemcons
LASH FIRE
COSI - Erasmus +Classroom Laboratory

CHANNEL Raw Materials HydroMetECATLANTIS Raw Materials ReLieVe
Raw Materials RecycleMyPhone

CHANNEL Raw Materials HydroMetECATLANTIS Raw Materials ReLieVe
Raw Materials RecycleMyPhone

ETHNA System
THREADBOWISELF - Smart t-shirts for an
Easier LiFe

ETHNA System
THREADBOWISELF - Smart t-shirts for an
Easier LiFeUPENSKILLSEASYRIGHTSEASYRIGHTS

Climate KIC Accelerator 2020

InnoEnergy Business creation
activities

InnoEnergy Business creation
activities

UPENSKILLS

Erasmus+2018-1-NL01KA203-038960 - strategiske
partnerskap i høyere utdanning- Values in doing assessmentsof healthcare technologies

Erasmus+2018-1-NL01KA203-038960 - strategiske partnerskap i høyere
utdanning - Values in doing
assessments of healthcaretechnologies

Climate KIC Accelerator 20202019 ERASMUS+ Stategisk partnerskap - Sigrid Nakrem

2019 ERASMUS+ Stategisk
partnerskap - Sigrid Nakrem-

BEYOND
BugWright 2-

-

HYPOS
syn.ikia

HYPOS
syn.ikia
BEYOND-ENSITENIPOLECS (Non-Intrusive Pwer
Monitor for Low-Energy Computing Systems) (TETRAMAX)ENSITENIPOLECS

BugWright 2--

CoolHead
LAUNCH

CoolHead
LAUNCH

-

-

-

-

-

-

463

443

-

364

-

-

396

-

-

-

-

-

Yard4allACT-ERANET, Solon O.

Yard4allACT-ERANET, Solon O.

457

-

-

-

-

-

-

CM4SMART
5G-SOLUTIONS

CM4SMART
5G-SOLUTIONS

-

-

-

-

-

-

ConSense
D4FLY

ConSense

-

-

-

-

286

-

D4FLY

TeRRItoria
SUNRISETeRRItoria

RAFFAELRAFFAELSUNRISEMSCA IF ANAT-MEC

MSCA IF ANAT-MEC-

Wat-Qual

SkillSea
Raw Materials RAMES

THOR

THOR
SkillSea
Wat-Qual-

HoloFood

HoloFood

Raw Materials RAMES-

GLADIATORGLADIATOR-

Climate KIC Travelviewer
Prowad Link-

Climate KIC Travelviewer

ApPEARS - Appearance Printing- European Advanced Research
SchoolApPEARS - Appearance
Printing - European Advanced
Research School-

Prowad Link

CyberSec4Europe - Cyber Security Network of CompetenceCentres for Europe

CyberSec4Europe

-

-

PreMa
SOTAMD - State of the art ofMorphing Detection

PreMa

Blue Circular Economy

SOTAMD - State of the art ofMorphing Detection-

SYNCHROSSYNCHROSBlue Circular Economy-

Training the mindSETEMERGENT (STING2)

Training the mindSETEMERGENT (STING2)

-

-

150

1 283

163

2 780

-

-

-

1 218

-

234

1 842

-

-

-

629

-

3 065

321

-

-

-

-

-

-

-

-

710

-

-

-

-

-

-

490

-

-

-

1 364

-232

1 321

602

449

2 403

507

-

20

146

-

764

-

7

-

368

1 846

1 497

-

187

1 148

492

-

4 521

-

247

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

30

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

900

-

-

-

-

476

608

972

-

-

-

-

-

-

-

-

1 000

1 616

-

-

-

1 595

-

-

-

-

-

-

-

457

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

130

-

-

-

-

-

-

-

157

327

-

-

-

-

40

186

-

-

-

56

189

12 641

-

-

112

115

-2 511

-

-

-

772

-649

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

226

-

-

-

1 313

-

-

-

498

-

-

-

570

-

706

-

-18

236

30

150

1 283

163

2 780

130

463

443

1 218

364

234

1 842

396

157

327

629

900

3 065

321

40

186

476

608

972

56

189

12 641

710

457

112

115

-2 511

1 000

1 616

490

772

-649

1 595

1 364

-232

1 321

602

449

2 403

507

457

20

146

226

764

286

7

1 313

368

1 846

1 497

498

187

1 148

492

570

4 521

706

247

-18

236

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

107

108
-

Future Planners Erasmus+

Future Planners Erasmus+--

Clean Cultures
STEMkey
SNAP
INTERVENE
Ipear
Mastering 9 Conversations:
Helping refugee entrepreneurs

Clean Cultures
STEMkey
SNAP
INTERVENE
Ipear
Mastering 9 Conversations:
Helping refugee entrepreneurs

-

-

-

-

Erasmus + RE OPEN
4-OCEANSFOSC - CLIMAQAU
Subslide
InnoCyPES
DAG
EasierCHePICC Erasmus +Erasmus + RE OPEN
4-OCEANSFOSC - CLIMAQAU
Subslide
InnoCyPES
DAG
EasierCHePICC Erasmus +OPTIBILITY
CollectIEF

OPTIBILITY
CollectIEF

DigiGeo - Transferring contact,technology- and field-based education to digital: methods andtools for geosciences training

DigiGeo - Transferring contact,technology- and field-based
education to digital: methods
and tools for geosciences
training-

Vipcoat
DIALOGUES - hovedprosjekt(ingen timer/kostnader her)

Vipcoat
DIALOGUES - hovedprosjekt(ingen timer/kostnader her)-

SPIOMET4HEALTHCAMPAIGNers

SPIOMET4HEALTHCAMPAIGNers

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AIDAinnova
HearLight-

AIDAinnova

MaTek

MaTek

-

-

HearLight

CoDe-S

CoDe-S-DIVE
INCITEDIVE
INCITE-

B-CRATOS
SellSTEM

B-CRATOS
SellSTEM-

iclimabuilt eROBSON

iclimabuilt eROBSON

-

-

1 342

4 406

1 416

-

9 044

-

2 947

191

-

865

2 146

2 641

1 132

2 653

376

1 785

1 399

3 490

-

1 976

3 626

-

5 275

-

-

1 187

-

1 981

-

3 406

3 578

1 587

-

-

2 726

1 473

425

-

7 440

3 028

5 025

-

-

2 938

2 321

5 275

25 734

-

-

-

904

-

-

-

-

-

-

793

-

1 625

-

50

-

-

65

-

-

-

ERA-MCM4SB

ERA-MCM4SB

46
1 346

-

-

Populism, Inequality andInstitutions

Populism, Inequality andInstitutions

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

3

EMERALD Erasmus+ KA2 Strat- EMERALD Erasmus+ KA2 Strategiske partnerskap
egiske partnerskap

Erasmus+ SeTech Tra
ISEED

Erasmus+ SeTech Tra
ISEED

ENHANCE
TeraFlow

ENHANCE
TeraFlow

Robotics4EU
ImPureRobotics4EU

SOLSTICESOLSTICE

ImPureErasmus+ 2020 iLikeIT2
EPICC

Erasmus+ 2020 iLikeIT2
EPICC

EXCITE
5GMediaHUB

EXCITE
5GMediaHUB-

Raw Materials Smart-WAAM
Raw Materials SisAl

Raw Materials Smart-WAAM
Raw Materials SisAl-

rurALLURE HARARE

rurALLURE -

-

-

-

-

HARARENOTELEBXROTORNOTELEBXROTOR

ALAMEDA
Erasmus+ UNET Capacity
building

ALAMEDA

Albatross

Albatross
Erasmus+ UNET Capacity
building-

ELECTRODEELECTRODE-

ProvideERC Synergy KiloNeurons

ProvideERC Synergy KiloNeurons

-

-

-

-

CiviMatics
PANDA

CiviMatics

-

-

91

-

161

PANDA

MOST

METICOSMETICOS

Choreomundus Gamma

Raw Materials DSM School

Raw Materials DSM School

MOST

Climate KIC Nordic Hub

Climate KIC Nordic Hub

Choreomundus Gamma-

Raw Materials RAIDMAP 2

Raw Materials RAIDMAP 2-

Climate KIC Journey 2020
PAIR-

Climate KIC Journey 2020

Ca2re

Ca2re

-

PAIR

DIGIPLACEROCOCO2HP -DIGIPLACEROCOCO2HP -

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

528

-

-

-

1 445

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

513

-

-

-

-

-

-

-

1 057

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

626

-

-

-

1 107

-

1 023

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

294

-

-

-

-

-

-

292

-

-

321

-

-

-

-

-

-

-

-

-

224

-

-

483

-

249

632

-

-

64

-

3 793

-

-

-

-

370

-

-

-

-

-

-

-

260

311

-

-

-

-

-

169

577

-

-

170

-

231

296

433

-

63

-

-

-

-

187

-

86

-

46

294

528

1 342

4 406

1 416

1 445

9 044

292

2 947

191

321

865

2 146

2 641

1 132

2 653

376

1 785

1 399

3 490

224

1 976

3 626

483

5 275

249

632

513

1 187

64

1 981

3 793

3 406

3 578

1 587

1 057

370

2 726

1 473

425

3

7 440

3 028

5 025

260

311

2 938

2 321

5 275

25 734

626

169

577

904

1 107

170

1 023

231

296

433

793

63

1 625

91

50

161

187

65

86

1 346

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

109

EU.1
300 940
46 93919 37956
231 717
2 849
Sum
Sum

Forklaring
Tabellen skal omfatte de tiltak/prosjekter ved institusjonen som finansieres av EU og som er utbetalt i regnskapsperioden. Prosjekter som er EU-finansiert, størrelsen på finansieringen (utbetalingen) og navnet og kortnavnet på prosjektene skal rapporteres. Det skal skilles mellom prosjekter som finansieres via Horisont Europa, Horisont 2020, EUs
rammeprogram for forskning (FP7 ) og andre EU-finansierte prosjekter. Tilskudd fra EUs randsoneprogram til FP7 skal oppgis særskilt. Institusjoner som har koordinatorrolle i
EU-finansierte prosjekter, skal opplyse om dette.

EU.011

EU.011
-16

Ja
7 155
-

-

-

LOVE_NEST

CA17131 SAGA, The Soil
CA17131 SAGA, The Soil
Science & Archaeo-Geophysics Science & Archaeo-Geophysics
Alliance
Alliance

LOVE_NEST

-

7 155

-

-16

Nei

EU.011

EU.011
Ja
166

1 400

-

Ja

NOTE 31 RESULTAT - BUDSJETTOPPFØLGINGSRAPPORT
Beløp i 1000 kroner

-

-

-

-

1 400
ENERGICAENERGICA-EIT Food Breeze
EIT Food Breeze

166

EU.011

EU.011
2 076-

Ja
19 33619 336-

2 076-

Erasmus + Europa 2021/2022

ENOUGH

Erasmus + Europa 2021/2022

ENOUGH

-

-

-

Ja

EU.011
Ja
1 361

1 703

-

-

-

1 361

1 703
-

ELECTRON

SURROUNDEDbySCIENCE

ELECTRON

-

-

-

Ja

EU.011Årsregnskap 2021

SURROUNDEDbySCIENCE

EU.011

EU.011
-

Ja
1 072

2 167

1 072
-

2 167
-

CIRCLE II

TransformAr - Innovation
Packages for transformational adaptation of European
regions and communities

CIRCLE II

TransformAr - Innovation
Packages for transformational adaptation of European
regions and communities

-

-

-

Ja

EU.011

EU.011
1 337
Amulet- Main
Amulet- Main

-

1 337

-

-

-

Ja

EU.011

7 206
CLIMEVOLVE
CLIMEVOLVE

-

7 206

-

-

-

Nei

EU.011

1 434
MIGRADISPMIGRADISP

-

1 434

-

-

-

Nei

EU.011
Ja

Nei

4 127

1 353

-

-

-

1 353

4 127
-

-

RASOPTA

OxyTempFish

RASOPTA

OxyTempFish

EU.011
Ja

Ja

3 114

8 718

-

-

-

-

3 114

8 718
-

ENHANCERIAPICKFOOD

ENHANCERIAPICKFOOD-

110

EU.011Årsrapport 2021-2022 | NTNU

Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra gebyrer
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønn og sosiale kostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle
eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle
eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader
Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader
Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet(nettobudsjetterte)
Tilført annen opptjent virksomhetskapital
Sum avregninger
Innkrevingsvirksomhet og andre overføringer
til staten
Inntekter av avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevingsvirksomhet
Sum innkrevingsvirksomhet og andre overføringer tilstatenTilskuddsforvaltning og andre overføringer
fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

Budsjettfor 2021

Regnskap pr Avvik budsjett/ Regnskap pr31.12.2021
regnskap pr31.12.2020
31.12.2021

Referanse

7 601 622
02 004 900
340 875
09 947 397

7 721 712
02 192 279
448 925
9 933
10 372 849-120 090
0-187 379-108 050-9 933-425 452

7 378 080
02 037 355
435 646
12 9249 864 005

N31.1
N31.2
N31.3
N31.4
N31.5
N31.6

0
6 790 147
788 000228
6 660 114
857 509-228
130 033-69 509244
6 323 238
790 085

N31.7
N31.8
N31.9

0

0

0

0

N31.102 560 515
10 138 662

2 658 562
10 176 413-98 047-37 751

2 262 106
9 375 673

N31.11
N31.12-191 265

196 436-387 701

488 332N31.13

0
0
0

3 681
2 665
1 016

-3 681-2 665-1 0168 642
9 732-1 090N31.14
N31.15
N31.16-191 265

197 452-388 717

487 242N31.17201 265-167 038

368 303-473 134

N31.19-10 000
191 265-30 414-197 452

20 414388 717-14 108-487 242

N31.20N31.21

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N31.22
N31.23
N31.24

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N31.26
N31.25
N31.27

111

112
0
0
0

Finansielle aktiviteter
Kjøp av aksjer og andeler
Andre finansielle utgifter
Sum finansielle aktiviteter

519
519

Sum investeringsinntekter

450 636

Sum driftsinntekter
Inntekter fra investeringer
Salg av varige driftsmidler

320 98900
129 647

31.12.2019
Driftsinntekter
Inntekter fra salg av varer og tjenester
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser
Refusjoner1)
Andre driftsinntekter

2. Inntekter

9 671 199

0

Sum overføringer fra virksomheten

SUM UTGIFTER00725 312

Sum utgifter til større utstyrsanskaffelser og vedlikehold
Overføringer fra virksomheten
Utbetalinger til andre statlige regnskaper
Andre utbetalinger

725 312Investeringsutgifter
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

134

134

465 020330 67700
134 343

Regnskap
31.12.2020

9 376 409

5 514

5 514
0

0

0
0

571 488571 488

1 009

1 009

464 970

318 8660
0
146 104

31.12.2021

9 396 923

2 998

2 998
0

0

0
0

569 890569 89000

505 000

360 00000
145 000

Budsjett
2022

9 516 538

0

0
0

0

0
0

571 538

571 538

8 945 000

N32.10N32.12
N32.13
N32.1

8 824 035

349 213432 494
104 969
886 676

8 799 407

202 714468 442130 059
801 215

8 945 887

N32.20N32.21
N32.2

Sum driftsutgifter

991 6405 972
997 6126 610 000
2 335 000

1 248 088
4 553
1 252 641
KS.16

KS.4
KS.5
KS.9
KS.9A+KS.10

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

KS.19
KS.13+KS.21B+KS.23+KS.24+KS.24A

KS.14A
KS.14B-KS.14BI-KS.3B

KS.17

KS.11
KS.12+KS.14+KS.15

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

T1II.02

T1II.021

T1II.01

T1II.011
T1II.012
T1II.013
T1II.014

T1I.05

T1I.04

T1I.041
T1I.042

T1I.03

T1I.031
T1I.032

T1I.02

T1I.021

T1I.01

T1I.011
T1I.012Referanse

Tilskudd fra Norges forskningsråd - NFR
Tilskudd fra regionale forskningsfond - RFF
Sum tilskudd fra NFR og RFF
Regneregler

Referanse
N32.3

6 589 559
2 234 476

Budsjett2022

31.12.2020
176 199

6 319 251
2 480 156

31.12.2021

31.12.2021
223 974

6 269 202
2 676 685

Regnskap
31.12.2020

Tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA)- diverse bidragsinntekter- tilskudd fra statlige etater- oppdragsinntekter
Sum tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet

Indikator
Tilskudd fra EU

Driftsutgifter
Lønnsutgifter
Varer og tjenester

31.12.2019

NOTE 32 DATAGRUNNLAGET FOR INDIKATORER I FINANSIERINGSSYSTEMET

1. Utgifter

Utgiftsart/inntektsartÅrsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

7.8 TABELLER

Beløp i 1000 kroner

113

114
478 339

Sum bidrag1)

Regnskapstall i kolonne B og C må fylles ut manuelt.
Tildelinger fra regionale forskningsfond inngår på denne linjen.

Tabell 1 - sum inntekter
Undersum
Andre inntekter

9 467 382

550 380

Sum oppdragsinntekter m.v.
SUM INNTEKTER

402 116

Andre inntekter og tidsavgrensninger

74 2837 968
66 013

232 504

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

Oppdragsinntekter m.v.
Oppdrag fra statlige virksomheter
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter
Oppdrag fra private

49 415
196 4200

Sum overføringer til virksomheten
Offentlige og private bidrag
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner1)
Bidrag fra private

000

8 438 663

Sum tildelinger til statsoppdraget
Overføringer til virksomheten
Overføringer fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Overføringer fra andre departement til tilskudd til andre
Overføringer fra andre virksomheter til tilsudd til andre

6 760 765
82 956519 265
1 075 677

Tildelinger til finansiering av statsoppdraget
Bevilgninger fra fagdepartementet
Bevilgninger fra andre departement
Tildelinger fra andre statlige forvaltningsorganer
Tildelinger fra Norges forskningsråd

Regnskap
31.12.2019

0Kontroller
Netto endring fra kontantstrømoppstillingen
Samsvarstest tabell/oppstilling

Inntektstype-206 367

3. Netto endring i kontantbeholdning (2-1)

9 464 8320

Sum finansielle aktiviteter
SUM INNTEKTER

00

9 013 677

Sum overføringer til virksomheten
Finansielle aktiviteter
Innbetaling ved salg av aksjer og andeler
Andre finansielle innbetalinger (f.eks. innbet. av rente)

9 013 677000Overføringer til virksomheten
Inntekter fra statlige bevilgninger til drift
Innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre
Andre innbetalinger

9 787 088
9 412 869
343 601

9 787 088

531 529374 219

92 4386 676
58 196566 154291 41240 743233 9990000

8 689 405

7 075 378
82 588455 267
1 076 172

Regnskap
31.12.2020

410 679
0,00

410 679

9 787 088

2 000

0
2 000

9 319 934

9 319 934000

10 150 282
9 870 624
328 799

10 150 282

461 250279 658

96 0558 521
77 016703 343302 779

44 831355 73300008 985 689

7 351 624
82 469447 768
1 103 828

Regnskap
31.12.2021

753 359
0,00

753 359

10 150 282

000

9 684 303

9 684 303
0
0
0

KS.3
KS.3C
KS.3D

N1.2+N1.8+N1.9+(N15III.4)
N1.11A+N1.17+N1.18+(N15III.2)
N1.21E+N1.30+(N15II.6)
N1.29A+(N15II.3)

10 173 342
9 742 490
366 332

10 173 342

560 952

430 852

71 0005 500
53 600506 037

N1.49+(N16.021A-N16.010A)
N1.50+(N16.021B-N16.010B)
N1.51+N1.52+N1.54+(N16.021C+N16.021D+N16
021E-N16.010C-N16.010D-N16.010E)
N1.48+N1.59+N1.65+N1.66+Saldering mot tabell 1

T2I.06
T2I.07
T2I.08

T2I.05

T2I.04

T2I.044

T2I.041
T2I.042
T2I.043

T2I.03

T2I.033

T2I.031
T2I.032

T2I.02T2I.021
T2I.022
T2I.023

T2I.01

T2I.011
T2I.012
T2I.013
T2I.014

Referanse

T1II.071
T1II.07

T1II.06

T1II.05

T1II.04

T1II.041
T1II.042

T1II.03

T1II.031
T1II.032
T1II.033
T1II.034

Regneregler

KS.25

KS.18+KS.21A
KS.7+KS.8+KS.22+KS.24A

KS.1A+KS.1B+KS.6
KS.3
KS.3C
KS.3A+KS.3D

39 051N1.32A+(N15II.051A)+N1.22D+(N15II.4)
239 582 N1.32F-N1.32A+(N15II.051B+N15II.051C+N15II.051D+
N15II.052)
227 404
N1.35C+N1.36C+(N15II.051E+N15II.051F)

0

0
0
0

9 106 353

7 328 392
86 236
470 590
1 221 135

Budsjett for
2022

656 804
0,00

656 804

10 173 342

000

9 668 342

9 668 342000Årsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

115

116
1)

Tildelinger fra regionale forskningsfond inngår på denne linjen.

Regnskapstall i kolonne B må fylles ut manuelt.

Kontroll

SUM NETTO GJELD OG FORPLIKTELSER

Langsiktig gjeld (netto)
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler
Annen langsiktig gjeld
Sum langsiktig gjeld

Sum andre avsetninger

Fri virksomhetskapital

Andre avsetninger:
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak i fremtidige budsjettår:Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra
fagdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra
fagdepartementet
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål1)
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår:Feriepenger m.v.
Skattetrekk og offentlige avgifter
Gjeld til leverandører
Gjeld til oppdragsgivere
Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

Sum kontanter og kontantekvivalenter

Kontanter og kontantekvivalenter
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank
Beholdning på andre bankkonti
Andre kontantbeholdninger

Balansedag 31. desember
Beløp i TNOK

02 555 645

0001 050 724

210 621840 103-46 114

625
6 483

0

-53 2220

1 551 034

499 783
444 410397 444-254 2770463 674

2 555 645

2 286 287
269 358000

834 079807 5223 719 683

753 419532 135

2 966 324

539 995
14 267

199 7416 849

043 18143 181

312 107294 235

059 13359 133-112 950
031 3100

246 631

1 842 373

1 348 319

1 080 710

538 106
509 164479 563-318 090
0633 630

512 074444 840225 060-221 771
0
388 116219 215

3 719 683

2 966 324

1 026 737

3 459 583
260 100
0

N15I.2+N15I.6+N15II.4
N15I.5

N15I.1

N15II.3
N15I.3

DIII.4
DIII.2+DIII.3
DIII.1-BII.3
DIII.06-BII.1
DIV.1-BV.1A
DIII.6-BII.2-BI.1

T3I.011
T3I.012
T3I.013

BIV.1
BIV.2A+BIV.2B
BIV.3

-0

753 3590-15 952-15 952

53 973

CIII.01-AII.1-AI.1
DI.01+DII.1-AIII.04A

T3I.07

T3I.06

T3I.051
T3I.052
T3I.05

T3I.04

T3I.042

T3I.041

T3I.03T3I.034
T3I.035

T3I.033

T3I.031
T3I.032

T3I.02

T3I.021
T3I.022
T3I.023
T3I.024
T3I.025
T3I.026

T3I.01

Referanse

Regneregler

26 557 N15I.4+N15III.4+N15III.2+
N15II.5+N15II.6+N15II.7
27 416
CI.1-AIII.1+AIII.04A

221 284

340 254
7 418

17 872-144 2600

494 054

26 03264 324254 503-96 3190245 514753 359656 540
96 8190Regnskap Endring 2020
31.12.2021
til 2021

2 803 043
163 2810Regnskap Regnskap
31.12.2019 31.12.2020

Årsrapport 2021-2022 | NTNU
Årsregnskap 2021

BALANSEOPPSTILLING

Beløp i 1000 kroner

IV Fordringer verørende innkrevingsvirksomhet og andre overføringer tilstatenEIENDELER
31.12.2021
31.12.2020
31.12.2019
Referanse

A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
II Varige driftsmidler
III Finansielle anleggsmidler
10 6488 962 028
69 1478 337
9 251 958
66 1497 845
9 472 563
60 635
T4I.011
T4I.012
T4I.013

Sum anleggsmidler
9 041 823
9 326 444
9 541 043
T4I.01

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
II Fordringer
III Bankinnskudd, kontanter og lignende
6 828
459 443
3 719 683
37 928338 0202 966 324
7 920
393 1312 555 645
T4I.021
T4I.022
T4I.023

Sum omløpsmidler
4 185 954
3 342 272
2 956 696
T4I.02Sum eiendeler drift
13 227 777
12 668 716
12 497 739
T4I.030
0
0
T4I.041

Sum eiendeler
13 227 777
12 668 716
12 497 739
T4I.04

STATENS KAPITAL OG GJELD
31.12.2021
31.12.2020
31.12.2019

C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
II Avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgninger
315 778874 938
8 972 676
285 364
707 900
9 260 295
271 256234 766
9 480 408
T4II.011
T4II.012
T4II.013

Sum statens kapital
10 163 392
10 253 559
9 986 430
T4II.01

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld
43 1810
3 021 204
59 1330
2 356 024002511309
T4II.021
T4II.022
T4II.023

Sum gjeld
3 064 385
2 415 157
2 511 309
T4II.02

Sum statens kapital og gjeld drift
13 227 777
12 668 716
12 497 739
T4II.03

0
0
0
T4II.041

13 227 777
12 668 716
12 497 739
T4II.04

IV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer

Sum statens kapital og gjeld

Merknad: Regnskapstall i kolonne D må fylles ut manuelt ut fra forrige års spesifikasjon

117Årsrapport 2021-2022 | NTNU

www.ntnu.no118

Trondheim | Gjøvik | Ålesund