NTNU

Kunnskap for en bedre verden2022ÅRSRAPPORTÅrsrapport 2022Årsrapport med årsregnskap for 2022, samt planer for 2023.

NTNU – Kunnskap for en bedre verden

Forsidebilde: studenter på ISL. Foto: Elin Iversen

INNHOLD
STYRETS BERETNING 2022................................................................................5
INTRODUKSJON TIL VIRKSOMHETEN OG HOVEDTALL.................................11ÅRETS AKTIVITETER OG RESULTATER............................................................19
3.1 Gjennomføring av årsplan 2022.................................................................................................21
3.2 Vurdering av resultatene på nasjonale styringsparametere..................................................37
3.3. Rapport på øremerkede bevilgninger.......................................................................................48

STYRING OG KONTROLL I VIRKSOMHETEN ..................................................51
4.1 Overordnet vurdering av status 2022........................................................................................52
4.2 Internrevisjoner i 2022.................................................................................................................52
4.3 Aktiviteter i 2022...........................................................................................................................52
4.4 Informasjonssikkerhet.................................................................................................................53

FELLESFØRINGER OG ANDRE KRAV I TILDELINGSBREVET...........................55
5.1 Effektivisere konsulentbruken....................................................................................................56
5.2 Lærlinger........................................................................................................................................56
5.3 Forskningsetikk.............................................................................................................................56
5.4 Samfunnssikkerhet og beredskap og sikkerhet etter sikkerhetsloven .................................57
5.5 Likestilling og mangfold...............................................................................................................57
5.6 Oppfølging av Strategi for digital omstilling i universitets- og
høy-skolesektoren 2021- 2025...................................................................................................59
5.7 Arbeid med norsk språk .............................................................................................................59
5.8 Campusutviklingsplaner og større byggeprosjekter................................................................60

VURDERING AV FRAMTIDSUTSIKTER.............................................................65
6.1 Utviklingsavtalen – NTNUs periodeplan for 2023-2026...........................................................66
6.2 Økonomiske utsikter ...................................................................................................................66
6.3 Budsjett 2023................................................................................................................................67
6.4 Overordnet risikovurdering ........................................................................................................68ÅRSREGNSKAP 2022........................................................................................71
7.1 Lederkommentarer til regnskapet for 2022.............................................................................72
7.2 Prinsippnote SRS .........................................................................................................................76
7.3 Resultatregnskap.........................................................................................................................78
7.4 Balanse..........................................................................................................................................79
7.5 kontantstrømoppstilling..............................................................................................................81
7.6 bevilgningsoppstilling..................................................................................................................82
7.7 noter..............................................................................................................................................84
7.8 tabeller....................................................................................................................................... 109

3Årsrapport 2022 | NTNU

4
Foto: Sissel Basso | NTNU

1

STYRETS
BERETNING 20225Årsrapport 2022 | NTNUSTYRETS MEDLEMMER OG ARBEID I 2022

I 2022 har NTNUs styre gjennom åtte styremøter
behandlet 42 saker og fått 31 orienteringer. Styrets
sammensetning og medlemmer framgår av oversikten. Styret har ansatt Anne-Lise Sagen Major som
viserektor i Ålesund for perioden 2023-2025.
Det er særlig to saker som har gått igjen iflere av styrets møter i 2022; ny utviklingsavtale
med
KunnskapsdepartementetogCampussamlingsprosjektet. Styret har behandlet
saker om NTNUs risikobilde og har vært særlig opptatt av studentenes læringsmiljø, informasjonssikkerhet og NTNUs avsetningsnivå. Internrevisjonen
har gitt styret gode rapporter som peker på utfordringer som styret forutsetter at rektor følger opp.
Styret verdsetter innsatsen studenter og ansatte
har lagt ned for å håndtere utfordringene som pandemisituasjonen også i 2022 førte med seg. Styret
følger NTNUs resultater og faglige utvikling tett,og er tilfreds med at NTNU gjennom to vanskeligeår har evnet å ivareta og utvikle organisasjonens
kjernevirksomhet.
Styret vedtok en årsplan for 2022 som videreførtede åtte målene fra året før, herunder de fem målene
i utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet
for 2021-2022. Målene bygget på pilarene kvalitet,bærekraft og ett NTNU, og resultatene som er oppnådd i løpet av året er viktige bidrag til disse.

VIKTIGE AKTIVITETER OG RESULTATER I 2022

NTNUs årlige kvalitetsmelding for utdanning viser
innsatsområder for bedre utdanningskvalitet, og
styret har den forbindelse i 2022 pekt på synliggjøring av bærekraftsperspektiver i utdanningene somet særlig viktig fellestiltak. Styret får gjennom enårlig studieporteføljesak god innsikt i NTNUs strategiske arbeid med utvikling av studieporteføljen, og
har forventninger om at anbefalingene fra prosjektene Framtidens teknologistudier og Framtidens
HUMSAM-studier skal sette sitt preg på porteføljen.
NTNUs kandidatundersøkelse for 2022 viste at 66
prosent av studentene går rett ut i arbeidslivet nårde er ferdige med utdanningen. Innen enkelte fag
er kandidatene særlig ettertraktet, og arbeidslivet
har stort behov for deres kompetanse. Styret ser
at det innen disse utdanningsområdene kunnevært tilbudt flere studieplasser ved NTNU, menerkjenner at kapasitetsutfordringer og arealknapphet er begrensende faktorer. I 2022 var det en
nasjonal nedgang i søkertall, og for første gang påmange år så også NTNU en tydelig nedgang i antall
søkere. Styret er samtidig glad for at NTNU har godt

6

kvalifiserte søkere både til bredden av studieprogram og innenfor hovedprofilen.
Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT)
har i 2022 ført tilsyn med NTNUs kvalitetssystem.
Dette har krevd mye innsats av alle involverte og
styret ser fram til tilbakemeldingen fra NOKUT for
enda bedre å kunne følge opp NTNUs høye ambisjoner for utdanningskvalitet.
Studentenes helse- og trivselsundersøkelse fra
2022 viser at et økende antall studenter har psykiske utfordringer. Dette viser tydelig at studentens
situasjon må følges tett også uten pandemi. I en
brytningstid mellom digital og fysisk studiehverdag,
er styret opptatt av at NTNU finner en balanse som
gir et godt og inkluderende læringsmiljø som bidrarbåde til trivsel og god læring.
NTNUs første kvalitetsmelding for forskning ble lagt
fram for styret i 2022. Kvalitetsmeldingen danner etgodt grunnlag for å videreutvikle forskningskvalitet
ved NTNU. Styret er tilfreds med at kvalitetsmelding
for forskning viste at NTNUs forskningsvirkemidler
har god effekt, og at majoriteten av søkere og tildelte ERC-prosjekter de siste årene har kommet som
et resultat av NTNUs toppforskningsinitiativer. I en
situasjon med sterkere konkurranse om forskningsmidler må mer av midlene hentes i internasjonal
konkurranse, og selv om tilslagsprosent i første delav Horisont Europa er høy, mener styret at NTNU
fortsatt har et potensial for å øke deltakelse og gjennomslagskraft i forskningskonkurranser.
Nedstengingen under pandemien ga bekymringer
for ph.d.-kandidaters og forskeres faglige nettverk
og anledning til utenlandsopphold, og for det psykososiale arbeidsmiljøet. Styret noterer at situasjonen
kan ha ført til forsinkede p.hd.-kandidater, og dermed til at antallet uteksaminerte ph.d-kanditateri 2022 var lavere enn forventet. Styret er likevel
tilfreds med antallet ph.d.-kandidater som fullførte
graden sin ved NTNU i 2022, og at andelen internasjonal sampublisering er opprettholdt.
Styret er godt orientert om hvordan NTNU jobber
strategisk for å nå sine utviklingsmål innen innovasjon og nyskaping, og er tilfreds med at det
systematiske arbeidet gir gode resultater. En av
NTNUs styrker ligger i mulighetene for tverrfaglig kunnskapsutvikling og -anvendelse og styretønsker å se et enda større volum av aktiviteter hvor
NTNU omsetter kunnskap til løsninger som bidrar
til omstilling og verdiskaping, spesielt gjennom
de mange ph.d.-kandidatene tilknyttet NTNUsbærekraftsatsing.

Styrets beretning 2022

Styret hadde sitt første styreseminar og -møtei Ålesund i august. Seminaret ga et godt innblikk i
den faglige aktiviteten ved NTNU i Ålesund og det
unike samspillet fagmiljøene der har med regionaltnærings- og arbeidsliv. NTNUs arbeid for å styrke
langsiktig samarbeid med etablert næringsliv
og offentlig sektor har i 2022 gitt utslag i bådeetablering av en rekke tverrfaglige forsknings- og
innovasjonsprosjekter knyttet til de strategiskesamarbeidsavtalene med arbeidslivet, og et økt
antall inngåtte lisensavtaler.

I NTNUs risikobilde pekes det på redusert evne til ålykkes i kampen om de internasjonale talentene og
til å tiltrekke, rekruttere, utvikle og beholde ansatte.
Styret er opptatt av at NTNU jobber målrettet og
systematisk for å utvikle ansattes kompetanse og
karriere. Styret er tilfreds med at NTNU har hatt en
jevn nedgang i bruken av midlertidige ansettelser desiste årene, men ser at ytterligere tiltak må iverksettes for å møte forventingene som stilles til organisasjonen og for å unngå at midlertidighet fører til tap
av kompetanse.

RAMMEBETINGELSER OG UTFORDRINGER

Størrelsen på administrasjonen i forhold til antallet
studenter og vitenskapelige ansatte er redusert
over tid parallelt med økte oppgaver og krav, er
krevende for organisasjonen. Styret vil følge medpå utviklingen framover - spesielt med tanke påhvilke konsekvenser dette kan få for den fagligevirksomheten ved NTNU. NTNU har i 2022 arbeidet
med å forberede store omlegginger av våre viktigste
administrative støttesystemer, og styret forventer at disse vil bidra til større effektivitet i mange
støtteprosesser.

Styret opplever at strategien for perioden fram mot
2025 nå må realiseres innen endrede rammebetingelser. NTNU har over tid hatt årlig budsjettvekst
og sterk volumvekst, men i 2022 fikk NTNU for første
gang en realnedgang i bevilgninger fra Stortinget.
Med utsikter til stagnasjon i bevilgningene kombinert med økte forventninger fra samfunnet, er
styret bekymret for NTNUs økonomiske bærekraftog for at kvalitet i kjerneoppgavene settes underpress dersom volumveksten fortsetter. Styret vil i2023 følge opp rektors arbeid med dimensjoneringog porteføljeutvikling og forventer at dette arbeidet
sammen med utredningen i regi av NTNUs interne
finansieringsutvalg vil adressere slike utfordringer.
Styret har behandlet redefinering av campussamlingsprosjektet, og sluttet seg til at arbeidet med
å samle campus i Trondheim fortsetter. Styret er
bekymret for om gjennomføring av campussamling
innenfor vesentlig trangere økonomiske rammer vil
innebære en betydelig svekkelse av rammebetingelsene for utvikling av kvalitet i den faglige kjernevirksomheten, ansattes arbeidsmiljø, studenteneslæringsmiljø og av miljø- og klimaambisjon i campus.
Styret forutsetter dialog mellom departementet og
NTNU i videre prosess mot beslutning og i utvikling
av konsept.
Situasjonen rundt finansieringen fra Norges
forskningsråd har i 2022 gitt usikkerhet om rammebetingelsene for forskningen. Styret noterer seg
at NTNU i en periode vil rammes av de reduserte
tildelingene som ble vedtatt for 2022 og 2023.
Regjeringens forslag til endring i eksportkontrollforskriften kan gjøre internasjonalt samarbeid om
forskning vesentlig mer krevende, også med landhvor Norge har sikkerhetspolitisk samarbeid. Den
geopolitiske situasjonen krever at man tar sikkerhet
på alvor, men styret er bekymret for hvilke konsekvenser innstramminger i tiltakene mot ulovlig
kunnskapsoverføring vil ha for forskningsaktiviteten, og mulighetene til å rekruttere internasjonalt.

RESSURSBRUK OG INTERNKONTROLL I 2022

Styret mener NTNU har god styring og kontroll, og
forvalter ressursene forsvarlig og effektivt. NTNU
har gjennom 2022 videreutviklet prosesser og
metodeverk for overordnede risikovurderinger, og
styret blir jevnlig forelagt overordnet risikobilde for
NTNU. Styret forventer at arbeidet med å utvikle
risikovurderinger og tilhørende tiltak fortsetter i2023.
En ekstern evaluering av NTNUs håndtering av
pandemien konkluderte med at NTNU har evnet åivareta organisasjonens kjernevirksomhet. Styret
verdsetter den betydelige arbeidsinnsatsen som
er lagt ned for å muliggjøre dette. I kjølvannet av
evalueringen må NTNU benytte lærings- og forbedringspunkter til å bli enda bedre rustet til å møte
fremtidige uventede hendelser.
Rekrutteringsutfordringer, høy turnover og leveranseproblemer under og etter pandemien har medført
at forsinkelser i planlagt aktivitet, noe som gjennom
2022 har resultert i fortsatt høye avsetninger. Styret
er opptatt av at NTNU skal ha en planmessig nedbygging av avsetningene gjennom blant annet å realisere strategisk viktige investeringer i oppgradering
av bygg og infrastruktur og ser frem til en helhetlig
plan for langsiktig strategisk utvikling av bygg og
eiendommer.

7

Årsrapport 2022 | NTNUPRIORITERINGER I 2023

Den nye utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet bygger på strategien Kunnskap
for en bedre verden, og bærebjelkene Kvalitet,Bærekraft og Ett NTNU. Mål og styringsparameterei utviklingsavtalen utgjør NTNUs periodeplan for
perioden 2023-2026. En viktig prioritering i 2023
er iverksetting av avtalen og utvikling av systematikk for måling og oppfølging i det nye fireårige
planperspektivet.
Styret har merket seg føringer i tildelingsbrevet
fra Kunnskapsdepartementet, herunder omtale av
sikkerhet og beredskap. Som følge av nye myndighetskrav og en mer usikker verdenssituasjon, er
beredskap, sikkerhet, inkludert informasjonssikkerhet, og personvern særlig viktige innsatsområder
for NTNU. Styret er opptatt av at dette arbeidet
framover innlemmes i den helhetlige virksomhetsstyringen og internkontrollen ved NTNU og styret
forventer at dette arbeidet gis prioritet.
Trondheim 6. mars 2023

MEDLEMMER I NTNU-STYRET I 2022
Eksterne representanter
Styreleder Remi Eriksen
Bente M. Stallknecht
Jan-Frode Janson
Nina RefsethInterne representanter:
Representanter for de vitenskapelig ansatte:
Aksel Tjora (permisjon 01.08.22-31.07.23)
Anne C. Elster (01.08.22-31.07.23)
Bjørn Helge Skallerud
Ingrid Bouwer Utne
Representant for midlertidig vitenskapelige ansatte:
Idd Andrea Christensen (frem til 31.07.22)
Unni Soltun Andreassen (fra 01.08.22)
Representant for de teknisk-administrativt ansatte:
Kjersti Møller
Representanter for studentene
Amalie Farestvedt (frem til 31.07.22)
Jørgen Valseth (frem til 31.07.22)
Emilie Faarup Storvik (fra 01.08.22)
Roar Høiby Brakstad (fra 01.08.22)

8Styrets beretning 20229Årsrapport 2022 | NTNU

10
Foto: Felix Seifert/NTNU

2

INTRODUKSJONTIL VIRKSOMHETEN
OG HOVEDTALL

11Årsrapport 2022 | NTNU

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet(NTNU) er Norges største universitet, med historie tilbake til 1910 og røtter tilbake til 1760 og Det
Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS).
Hovedsetet ligger i Trondheim, med campuser i
Gjøvik og Ålesund. NTNU har åtte fakulteter samt
NTNU Vitenskapsmuseet.

Vår visjon: Kunnskap for en bedre verden

Kunnskap gir mennesker muligheter og innflytelse,og er et fundament for å ta gode valg. Kunnskap
inspirerer og utfordrer, endrer holdninger, tenkemåter og hvordan vi ser verden. Demokratietvårt styrkes av en opplyst debatt og faktabasert
kunnskap. Kunnskap utviklet ved NTNU skal komme
fellesskapet til gode, og man skal kunne stole påat kunnskap fra NTNU er basert på vitenskapelige
metoder og har kommet frem i tråd med normer for
utvikling av god vitenskap.
Kunnskap og teknologiutvikling gir muligheter for åøke den bærekraftige verdiskapingen og for å finnesvar på store utfordringer. Verden har gjennom FN
blitt enige om 17 bærekraftsmål. NTNU vil bidra
aktivt til å nå bærekraftsmålene.

Samfunnsoppdraget

Samfunnsoppdraget rommer både de forventningene omverdenen har til oss og de samfunnsoppgavene vi selv ønsker å løse. Vi har et generelt
oppdrag som er likt det andre universiteter har slik
det bl.a. kommer til uttrykk gjennom universitetsog høgskoleloven og sektormålene, og et spesielt
oppdrag som gjør oss unike.
Vårt generelle oppdrag
Som universitet har NTNU et ansvar for å frembringe nye perspektiver for langsiktig, grunnleggende forskning og for utdanning av fremragende
kandidater. Vi tilbyr forskningsbasert utdanningpå alle nivåer. Vi utvikler og formidler kunnskap

og forvalter kompetanse om natur, mennesker,
samfunn og teknologi. NTNU er en kulturbærer og
bidrar til innovasjon i samfunn og arbeidsliv.
En av universitetets oppgaver er å delta i en kunnskapsbasert og faktabasert offentlig debatt. Vi bruker vår viten til beste for samfunnet. Vi engasjerer
oss i å løse globale utfordringer. Vår virksomhet
fremmer utvikling, menneskerettigheter og tverrkulturell dialog.
Vårt spesielle oppdrag
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, med et tyngdepunkt
innen profesjonsutdanning.
Vi bidrar til å utvikle Norge. Vi skaper verdier, økonomisk, kulturelt og sosialt, og har en nasjonal rolle i åutvikle det teknologiske grunnlaget for fremtidens
samfunn.
Med vår hovedprofil og tverrfaglige styrke bidrar
vi til å løse sammensatte problemstillinger. Vi er enpremissleverandør for omstilling og grønt skifte, og
vi bidrar til et konkurransedyktig næringsliv og en
god offentlig sektor gjennom samarbeid om nye
praksiser, prosesser og produkter.
Kunstfag er en sentral del av identiteten til NTNU. Vi
har også et ledende universitetsmuseum med unike
vitenskapelige samlinger og publikumsutstillinger.
Som flercampusuniversitet er NTNU en tydelig aktør
i byene og regionene der vi har vår hovedaktivitet.

Organisering

NTNU er underlagt Kunnskapsdepartementet (KD).
Styret er NTNUs øverste organ og representerer
institusjonen overfor offentlige myndigheter. Remi
Eriksen er NTNUs styreleder. Rektor er styrets
sekretær og daglig leder ved NTNU. Anne Borg harvært rektor ved NTNU siden desember 2019.

NTNUs styrke er vår
teknisk-naturvitenskapelige
hovedprofil kombinert med faglig
bredde og tverrfaglighet.
Foto: Mentz Indergaard/NTNU Info

12

Introduksjon til virksomheten og hovedtall

Utdanning

NTNU er landets fremste institusjon for høyere
teknologiutdanning og utdanning av ingeniører.
Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et
bredt fagtilbud innen naturvitenskap, samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora, medisin og
helsevitenskap, økonomisk-administrative fag, arkitektur og kunstfag.

RektorAnne Borg

Styreleder
Remi Eriksen

Virksomheten er organisert i åtte fakulteter og
Vitenskapsmuseet.

Utdanningen ved NTNU skal være fremtidsrettet
og relevant for studentene, for arbeidslivet og forverden. Ved endt utdanning skal NTNU-kandidaten
kunne faget sitt, være mer nysgjerrig enn da vedkommende begynte og ha gode verdier. Studentene
tar kunnskapen med seg ut i verden og anvenderden på globale utfordringer. Det gir «Kunnskap foren bedre verden» i praksis.

STYRETREKTOR

Avdeling for
utdanningskvalitet

Avdeling forstudieadministrasjon

Prorektor for
utdanning

Prorektor forforskning

Avdeling forstudenttjenester

UniversitetsbiblioteketDethumanistiske
fakultet

Fakultet for
arkitektur og
design(HF)
7 institutt(AD)
4 institutt

Viserektor
NTNU
i Gjøvik

Fakultet for
informasjonsteknologi og
elektronikk(IE)
7 institutt

HR- og HMS
avdelingen

Stab

Komm.avdelingen

Prorektor fornyskaping

Direktør fororganisasjon og
infrastruktur

Avdeling for
dokumentasjonsforvaltning

IT-avdelingenØkonomiavdelingen

Eiendomsavdelingen

Fakultet foringeniørvitenskap

Fakultet formedisin og
helsevitenskap

Fakultet for
naturvitenskap(IV)
8 institutt(MH)
8 institutt(NV)
8 institutt

55 INSTITUTTER

Fakultet forsamfunns- og
utdanningsvitenskap(SU)
7 institutt

Stab

Avdeling forvirksomhetsstyring

Campusutvikling

Avdeling forforskning,
innovasjonog eksternerelasjoner

Fakultet forøkonomi

NTNU
Vitenskapsmuseet(ØK)
4 institutt(VM)
2 institutt

Viserektor
NTNUi Ålesund13

ENERGIÅrsrapport 2022 | NTNU

ENERGI

Forskning og kunstnerisk utviklingsarbeid

Ved NTNU driver vi forskning og kunstnerisk
utviklingsarbeid på høyt internasjonalt nivå innenfor en rekke fagområder – og i grensesnittet mellomdem. NTNU har et særlig ansvar for å drive tverrfaglig forskning og samarbeider tett med næringslivet.
Mye av forskningen krever avansert vitenskapelig
utstyr, og NTNU har mer enn hundre forskningslaboratorier. Vi har forskningsgrupper og laboratorier
i internasjonal toppklasse som gir rike utviklingsmuligheter for unge forskertalenter. Vårt mål er å bidra
til samfunnsutviklingen i dag og i framtiden.

Doktorgradsutdanning

Doktorgradsutdanningen er en strukturert grad
som normert tar tre år. Det er også vanlig med etfjerde år der kandidaten underviser. NTNU er partner i en rekke nasjonale forskerskoler innenfor ulike
fagområder. Hver forskerskole består av et nettverk
av institusjoner som samarbeider om doktorgradsutdanningen. En doktorgrad fra NTNU gir grunnlag
for ledende arbeid i næringsliv, forvaltning, høyere
utdanning og forskning.

Innovasjon, nyskaping og samarbeid medarbeidslivet

Vår tverrfaglige profil og erfaring i samarbeid med
samfunnet og bedrifter gir NTNU et konkurransefortrinn. Vår ambisjon er å være en viktig bidragsyter
til bærekraftig verdiskaping. Innovasjon er mer enn
å utvikle bedrifter basert på nye ideer. Samfunnet
trenger nye bærekraftige løsninger, oppfinnere,innovatører og videreutviklere av både metoder,produkter, arbeidspraksis og tjenester innen eksisterende og nytt arbeidsliv. Det finnes knapt noe
mer spennende enn at ideer fødes, konkretiseres og
blir til noe nytt. NTNU bidrar til omstilling av norsk
arbeidsliv gjennom forsknings- og innovasjonssamarbeid med privat næringsliv og offentlig sektor.

Formidling

NTNU formidler kunnskap fra forskning, utdanningog nyskaping. Vår formidling favner samlinger, kunst
og kultur. NTNU skal være i åpen og konstruktiv
dialog med samfunnet og bidra til kunnskapsbasert,
offentlig debatt der også studenter og ansatte deltar. NTNU bistår beslutningstakere og næringsliv
med forskningsbasert kompetanse. NTNU skal væresynlig, med godt omdømme nasjonalt og internasjonalt, og utvikle og ta i bruk nyskapende virkemidler
og medier.

Museumsvirksomhet

NTNU Vitenskapsmuseet er ett av i alt seks universitetsmuseer i Norge, og en av Norges ledende institusjoner innenfor sikring, bevaring, tilgjengeliggjøring

14

HELSE

og forskning på natur- og kulturhistorisk materiale
fra Norge og resten av verden.

ENERGI
Satsingsområder

ENERGI

HELSE

HELSE

HAVROM

HAVROMBÆREKRAFTNTNU har fire tematiske satsingsområder i 2014–
2023: NTNU Bærekraft, NTNU Energi, NTNU Havromog NTNU Helse. NTNUs tematiske satsningsområder
skal løse komplekse utfordringer av stor betydning
HELSE
HAVROM tverrfagligBÆREKRAFT
for samfunnet
gjennomsamarbeid.
NTNUs strategiske satsing på tre muliggjørende
teknologier i perioden 2011–2023 omfatter bioteknologi, IKT og nanoteknologi. Muliggjørende teknologier
er tverrfaglig
basert grunnleggende forskning
HAVROMBÆREKRAFT
som bidrar til å utvikle nye næringer, produkter og
løsninger innen en rekke samfunnsområder.

Sentre og samarbeid

NTNU er vertskap for to nasjonale sentre for fremBÆREKRAFT
ragendeutdanning (SFU), seks nasjonale sentre
for fremragende forskning (SFF) og tolv sentre
for forskningsdrevet innovasjon (SFI) samt tre
forskningssentre for miljøvennlig energi (FME). Vi er
i tillegg partner i en SFU, tre SFF, 14 SFI og sju FME.
NTNU har Kavli Institute for Systems Neurosciencesom drives sammen med Senter for nevrale nettverk. Videre har NTNU tre K.G. Jebsen-sentre innen
medisinsk forskning. Utover dette er NTNU vertskap
for en rekke forskjellige sentre innen flere forskjellige fagfelt.
Vi samarbeider tett med St. Olavs Hospital, universitetssykehuset i Trondheim, og SINTEF, et av
Europas største, uavhengige forskningsinstitutter
og en av Europas største organisasjoner innen
forskningskontrakter. NTNU er partner i 42 Geminisenter, som er en modell for strategisk samhandlingmellom parallelle faggrupper ved NTNU, SINTEF,
Universitetet i Oslo og St. Olavs Hospital.

Introduksjon til virksomheten og hovedtall

NTNU har et bredt internasjonalt nettverk, og samarbeider med rundt 1500 institusjoner i verden om
forskning og utdanning. Vi har eget NTNU-kontor i
Brussel, i samarbeid med Universitetet i Bergen og
SINTEF. Nordic Five Tech er en strategisk allianse
mellom de fem ledende tekniske universiteter i
Norden; Chalmers, KTH, Aalto Universitetet, DTU
og NTNU. Fra 2020 er NTNU også del av universitetsalliansen ENHANCE – European Universities
of Technology Alliance sammen med TU Berlin,
Chalmers, RWTH Aachen, TU Warsawa, Politecnico
Milano og UP Valencia. ENHANCE har status som
Europeisk universitetsallianse under Erasmus+,Europakommisjonens nye fyrtårnsatsing for å økekvalitet og konkurranseevne til europeisk UH-sektor.
Sammen med 12 andre europeiske universiteterstartet NTNU i 2022 i European Ocean Research and
Education Alliance (EOREA), en allianse med mål omå styrke havforskningen.

Hovedtall

Grovt regnet utgjør NTNU om lag 20 % av universitets- og høgskolesektoren i Norge. NTNU har iunderkant av 20 % av ressursene, står for litt under
20 % av sektoren sine utdanningsaktiviteter og noe
over 20 % av forskningsaktiviteten.

Hovedtall NTNU (kilde: DBH/”Utvalgte nøkkeltall”)
Ressurser

2018

2019

2020

2021

2022

Endring
2021-22

Totale inntekter (tall i tusen kr)

9 124 390

9 575 772

9 864 005

10 372 849

10 571 592+ 198 743

- herav bevilgning fra KD og andre departementer

6 676 692

6 838 201

7 150 913

7 427 173

7 438 244

+ 11 071- herav bevilgning fra EU og Norges forskningsråd

1 257 867

1 314 340

1 145 322

1 433 459

1 411 336

-22 123

Antall årsverk totalt

7 402

7 601

7 762

7 953

8051

+ 98

Antall årsverk i Faglige stillinger (KDs definisjon)

4 669

4 827

4 927

5 067

5141

+ 74

Kjernevirksomheten

2018

2019

2020

2021

2022

Endring
2021-22

Antall studenter

41 14741 96742 37944 16943 420-749

Antall produserte studiepoeng (60-poengsenheter)

29 21529 81432 03132 49831 831-662

Personer med fullført studieprogram

8 420

8 912

8 909

9 302

9 590

+288

Antall publikasjonspoeng*

5 647

6 084

6 544

7 282

Avlagte doktorgrader

397

377

406

415

399

-19

* 2022 tall foreligger ikke per dags dato15Årsrapport 2022 | NTNU

43 420STUDENTER
CA.

8 700

KANDIDATERUTEKSAMINERT ÅRLIG

CA.

6 200

VITENSKAPELIGE
PUBLIKASJONER ÅRLIG

399

AVLAGTEDOKTORGRADER

20

BEDRIFTERETABLERT HVERT ÅR
med utspring fra NTNU

16

Introduksjon til virksomheten og hovedtall

Foto: Felix Seifert/NTNU

17Årsrapport 2022 | NTNU

Tabellen under viser hovedtall for NTNU.

Foto:
18Thor Nielsen / NTNU

3ÅRETS AKTIVITETER
OG RESULTATER

19

Årsrapport 2022 | NTNU

Universitets- og høyskoleloven fastsetter universiteter og høyskolers formål. Vi skal tilby høyere utdanning på høyt internasjonalt nivå, og vi skal utføre
forsking og faglig og kunstnerisk utviklingsarbeidpå høyt internasjonalt nivå. Videre skal vi formidle
kunnskap om virksomheten og utbre forståelse forprinsippet om faglig frihet og anvendelse av vitenskapelige og kunstneriske metoder og resultater.
Etter endringene i UH-loven i 2021 framgår detogså at vi som universitet har som formål å bidra
til en miljømessig, sosialt og økonomisk bærekraftig
utvikling.
Regjeringen fastsetter mål og langsiktige prioriteringer i Langtidsplan for forskning og høyere utdanning (LTP). I Prop. 1 S under budsjettkapittel 260
fastsatte Kunnskapsdepartementet fire nasjonale
mål for universitets- og høyskolesektoren for 2022:

1. Høy kvalitet i utdanning og forskning
2. Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping
og omstilling
3. God tilgang til utdanning
4. Effektiv, mangfoldig og solid høyere utdanningssektor og forskningssystemI dette kapitlet viser vi hvordan NTNU løser samfunnsoppdraget og hvordan våre aktiviteter og
resultater i 2022 har bidratt til sektormålene. Dette
gjør vi gjennom en resultatrapportering i henhold
til utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet(2021-2022) og NTNUs egne virksomhetsmål, samt
de nasjonale styringsparameterne. Kapitlet inneholder også rapportering på særskilte områder og
tildelinger.

Foto: Sissel Basso / NTNU

20Årets aktiviteter og resultater

3.1 Gjennomføring av
årsplan 2022
Ved NTNU ønsker vi å bidra til «Kunnskap for en
bedre verden». Vi vil arbeide aktivt til å nå FNs bærekraftsmål og være premissleverandør for omstillingen til et bærekraftig samfunn. Strategien til NTNU
inneholder 36 utviklingsmål for hva som må endresfor å realisere ambisjonene innen 2025, og som vi
må arbeide systematisk med over tid.
I dette kapitlet gjennomgås aktiviteter og resultater
knyttet til NTNUs årsplan for 2022. Målene viser
til områder som ble prioritert i 2022 for å realisere
strategien Kunnskap for en bedre verden innen
2025.

styringsparametere. Se kapittel 3.4 for vurdering av
status og måloppnåelse på styringsindikatorene.
Mye godt utviklingsarbeid fra 2021 fortsatte med
full kraft inn i 2022. Den vedvarende pandemisituasjonen preget fortsatt samfunnet ved starten avåret og har på enkelte områder gitt mer krevende
arbeidsforhold for ansatte og studenter ved NTNU.
Oppsummert er NTNU fornøyd med samlet måloppnåelse i 2022 og årsrapporten viser vesentlige framskritt i tilknytning til målene vi satte oss for året.

Årsplanen inneholder åtte mål for NTNU. De fem
første av disse inngår i utviklingsavtalen med
Kunnskapsdepartementet (2021-2022), mens de tre
siste er våre interne virksomhetsmål. Bærekraft,
Kvalitet og Ett NTNU er fellesnevnere for de åttemålene, og har i 2021 og 2022 vært retningsgivende
for NTNUs fellesprioriteringer.
Årsplanen inneholder en beskrivelse av hvert mål,samt hvordan vi vil vurdere måloppnåelse. Detteer primært basert på kvalitative vurderinger og
beskrivelser. I tillegg til å vurdere måloppnåelse
knyttet til hvert mål, følger vi den langsiktige utviklingen av virksomheten gjennom KDs nasjonale

NTNUs mål for 2022 – utviklingsavtalen med KD og virksomhetsinterne mål:1. NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen
gjennom å videreutvikle sitt studietilbud, medvekt på utvalgte fagområder.
2. NTNU skal styrke den utdanningsfaglige kompetansen ved systematisk
kompetanseutvikling.
3. NTNU skal utvikle flere talenter og flere
forskningsmiljøer på høyt internasjonalt nivå.
4. NTNU skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten og bidraget til bærekraftig innovasjon
med utspring fra klynger og sentre.
5. NTNU skal planlegge og videreutvikle det
strategiske grunnlaget for framtidens

campuser. De skal sikre gode arbeidsplasserog godt og forsvarlig arbeidsmiljø for ansatteog studenter, tverrfaglig samhandling og
sosiale kvaliteter.
6. Vi skal videreutvikle sterke forskergrupper,
internasjonalt samarbeid og åpen vitenskap.
7. Vi skal styrke vår rolle som kunnskaps- og
kompetanseleverandør for bærekraftig
utvikling og bærekraftige løsninger.
8. Vi skal videreutvikle kvaliteten og effektiviteten i tjenester og prosesser som støtter opp
om kjernevirksomheten.

21Årsrapport 2022 | NTNU

MÅL 1
NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen
gjennom å videreutvikle sitt studietilbud, med vekt på utvalgte fagområder.
NTNU jobber systematisk og kontinuerlig med
utvikling av studietilbudene, og det systematiske
kvalitetsarbeidet danner et kunnskapsgrunnlag
som brukes i strategisk utvikling på program- og
porteføljenivå. Fakultetene jobber med å utvikle
og dimensjonere programporteføljen for å sikre atden er attraktiv, holder høy faglig kvalitet og gjenspeiler vår egenart samtidig som den er økonomiskbærekraftig.
NTNU har stor faglig bredde i studieporteføljen,
og det er dermed variasjon i utviklingstrenderog satsninger innenfor de ulike fagområdene.
Gjennomgående tendenser i NTNUs strategiske
porteføljeutvikling er: arbeid med bærekraftselementer i utdanningen; styrking av tilbud om livslanglæring; gjennomføring av Framtidens studier-prosjektene; styrking av studentenes læringsmiljø ogsosiale tilhørighet; samt internasjonalisering gjennom økt mobilitet og inkludering av internasjonale
perspektiver i studieprogrammene.
I utviklingsavtalens vurdering av måloppnåelse
for dette virksomhetsmålet har vi pekt særskilt påarbeidet med prosjektene Framtidens teknologistudier og Framtidens HUMSAM-studier, samt livslanglæring.

Fremtidens teknologistudier (FTS)Våren 2022 startet implementeringen av anbefalingene fra prosjektet Fremtidens teknologistudier (FTS). Fagmiljøene har utformet planer med
utgangspunkt i veikartet fra prosjektets sluttrapport. FTS-anbefalinger er tatt inn i flere periodiske
evalueringer av eksisterende studieprogrammer, og
flere nye studietilbud er designet fra bunnen av som
FTS-programmer1.
Et av de bærende pedagogiske prinsippene i FTS er
at undervisning og læringsaktiviteter i NTNUs teknologistudier allerede fra studiestart bør foregå i entydelig og (arbeids-)relevant kontekst. I lys av detteer det jobbet med videreutvikling av store basisemner, eksempelvis emnene i statistikk i ingeniørutdanningen og matematikk i sivilingeniørstudiet.

1

22

Forvaltningsutvalgene for ingeniørutdanningene
og sivilingeniørutdanningene, FUI og FUS, har satt igang prosesser for å videreutvikle sentrale elementer i de to utdanningene i tråd med anbefalingene
fra FTS. I 2022 kom rapporten «Oppfølging av
ph.d.-utdanningen i Fremtidens teknologistudier»som vurderer og anbefaler hvilke FTS-prinsipper
som bør legges til grunn for videre utvikling av deteknologiske ph.d.-utdanningene.

Fremtidens HUMSAM-studier (FHS)

Prosjektet Fremtidens HUMSAM-studier (FHS) ble
avsluttet i januar 2022, og sluttkonferanse medintern og ekstern deltakelse ble arrangert i april.
Sluttrapporten fra prosjektet inneholder anbefalinger til prorektor, fakultet og institutt om hvordan
NTNU skal utvikle de beste studiene for fremtiden.
Prosjektet har utviklet verktøy og utredninger som
kan brukes både til internt arbeid med porteføljeutvikling og kompetansediskusjoner, men også som
grunnlag for ytterligere profilering av HUMSAMstudiene. Prosjektet stimulerte gjennom såkornmidler til fagmiljøinitierte prosjekter, nettverk og
aktiviteter i tråd med anbefalingene fra prosjektet.
FHS er nå i en driftsfase, og er tatt inn i linja.
Anbefalingene fra FHS-prosjektet følges opp gjennom regulære fora og bestillinger, med spesielt
fokus på studieportefølje, kompetanseprofilerog arbeidslivsrelevans. I 2022 kom «Rapport fra
arbeidsgruppe om overførbare ferdigheter PhD»
som har som utgangspunkt at stipendiaters fremtidige arbeidsliv både er innenfor og utenfor universitetet. Rapporten følges opp av de respektive
FHS-fakultetene, sammen og hver for seg.

Tverrfaglig samarbeid mellom FTS og FHS

De to prosjektene om framtidens studier har
samarbeidet på flere områder, blant annet om
arrangering
av
arbeidsrelevanskonferansen
Framtidskraft sammen med TRD3.0 og TrondheimNæringsforening, og Eksperter i Team-landsbyer
innen Fremtidens studier-tematikker. FHS og FTS
bidrar inn i utviklingsarbeid på utdanningsområdet,og det er etablert en arbeidsgruppe som ser påhvordan anbefalingene fra begge prosjektene kan
tas inn i eksisterende prosesser og strukturer ved
NTNU.
FHS med FTS har samarbeidet om konseptualisering og utvikling av Tverrfaglig profil (TFP) innenfor

Disse har nå enten tatt opp sine første studenter eller vil snart gjøre det. Dette gjelder bl.a. ingeniørprogrammene
Automatisering og intelligente systemer, Elektrifisering og digitalisering, og Elektronisk systemingeniør, samt det fem-årige
sivilingeniørprogrammet Maskin- og energiteknologi.

Årets aktiviteter og resultater

tematikkene bærekraft og digitalisering. Tverrfaglige
profiler (TFP) er en felles utdanningspilot som utforsker det tverrfaglige rommet mellom HUMSAM- og
teknologistudiene, og vil gi NTNU grunnlag for å
utvikle modeller for studietilbud på tvers av NTNUs
mange fagmiljø. Studenter på 22 utvalgte bachelorprogram ved fire fakultet 2 kan søke opptak til
en tverrfaglig profil med tema Digital innovasjon,
Digital transformasjon, kultur og samfunn ellerBærekraft. Tilbudet piloteres første gang studieåret
2022/23.

Livslang læring

Livslang læring/etter- og videreutdanning har hattstor oppmerksomhet på NTNU også i 2022. Det er
etablert nye videreutdanningstilbud i CO2-fangst og
hydrogen som energibærer, batteriteknologi, livssyklusvurdering (LCA), digital sikkerhet og kompletterende utdanning for sykepleiere (med utdanning fra
land utenfor EU/EØS) m.m. I løpet av året har NTNU
jobbet med å få på plass nye videreutdanningstilbud
innen havvind og solenergi, som vil bli gjennomført
for første gang i 2023.
Totalt sett har det vært noe nedgang i omfanget av
videreutdanning i 2022 sammenlignet med 2021.
Ifølge FS gjennomførte 8153 eksamen på videreutdanningstilbud i 2022, mot 9020 året før. Et presset
arbeidsmarked gjør at mange ikke tar seg tid til videreutdanning og det har vært krevende med rekruttering innen enkelte emner. I tillegg var omfanget
av videreutdanning under pandemien ekstra høyt.
Det har i 2022 vært færre utlysninger av midler til
fleksible studier og videreutdanningstilbud fra
HK-dir enn i 2020 og 2021. Totalt fikk NTNU 12,8 millkr gjennom utlysninger til fleksible utdanningstilbud

og bransjeprogram i 2022. Dette resulterte i ca. 10
enten nye eller oppskalerte videreutdanningstilbud innenfor eksempelvis helsedata, treforedling,
digitalisering og automatisering i energisektoren,arbeidsinkludering og tjenestedesign.
Fagmiljøenes behov for støttetjenester til utvikling
av etter- og videreutdanningstilbud er kartlagt i 2022,
og resultatene tas inn i arbeidet med ny organisering
av utdanningsområdet i Fellesadministrasjonen.

MÅL 2
NTNU skal styrke den utdanningsfaglige
kompetansen ved systematisk kompetanseutvikling
I utviklingsavtalens vurdering av måloppnåelse
for dette virksomhetsmålet har vi pekt særskilt påarbeidet med utvikling av utdanningsfaglig kompetanse og en helhetlig modell for læringsstøtte.

Utvikling av utdanningsfaglig kompetanse

Fra 2022 er det nye programmet for utdanningsfaglig
basiskompetanse over i en driftsfase. Programmet
er på 200 timer total og inneholder en felles generell introduksjon og en avsluttende refleksjonsdel
på totalt 120 timer. Deltakerne kan velge blant en
rekke 20-timers moduler, som dekker ulike utdanningsfaglige tema, for å fylle de resterende 80
timene. Ansatte kan gjennomføre moduler ogsåetter at basiskompetansedelen av programmet er
fullført. På denne måten vil modulene kunne spilleen viktig rolle i kontinuerlig utdanningsfaglig kompetanseutvikling. Vi ser at stadig flere miljøer ved

VIL UTDANNE FLERE BATTERIINGENIØRER
Det 2-årige masterprogrammet Materials Science andEngineering har fått godkjent en egen batterispesialisering
som en del av studieløpet. NTNU anslår at Norge vil trenge
2000 batteri-ingeniører innen 2025, og programmet vil
bidra til å utdanne flere studenter med batterikompetanse.
Den nye studieretningen heter Energy Storage: Batteries
and Hydrogen.
Ann Mari Svensson med studenter. Foto: Kim Ramberghaug/NTNU

2

Det humanistiske fakultet, Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk, Fakultet for samfunns- og
utdanningsvitenskap og Fakultet for økonomi

23Årsrapport 2022 | NTNUNTNU engasjerer seg og ønsker å utvikle moduler.
Vi ser også en sterk økning i søking på tilbudet om
basiskompetanse, dette kan knyttes til nye kompetansekrav i forbindelse med ansettelser og opprykk.
NTNUs offisielle læringsassistentopplæring, LAOS,
tilbys læringsassistenter i alle emner ved alle
fakulteter og institutter, både i Gjøvik, Trondheimog Ålesund. Etterspørselen og kapasiteten for
LAOS har stadig økt de siste årene. Tilbudet ble
oppskalert i 2021 for å tilpasse kapasiteten til
fagmiljøenes økte bruk av læringsassistenter. Ved
hjelp av blant annet ekstraordinære tildelinger fra
Kunnskapsdepartementet har NTNU kunnet utvide
bruken av student- og læringsassistenter for å bidra
til økt faglig oppfølging.
Det er laget et forslag til en plan for helhetlig utvikling av utdanningsfaglig kompetanse. Formålet er åbidra til bedre utdanningskvalitet i NTNU gjennom
utvikling av hensiktsmessige systemer og ordninger
som verdsetter undervisere med høy utdanningsfaglig kompetanse, og som fremmer ansattes karrierer. Oppfølgingen av planen startet høsten 2022.
Fokus i første omgang er på arbeidet med finansiering og dimensjonering av tilbudet om utdanningsfaglig kompetanse, og utvikling av felles rutiner og
regelverk for vurdering av realkompetanse.
Det har i arbeidet vært et spesielt fokus på kompetanse i god bruk av digitale verktøy. Det legges derfor til rette for erfaringsdeling mellom undervisere,det arrangeres kurs, og dette er et sentralt temapå NTNUs arrangement «Læringsfestivalen» som
har blitt en nasjonal møteplass for universitets- og
høyskolepedagogikk.
Det var 16 vitenskapelige ansatte som ble merittert underviser i 2022. Fagmiljøene til meritterteundervisere får midler til utviklings-prosjekter som
skal bidra til å heve utdanningen på den merittertes
institutt. Det er nå totalt 37 meritterte undervisereved NTNU. Det er opprettet et pedagogisk akademi
som ledes og organiseres av medlemmer som ertildelt status som merittert underviser. Akademietskal være en kollegial arena for å dele kunnskap og
erfaringer om utdanning og undervisningspraksis
på tvers av organisasjonen.
«Listen! - Centre for excellent jazz education» fra
Institutt for musikk/HF gikk til finalen i konkurransen om å få status som senter for fremragendeutdanning (SFU), men oppnådde dessverre ikke
SFU-status.

24

NTNU Toppundervisning har lyst ut midler til
utviklingsprosjekter innenfor vurdering, og til piloter innenfor automatisk begrunnelse. Det er ogsåarbeidet med formidling og spredning for porteføljen av utviklingsprosjekter i perioden 2017 – 2020
ved produksjon av videoer (se Toppundervisning- utviklingsprosjekter 2018-2020 - NTNU). Videoene
har som hensikt å videreformidle hvordan prosjektene har bidratt til å utvikle studentenes læring, og
hva man kan lære fra prosjektene.
Et nytt lederutviklingsprogram for studieprogramledere hadde oppstart og første samling i november
2022. Tre nye samlinger skal gjennomføres i løpet av
2023. I tillegg har Prorektor for utdanning gjennomført en samling for alle studieprogramledere ved
NTNU med tema «Programdrevet utvikling – studieprogramleders rolle».

Utvikling av en modell for helhetliglæringsstøtte

Prorektor for utdanning etablerte våren 2021 prosjektet Heilskapleg læringsstøtte med mandat om åutrede og implementere en helhetlig modell forlæringsstøtte (prosesser og verktøy som bidrar til
kvalitet i undervisning) innen utgangen av 2022. For
undervisere er det i dag utfordrende å ha oversikt
over alle enheter og prosjekter ved NTNU som tilbyr slik støtte. En helhetlig modell skal bidra til økt
utdanningskvalitet, og legge til rette for videre utvikling av støttetjenestene slik at de samspiller godt og
møter framtidas behov. Det er sentralt at
•
•

•
•

leveransen av tjenester oppleves som helhetlig
av brukerne
det er god samhandling, samt arbeids- og
ansvarsfordeling mellom ulike aktører og
enheter som tilbyr støttetjenester
tjenestene støtter NTNU sine mål, samt nasjonale strategier og føringer.
tjenester og kompetanse er godt kommunisert,
og at alle målgrupper opplever å få god støtte

I første fase har prosjektet kartlagt og skildret
status, behov og ambisjoner for læringsstøtte imålgruppene og støtteenhetene ved NTNU. Det er
hentet inn eksempler fra andre institusjoner nasjonalt og internasjonalt. I andre fase har prosjektet
utviklet et konkret forslag til modell for helhetliglæringsstøtte. Modellen viser hvordan samhandlingmellom enhetene kan fungere, hva målgruppene
kan få støtte til, og hvor og hvordan målgruppene
får denne støtten. I 2023 vil prosjektet lage en planfor implementering av modellen som også inkluderer arbeid med videreutvikling og forvaltning av
ansvar, roller og oppgaver.

Årets aktiviteter og resultater

MÅL 3
NTNU skal utvikle flere talenter og flere
forskningsmiljøer på høyt internasjonalt
nivå.
NTNU i 2022 har arbeidet systematisk med å styrke
forskningsmiljøene. Dette gjøres blant annet med
tiltak for kompetanseheving, nettverksbygging,internasjonale relasjoner og rekruttering, og generell videreutvikling av god forskningskultur.
Femte generasjon av Forskningsrådets sentervirkemiddel, Senter for fremragende forskning(SFF-V), ble utlyst med søknadsfrist i november
2020. NTNU sto bak 29 søknadsinitiativer hvorav
6 ble invitert til trinn 2 med søknadsfrist oktober
2021. Bevilgningsutvalget vedtok i september 2022
å innvilge ni søknader (av totalt 36) til SFF-V – kun
ett av disse var fra NTNU: Center for Algorithms

in the Cortex med professor May-Britt Moser som
senterleder.
Rektor valgte å støtte de fem andre søkermiljøene
som var i trinn 2, men som ikke fikk finansiering,
med èn ph.d.- og èn postdoktor stilling slik at de kanvære best mulig forberedt til neste søknadsrunde.
NTNUs tilslag i European Research Council (ERC)
har de siste par årene økt med flere nye tildelinger
hvert år. I 2022 ble NTNU tildelt fire nye ERC Starting
Grants (basert på to års utlysninger), to nye ERC
Consolidator Grants og ett ERC Proof of Concept
Grant.
Charles Butcher ved Institutt for sosiologi og
statsvitenskap skal i sitt ERC Consolidator-prosjekt
forske på historiske staters betydning for konflikt og demokrati i dag, mens Andrew Foote ved
Vitenskapsmuseet i sitt prosjekt skal forske på

ALGORITMER I HJERNEBARKEN, NY SFF TIL KAVLI-INSTITUTTET
Forskingsmiljøet ved Kavli-instituttet for nevrovitenskap
har gjennom mange år levert fremragende forskning. I
2022 ble de tildelt nytt Senter for fremragende forskning,
Centre for Algorithms in the Cortex. Dette er tredje gang
Kavli-instituttet konkurrerer seg til en SFF. Senterleder
May Britt Moser beskriver visjonen for senteret som å ta
i bruk og utvikle ny teknologi til å identifisere og forstå
fundamentale regelsett som cortex bruker for å beregne

og skape kognitive funksjoner. Kognitive funksjoner som
sansning, hukommelse og forestillingsevne har opphav
i hjernebarken. I dag vet vi lite om hvordan nevronene
fungerer sammen. Hvordan kan de komplekse nettverkene
forme seg til tankene våre? Målet for senteret er å bidra
med kunnskap for å forstå hva som skjer i hjernen når den
rammes av sykdom som f.eks. demens.

NTNUS FIRE NYE ERC STARTING GRANTS• Marius Korsnes ved Institutt for tverrfaglige kulturstudier: Utforske begrepet «sufficiency» innenfor urban,bærekraftig mat. Korsnes skal forske på hvorfor Kina
har endret matvanene de siste tiårene.
• Jason Hearst ved Institutt for energi- og prosessteknikk: Hvordan påvirkes opptak av karbondioksid (CO2)i havet av turbulens både i atmosfæren og i havet.
• Trine Moholt ved Institutt for sirkulasjon og bildediagnostikk tildelt: sammenhenger mellom trening og
morsmelk,• Lena van Giesen ved Institutt for biologi: forske påkorallen Lophelia.

Førsteamanuensis Lena van Giesen ved Institutt for biologi mottok 18
millioner kr i støtte fra Det europeiske forskningsrådet (ERC) for å forske på
kaldtvannskorallen Lophelia pertusa. Foto: Per Henning / NTNU

25

Årsrapport 2022 | NTNU

stingsilda i et evolusjonært perspektiv. May-Britt
Tessem har fått støtte gjennom sitt ERC Proof ofConcept-prosjekt til å standardisere vevsprøver forbiobanker.
NTNU ble ikke tildelt nye ERC Advanced Grants i
2022, men har fire finalister som har vært inne tilintervju i inneværende søknadsrunde. Generelt er
det en økning i antall søkere fra NTNU som inviteres
til finalerunden.
NTNU reviderte i 2022 sin ERC-handlingsplan for
perioden 2023 – 2025. Planen angir konkrete målog tiltak for en økning i antallet ERC-prosjekter ved
NTNU. Fakultetene vil første halvår 2023 utvikle sine
ERC-handlingsplaner basert på NTNU-planen. Detarbeides løpende med ERC i NTNU Stjerneprogram.
Onsager Fellowships, et tiltak under Toppforskningsprogrammet, skal bidra til rekruttering
av unge, internasjonalt anerkjente forskere for å
styrke NTNUs fagmiljøer. En ny utlysning av Onsager
Fellows ble gjennomført i 2022. Etter at fakultetene
nominerte fagmiljø høsten 2022, er nå 16 fagmiljøer
innstilt og deltar i videre prosess våren 2023.
Under Toppforskningsprogrammet ligger ogsåStjerneprogrammet.
Fjerdegenerasjon
av
Stjerneprogrammet er satt i gang med 25 deltagere.
Første samling ble gjennomført i mai og andre
samling, med fokus på bruk av mentor og banebrytende forskning, ble gjennomført i oktober. Andre
generasjon av Stjerneprogrammet ble avsluttet
med en samling i mai. Det har også vært samlinger
for tredje generasjon av programmet i 2022. Dette
programmet vil avsluttes i 2023.
Doktorgradsutdanning og postdoktorer kan finansieres gjennom EU-programmet Marie Sklodowska
Curie actions under pilaren for fremragende
forskning i Horisont Europa. I 2022 fikk NTNU
innvilget et høyt antall nye prosjekter, med 14 nye
postdoktorer og sju nye doktornettverk. I september 2022 ble det sendt 36 postdoktorsøknader,som er en nedgang etter flere år med jevn økning.
Nedgangen er en europeisk trend og henger blant
annet sammen med karanteneregler for søknader.
I november 2022 ble det sendt 54 søknader om

26

Indicators(2022).

doktornettverk, som er samme nivå som i 2021,
men en nedgang fra de siste årene av Horisont 2020.
Søknadsutviklingen støttes gjennom fellesarrangement og strukturert planlegging, og fakultetene
jobber systematisk med forpliktende oppfølging og
veiledning av søkere og kvalitetssikring av søknader.
Science conversations @NTNU er et karrierebyggende tiltak rettet mot yngre forskere som ønsker en
akademisk karriere. Tiltaket ble startet under pandemien i 2021. Våren 2022 ble sesong 3 gjennomført
med tematikk rettet mot forskningsnettverk, plagiering, «impact» og diversitet i forskning. Tiltaket fårgode tilbakemeldinger og Forskningsutvalget ved
NTNU har anbefalt å gjennomføre sesong 4 med
Science conversations @NTNU våren 2023.

MÅL 4
NTNU skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten og bidraget til bærekraftig
innovasjon med utspring fra klynger og
sentre.
Innovasjon og nyskapingsaktiviteten er ett av
NTNUs særtrekk. Arbeidet med å synliggjøre og økeinnovasjons- og nyskapings-aktiviteten i bredden av
NTNUs fagmiljøer gir resultater og det arbeides godt
med å etablere innovasjonsmiljøer og øke kompetansen ved fakultetene.
I 2021-2022 er det satt ned flere tverrfaglige/
flerfakultære arbeidsutvalg for å framskaffe kunnskapsgrunnlag for å sette videre retning i utviklingsarbeid innen nyskaping og innovasjon ved NTNU.
Pilotprosjektet som tester ut indikatorsett forsynliggjøring av det brede innovasjonsbidraget fra
UH-sektoren er ferdigstilt med to sluttrapporter3, 4.

Studentinnovasjon

SFU Engage5 gjennomførte i 2022 en kartlegging
av innovasjon og entreprenørskapsaktiviteten som
foregår i bachelor-, master- og ph.d.- utdanningene
ved NTNU med mål om å forstå hvordan innovasjons- og entreprenørskapskompetansen blir integrert i utdanningene. Kartleggingen gir innsikt i ulike

3

Pilot Project on Innovation
Z., Forø, C. Rapport, NTNU

Kaloudis,A.,

Skjølsvik,

K.O.,

Nisja,R.,

Andreadakis,

4

NTNUs brede innovasjonsoppdrag – hovedfunn fra pilotprosjektet indikatorer for synliggjøring av innovasjonsbidragene fra
UH-sektoren (2022). Kaloudis, A., Skjølsvik, K.O., Nisja, R., Andreadakis, Z., Koren, I. & Forø, C. Rapport, NTNU

5

Kartlegging av innovasjon og entreprenørskap i utdanning ved NTNU. EN rapport av SFU Engage. 2022. Gunn-Berit Neergård,Torgeir Aadland, Fufen Jin, Tilde Eriksen Eine, Rahul Sehgal, Håvard Engen, Gunhild Marie Roald, NTNU

Årets aktiviteter og resultater

STUDENTHUSET SUNDEBYGGET VED CAMPUS ÅLESUND
25. august 2022 ble Sundebygget offisielt åpnet ved CampusÅlesund. Bygget ble realisert etter at firmaet Sunde AS stod
frem som en pådriver for å utvikle universitetsregionen. Tre
etasjer er lagt til rette for studentaktiviteter som studentsamfunn, treningssenter og kontorarealer til studentfrivilligheten. Arealene Smia og Kahytten i første etasje er viktige
innovasjonsarealer hvor studenter og ansatte ved NTNU
møter næringsliv, kommune og arbeidslivet for øvrig.
Studenthuset er blitt en viktig merkevare for å fremmeÅlesund som universitetsby, og Nord-Vestlandet som etkompetansesentrum, og ikke minst et viktig tilskudd for
rekruttering av studenter til NTNU i Ålesund.
undervisningsformer og med dette som utgangspunkt er det presentert fire modeller for integrering
av innovasjon/entreprenørskap i utdanningene.

Foto: NTNU i Ålesund

Kommersialiseringsresultater
Kilde NTNU TTO
300

Det har vært avholdt en rekke ulike innovasjonsarrangementer i GRUVA i 2022, blant annet Student
Investor Day med mange besøkende. ANEO har videreført sitt samarbeid med NTNU om SPARK*NTNU
for tre nye år som stimulerer studenter til videreutvikling av sine innovasjonsideer.

250

NTNU-studentene markerer seg fortsatt med åfå vel 50 % av STUD-ENT tildelinger fra Innovasjon
Norge (13 av 24 innovasjonsstipend). Det er et målå utvikle et likeverdig tilbud knyttet til den frivillige
studentinnovasjonsaktiviteten og støtte ved alle
campusene ved NTNU. I 2022 ble det derfor gjennomført et kunnskapsgrunnlag innen «Helhetligøkosystem for studentinnovasjon ved NTNU», som vil
følges opp med ulike tiltak i 2023. Den offisielle åpningen av innovasjonshuben SMIA (i Sundebygget) ved
campus Ålesund var en viktig milepæl i dette arbeidet. Det arbeides godt med å etablere/støtte opp
under ulike aktiviteter innen studentinnovasjon ved
fakultetene. Ett eksempel fra 2022 er arrangementer gjennomført ved Institutt for lærerutdanning,
med hensikt om å styrke innovasjon og bærekraftig
utvikling i skole og utdanning.

50

Kommersialisering

I både 2021 og 2022 har NTNU arbeidet med åtydeliggjøre og forbedre økosystemet for kommersialisering ved NTNU. Dette har lagt grunnlaget for
endringene knyttet til ny samarbeidsavtale med
NTNU TTO 2023-2025, hvor faglig linjeledelse nå har
et helhetlig ansvar for IP-forvaltningen i fagmiljøene. Målet med endringen er økt eierskap og ansvar
til nyskapingsarbeidet i linjeledelsen, som igjen skal

200
150
100

0

2019

2020

2021

Ideer

Reg. patentsøknad

AS

Lisensavtaler

2022

gi økt kommersiell anvendelse av forskningen ved
NTNU.
NTNU realiserte 30 nye lisensavtaler i 2022 samt
etablerte tre oppstartsselskaper. Trenden medøkende volum knyttet til lisensinntekter fortsatte
fra 2021 til 2022. For 2022 var lisensinntektene på
9,5 mill.kr. som fordeles til oppfinnere, fagmiljø og
NTNU TTO. NTNU ser fortsatt at det er behov for å
øke idetilfanget fra fagmiljøene for å opprettholdeog øke kommersialiseringsaktiviteten fremover.

Innovasjon fra sentra og klynger

NTNU deltar i 26 SFI-er hvorav vi er vert i 12, og 10
FME-er der vi er vert i tre. Disse sentra er viktige virkemiddel for å bidra til styrket innovasjonsevne og
økt verdiskaping gjennom langsiktig fremragende
forskning på høyt internasjonalt nivå. NTNU og SINTEF
har gjennom felles workshops delt sine erfaringer27Årsrapport 2022 | NTNU

PRØVEDRIFT AV MILIAMPERE2 – VERDENS FØRSTE AUTONOME PASSASJERFERGENTNU-ferga er utviklet av forskere og studenter fra flere
fagmiljøer som har hatt et tett tverrfaglig samarbeid for å
utvikle milliAmpere 2. MiliAmpere2 er den første selvkjørende ferga i verden og på lengre sikt kan teknologien videreutvikles for å skape grønn, fleksibel og kostnadseffektivtransport.
NTNU og samarbeidspartnere i næringslivet har lagt ned
omfattende forskningsinnsats og uttesting – og resultatet
er teknologi for selvkjørende passasjerferger og et sterkt
fagmiljø innen nisjen.

og beste praksis knyttet til mulighetene for økt innovasjon og verdiskaping fra forskningsaktivitetene i
SFI-ene. NTNU deltar i mange næringsklynger finansiert over Innovasjon Norge sitt klyngeprogram.
NTNUs deltakelse i Autonomiklyngen i Trøndelager et godt eksempel som viser samspill og gjensidig
nytte mellom programsatsingene i Forskningsrådet
og Innovasjon Norge virkemidler: Autonomiklyngener næringslivsdrevet og finansiert over Innovasjon
Norge sitt klyngeprogram og NTNUs Kapasitetsløftprosjekt MIDAS6 og SFI Autoship7 der NTNU er
vertskap, sistnevnte programmer er finansiert over
Forskningsrådets virkemidler.
NTNU oppnådde sammen med Trondheim Tech
port finansiering av den toårige piloten prosjektet

Foto: Kai T. Dragland/NTNU

ERA hub fra EU som ett av to prosjekter for å pilotere
regionale innovasjonshub. NTNU deltar fortsatti mange EIT KIC-partnerskap, og flere fagmiljøer
arbeider aktivt for å komme inn i sine fagrelevantepartnerskapet EIT KIC.

Strategisk samarbeid med offentlige
aktørerØnsket om å inngå strategiske samarbeidsavtaler
med NTNU er økende, både fra større konsern og
offentlig aktører. Samarbeidsavtaler med offentlige
aktører gir resultater i form av konkrete forsknings
og innovasjonsprosjekter. Ett eksempel er det flerfaglig universitetskommune-samarbeidet TRD3.0
med førerløse og selvgående ferjer som blant annet

GREEN2050 – SENTER FOR GRØNT SKIFTE I BYGGET MILJØNTNU etablerte i 2022 Green2050 – Senter for grønt skifte
i bygget miljø. Senteret er en nettverksarena for tverrfaglig
prosjektsamarbeid mellom universitet og næringsliv. Målet
er å bidra til et karbonnøytralt bygget miljø innen 2050.
Senteret har ambisjoner om å være en koordinert nasjonalsatsning, som skal utnytte og utvikle kompetanse, metoder,verktøy og strategier i tett samarbeid med industrien. Allefakultetene og Vitenskapsmuseet er representert, noe som
gjør dette til et unikt tverrfaglig senter ved NTNU. Vi skalutdanne eksperter med helt relevant kompetanse direkte
etterspurt av næringslivet: Eksperter som kan gå rett inn iarbeidslivet og gjøre en forskjell.

28

6

MIDAS: Mennesket i fremtidens havromsoperasjoner

7

SFI Autoship: SFI Autonomous ships

Årets aktiviteter og resultater

har resultert milliAmpere2 og pilotprosjektet i kanalen i Trondheim høsten 2022.
Universitetskommunesamarbeidet TRD3.0 har perdesember 2022 96 pågående samarbeidsprosjekter.
Både HUMSAM- og Medisin- og helsemiljøene har
her mange samarbeidsprosjekter under kategorien
tjenesteinnovasjon. Samarbeidet med Trøndelag
fylkeskommune har resultert i et 5-årig tverrfaglig
utviklingsprogram MobilitetsLab Stor-Trondheim(MoST8) samfinansiert av Trondheimsregionens
Miljøpakke og NTNU med prosjektledelse fra
Green2050 – Senter for grønt skifte i bygget miljø.
Fire fakulteter er involvert, og satsingen inkluderer
12 PhD stillinger.

MÅL 5
NTNU skal planlegge og videreutvikle
det strategiske grunnlaget for framtidens campuser. De skal sikre godearbeidsplasser og godt og forsvarlig
arbeidsmiljø for ansatte og studenter, tverrfaglig samhandling og sosiale
kvaliteter.
Campusutvikling handler grunnleggende om utvikling av fysisk infrastruktur i sammenheng med
utvikling av organisasjon og teknologiske løsninger
som legger til rette for at NTNU kan løse sitt samfunnsoppdrag.
Kvalitetsprogrammet
definererhvilke kvaliteter campus må ha for å kunne bidra
til at NTNU når sine mål. Kvalitetsprogrammet er
vedtatt av NTNUs styre 26.10.2016 og er gyldig for
all campusuvikling ved NTNU: i alle byer, i alle faser.

Strategisk grunnlag

Gjennom bygge- og utviklingsprosjekter skal NTNU
utvikle arealer som støtter opp under våre faglige
og strategiske mål for kjernevirksomheten. Byggeog utviklingsprosjekter ved NTNU skal være basert
på premisser og kunnskap fra NTNUs strategiske
utviklingsplaner, slik at NTNUs behov blir ivaretatt.
NTNUs kvalitetspremisser, arealkonsept, prinsipplan, prinsipper for faglig lokalisering og kvalitetsmål
for bygg og utomhus er premisser for kvalitet foralle utbygginger og ombygger ved NTNU. I løpet av
2022 er det jobbet med å følge opp byggeprosjektene i porteføljen, NTNU Campussamling, Senter forpsykisk helse og Helgasetr.

8

Masterplan for eiendom

NTNU startet i 2022 et arbeid med å etablereen masterplan for bygg- og eiendomsutvikling2025-2050. Masterplanen skal underbygge NTNUs
faglige og strategiske mål og sørge for helhetlig
langsiktig planlegging og prioritering av bygg og
eiendomsutvikling i både Trondheim, Ålesund og
Gjøvik. Masterplanen vil også være førende for budsjett og finansieringsarbeid på kort og lang sikt med
hensyn til prioritering av framtidige prosjekt/tiltak i
bygningsmassen.

Brukerinvolvering

For å sikre at NTNUs fagmiljøer får gode løsninger
i NTNUs nye campus, trenger byggeprosjektene kunnskap fra studenter og ansatte somskal bruke byggene. Program for involvering i
NTNUs campusutvikling er et rammeverk for
involvering i byggeprosjekter utviklet i 2016, og
ligger til grunn for all brukerinvolvering i NTNUs
campusutviklingsprosjekter.
I Campussamling har fokuset i brukerinvolvering
endret seg i forbindelse med redefinering og nye rammer i prosjektet. Arbeidet i klyngebrukergruppenebestår i hovedsak av presisering av elementer fra brukers funksjonsbeskrivelse. I Hovedbrukergruppen
er endringer og konsekvenser av redefinert prosjekt
hovedtema.
I Helgasetr har arbeidsgruppene og hovedbrukergruppen fortsatt sitt arbeid med fokus på kvalitetssikring av prosjektets arbeidstegninger. I tillegg
jobber en utvidet gruppe bestående av instituttledelse/ledergruppe og studenter med kartlegging
av gevinstoppnåelse med utgangspunkt i Helgasetr
sine effektmål.
I prosjektet Senter for psykisk helse er Strategisk
medvirkningsgruppe i gang med å sikre at funksjonskrav blir ivaretatt og at byggeprosjektet
baseres på NTNUs og St. Olavs kjernevirksomhet,
faglige utvikling og strategier for virksomhetsutvikling. Medvirkningsprosessen i denne fasen skal i all
hovedsak bidra med konseptrapportens funksjonsbeskrivelser og skisseprosjektet.

PiloterFor å oppnå ambisjonen om å bli en foregangsmodell må NTNU sørge for at utviklingsarbeidet og
løsningene er fremtidsrettede og innovative. Dette
gjøres best ved å etablere og ta i bruk ny kunnskap
gjennom forskning, eksperimentering og piloter.

MoST MobilitetsLab Stor-Trondheim

29Årsrapport 2022 | NTNU

•

•

•

Ved Institutt for psykologi skal pilotprosjektet
Fleksilab bidra med ny kunnskap om sambruk
av spesialareal til Senter for psykisk helse.
Fleksilab-konseptet (deling av labfasiliteter)
legges til grunn for det videre arbeidet med
Senter for psykisk helse, og i skisseprosjektet
er det nå ni Fleksilaber. I 2022 er dette arbeidet
satt i gang og Fleksilab er nå overtatt av Institutt
for psykologi.
Ved institutt for sosialt arbeid er det gjennomført et pilotprosjekt knyttet til læringsareal.
Instituttet skal i fremtiden lokaliseres i
Helgasetr. I piloten testes det hvordan undervisning av store grupper studenter, med varierte
undervisningsmetoder, kan gjennomføres i
mindre arealer ved bruk av organisatoriske,fysiske, pedagogiske og tekniske hjelpemidler.
Det er igangsatt dialog mellom Statsbygg, KORO
og NTNU om oppstart kunstprosjekt i tidligfase,som en pilot tilknyttet NTNU Campussamling
som inkluderer samarbeid med de kunstfaglige
miljøene ved NTNU. Etter et avbrudd på grunn
av redefineringen av NTNU Campussamling
fortsatte dialogen høsten 2022 og videre ut i
2023.

Forskningsprosjekter

Systematisk innhenting av kunnskap fra eksperimentering, piloter og følgeforskning skal bidra
til å sikre at NTNU får en ny campus med høy
kvalitet. Navet i dette kunnskapsarbeidet er FoUprogrammet Fremtidens campus, som startet opp i
2020. Programmet finansieres av NTNU og koordineres av NTNU Samfunnsforskning.
Formålet med programmet er tosidig. Det skal bidra
med kunnskap som på ulike måter kan komme tilnytte i campusutviklingen og bidra til at NTNU
når de ambisiøse målsettingene. Samtidig skal en
generere ny kunnskap som andre store offentlige
utbygginger kan dra nytte av. Det er også et mål for
programmet at det skal være relevant og attraktivt
for ulike fagmiljøer og disipliner ved NTNU, og samtidig stimulere til tverrfaglig samarbeid.
Fremtidens campus har i 2022 tre stipendiatprosjekter, et titalls mindre prosjekter og formidlings- og
nettverksaktiviteter. Programmet har startet en evaluering av campus Kalvskinnet, med særlig søkelys
på flytteprosess og arbeidsplassutforming, og har
gjennomført en workshop med organisasjonsutvikling (digitalisering, tverrfaglighet og administrative
system) som tema høsten 2022.

30

Utvikling av læringsareal

I 2022 ble det fortsatt lagt vekt på å utvikle læringsareal for varierte og aktive lærings- og undervisningsformer. Det ble blant annet planlagt for utvikling av
fem studentaktive læringsareal i Trondheim fordelt
på Dragvoll og Gløshaugen. I tillegg ble noen studentarbeidsplasser utbedret. Noen fellesarealer bleogså oppgradert for å gjøre de mer brukervennlige
for studentene både i Trondheim og Gjøvik. Noen av
disse arbeidene fullføres og fortsetter i 2023, samtidig vil nye tilsvarende prosjekt settes i gang. I tillegg
vil evaluering av piloter på identitetsareal som ble
utviklet i 2020 og NTNU sitt største studentaktivelæringsareal på Øya ferdigstilles.

Oppgradering av digital infrastruktur

Arbeidet fra tidligere år ved å forsterke NTNUs
digitale infrastruktur ble i 2022 videreført med å
oppgradere og rehabilitere læringsarealene med
infrastruktur som kan imøtekomme behovene tilvåre forelesere og studenter. Dette innebærer nye
selvkjørende studioløsninger i alle campusbyer
hvor ansatte kan produsere egne digitale læringsressurser av god kvalitet. Det ble videre prioritert åvidereutvikle digitale infrastrukturen med fokus på
mer brukervennlig løsninger. Eksempel på dette er
at forelesere kan booke opptak av undervisningen
gjennom Blackboard. Denne løsningen gir bedre
mulighet til å tilrettelegge for studenter som enten
ikke kan følge undervisningen eller har behov for å
se opptak av forelesningen.

MÅL 6
NTNU skal fokusere på sterke forskergrupper, internasjonalt samarbeid ogåpen tilgang til forskning
Internasjonalt samarbeid har vært sterkt påvirket
av koronapandemien, og den har spesielt påvirket
yngre forskere og muligheten for mobilitet og nettverksbygging. På kort sikt ser det imidlertid ikke ut til
at koronapandemien har hatt en begrensende effekt
på publisering og søknadsaktivitet. Internasjonalsampublisering ved NTNU har økt hvert år de siste 5årene, og øker årlig ved de fleste av NTNUs enheterpå nivå 2.
Den geopolitiske situasjonen gjør internasjonalt
samarbeid om forskning vesentlig mer krevende.
Kunnskapssektoren venter på regjeringens forslag
til endringer i forskriften for eksportkontroll og retningslinjer for ansvarlig internasjonalt samarbeid,Årets aktiviteter og resultaterpig versjon til styret 06.03.23

turorsterke NTNU`s digitale
infrastrukturFOR
ble iØKT
2022DEMOKRATISK
videreført medUTVIKLINGåVERKTØYKASSE
I ØST-EUROPA
sarealene med infrastruktur som kan imøtekomme behovene til våreI det Horisont Europa-finansierte prosjektet Reconfiguringnnebærer nye selvkjørende studioløsninger i alle campusbyer hvor
EU Democracy Support? Towards a sustained demos in thegitale læringsressurser
god Neighbourhood
kvalitet. Det (REDEMOS)
ble videre forsker
prioritertEU›savEasternNTNUå ogren med fokus på mer
løsninger.
Eksempeli pådettepåerEUs
11brukervennlig
ledende universiteterog tenketanker
Europaav undervisningen gjennom
Blackboard.
Denne
løsningengir
demokratifremmende innsats i Hviterussland,bedre
Ukraina,denter som enten ikke
kan følge
undervisningen
eller har behovfor å
Moldova,
Georgia,
Armenia og Aserbajdsjan.
EU definerer

disse landene som «sitt østlige nabolag», hvor unionen itiår har arbeidet for økt demokrati. I REDEMOS kartlegges
det hvordan dette arbeidet har fungert, for å identifiserenye veier for hvordan EU kan styrke den demokratiske
e forskergrupper, ikraften
nternatilsdisse
jonalandene.
lt samarbeid og åpen tilgang
REDEMOS ledes av Madalina Dobrescu ved Institutt for historiske
og klassiske studier ved NTNU.

Andel publikasjoner

rt sterkt påvirket av koronapandemien, og den har spesielt påvirket
mobilitet og nettverksbygging. På kort sikt ser det imidlertid ikke ut til
n begrensende
knadsaktivitet.
Internasjonal sampubliseringsandel, NTNUs
NTNU har økt
fakulteter og VM (Cristin)er årlig ved de100,0 %
2.

internasjonalt
esentlig mer
venter på
forskriften forfor ansvarlig
olig vil ha storevår teknisk-

80,0 %
60,0 %
40,0 %
20,0 %
0,0 %

HF AD

2017

2018

IE

IV MH NV OK SU VM
2019

2020

2021

internasjonale
gs- og innovasjonsmidler og NTNUs fagmiljø har i starten av det nye
som trolig vil ha store konsekvenser for NTNU med
ver 80 prosjekter med over 600 samarbeidsinstitusjoner til en verdi
vår teknisk-naturvitenskapelige profil.
nadene sendt i 2022 er NTNU tildelt 36 prosjekter så langt, som utgjør
ERC over tid gir resultater,
og i Horisont Europa er NTNU tildelt 9 ERC
Horisont Europa er den største internasjonale konmfunns- og utdanningsvitenskap
og Detfor
humanistiske
fakulteter i 2022
kurransearenaen
forskningsog innovasjonsmidler og NTNUs fagmiljø har i starten av det nyerammeprogrammet fått tildelt over 80 prosjekter
med over 600 samarbeidsinstitusjoner til en verdi
over 500 millioner kroner. Av søknadene sendt
i 2022 er NTNU tildelt 36 prosjekter så langt, somutgjør 17% tilslagsprosent. Satsingen på ERC over tid
gir resultater, og i Horisont Europa er NTNU tildelt
9 ERC Grants (se mål 3). Fakultet for samfunns- og
utdanningsvitenskap og Det humanistiske fakultet
er i 2022 tildelt sine første ERC Grants.

24
9Innen samarbeidsprosjekter i Horisont Europa, er
den største andelen av NTNUs prosjekter tildelt isøyle 2: globale utfordringer og konkurransedyktignæringsliv. Her koordinerer NTNU nå 11 samarbeidsprosjekter, inklusive tre prosjekter innen samfunnsoppdraget om klimanøytrale byer (Mission Cities).
Alle fakulteter og Vitenskapsmuseet har fått tildelt
prosjekter i Horisont Europa så langt. Per utgangen
av 2022 er NTNU på 20. plass i tildelt finansiering
av alle universitetene som deltar i Horisont Europa.
NTNU deltar i en rekke partnerskap og samarbeidsplattformer i EU, og ble i 2022 medlem av EIT Culture& Creativity.
Et eksempel i 2022 på utviklingen mot åpen vitenskap er at NTNU fra 1. oktober har en rettighetsstrategi (Rights Retention Strategy) som stadfester
NTNUs forskeres rettigheter til egen forskning og
bidrar til at NTNU så raskt som mulig når målet om
at alle publikasjoner skal være åpent tilgjengelig.
Andre eksempler er at NTNU forbereder innmelding
i European Open Science Cloud Association, og at
NTNU har signert CoARA9 – avtalen som forplikter
oss til videreutvikling av forskningsvurdering,hvor åpen vitenskap er en sentral del. NTNU har i
2022 vedtatt en Utviklingsplan for åpen vitenskap
2023-2025.
Våre uteksaminerte ph.d.-kandidater skal være rustet til å bidra til utvikling av samfunnet hos sine fremtidige arbeidsgivere. Vi ser at våre ph.d.-kandidater
opplever at de er ettertraktet etter endt utdanning,de kommer raskt ut i arbeid, de er tilfredse med egen

Coalition for Advancing Research Assessment. www.coara.eu.

31Årsrapport 2022 | NTNU

stilling, og flere enn tidligere har arbeidslivskontakt
gjennom utdanningen (Kandidatundersøkelsen2022). Bak disse resultatene ligger et kontinuerlig
kvalitetsarbeid for ph.d.-utdanningen. Fakultetene
jobber godt med periodiske evalueringer og oppfølging av disse gjennom hele året for å styrke oppfølgingen av ph.d.-kandidatene. NTNU fikk i 2022,
med Fakultet for naturvitenskap som vert, tildelt en
Nasjonal forskerskole i Nanoteknologi.
NTNUs Karrieredager for de med doktorgrad ble
arrangert i mai. Det kom mange gode tilbakemeldinger som gikk på at dette dekker et etterlengtet
behov. Karrieredagene handler om karrierer i allesektorer og er tilgjengeliggjort på YouTube.
Fakultetene jobber for å styrke rammevilkårene forkunstfagene internt på NTNU, og bidrar til et robust
antall kandidater på doktorgradsprogrammet ikunstnerisk utviklingsarbeid. Kunstforum er et sentralt virkemiddel som jobber for bedre rammevilkår,tverrfaglige samarbeid og kommunikasjon av vårekunstneriske fagmiljø i samarbeid med fakultetene. I
løpet av året er samarbeidet mellom kunst, samfunn
og teknologi styrket gjennom en workshop på tvers
av fagområder. Det er også lagt en plan for hvordan
NTNU kan bidra nasjonalt for å styrke kunstens rollei samfunnet gjennom kommunikasjonstiltak og UHR
Kunst Design og arkitektur. Dette er utfordrende og
kontinuerlig arbeid. En positiv trend for kunstområdet er at finansieringsmulighetene for kunstnerisk
utviklingsarbeid er økende innen Europa. Flere av
NTNUs fagmiljøer søker aktivt på Europeiske utlysningene, og i 2023 vil NTNU måtte jobbe med å setteenda flere fagmiljøer i posisjon til å søke på disse
utlysningene.
NTNU utarbeidet i 2022 sin første Kvalitetsmelding
for forskning. Denne skal være et verktøy for dialog om utvikling av forskningskvalitet ved NTNU.
Meldingen baserer seg på strukturerte dialogmøter
mellom prorektor for forskning og fakultetene/
Vitenskapsmuseet. Én av anbefalingene i kvalitetsmeldingen for 2022, var at alle vitenskapelige
ansatte skal ha en skriftliggjort karriereplan. Detteer et langsiktig arbeid som vil bli fulgt opp videre
i 2023 og som også inngår som et viktig delelement i den nye utviklingsavtalen mellom NTNU
og Kunnskapsdepartementet. Kvalitetsmeldingen
anbefalte videre å styrke arbeidet med opplæring iforskningsetikk for alle vitenskapelige ansatte. Detteer et arbeidet som følges opp i 2023, med mål om etdigitalt opplæringskurs for vitenskapelige ansatte.

MÅL 7
Vi skal styrke vår rolle som kunnskapsog kompetanseleverandør forbærekraftig utvikling og bærekraftige
løsninger.
Da NTNU ble opprettet i 1996, fulgte det med ensærlig forpliktelse til å fremme tverrfaglighet og til å
fremdyrke en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil. NTNU har av den grunn hatt overordnede tematiske satsinger som et strategisk redskap for å øke
tverrfaglighet. Dette gir oss et solid faglig grunnlagÅPNING AV GJÆREVOLLSENTERETGjærevollsenteret er et forskningssenter innen naturmangfold og bærekraft. Det ble etablert av NTNU i samarbeid
med Norsk institutt for naturforskning (NINA) i 2022.
Gjærevollsenteret utvikler effektive og presise metoder forå beskrive framtidige endringer i naturmangfold.
Tap av variasjonen av livsformer, såkalt artsmangfold, er en
av de største truslene mot menneskeheten. En million av
klodens åtte millioner arter er truet av utryddelse grunnet
menneskeskapte klima- og miljøendringer. Den største
årsaken er forandring i landareal, som avskoging og jordbruk. I Norge er rundt 2000 arter truet og halvparten av
disse lever i skogen.
Leder for Gjærevollsenteret Professor i biologi, Bernt-Erik Sæther
Foto: Per Henning/NTNU

32

Årets aktiviteter og resultater

OPPDRAG MJØSA
Oppdrag Mjøsa er et forskningsprogram med mål om ålegge til rette for verdiskaping gjennom bærekraftig bruk
av Mjøsas ressurser og økosystemtjenester og samtidig
opprettholde økosystemets struktur, virkemåte, produktivitet, samfunnskritisk infrastruktur og naturmangfold.
I november 2022 samarbeidet NTNU og Forsvarets
Forskningsinstitutt (FFI) om undersøkelser av dumpeområder for ammunisjon i Mjøsa. Forskere og ph.d.-kandidater
fra tre fakulteter samt Vitenskapsmuseet deltok sammen
med FFI i felt. Over 40 kvadratkilometer med sjøbunnen ide dypeste områdene i Mjøsa ble kartlagt med avanserte
undervannsroboter og sensorer. I tillegg til flere hundre
tonn med ammunisjon dumpet over flere tiår etter andre
verdenskrig ble det også funnet et skipsvrak som antas åvære flere hundre år gammelt.
Bilde øverst: Mjøsa skal gjennom Oppdrag Mjøsa kartlegges ved bruk av blant
annet ROV (remotely operated vehicle), som på bildet. Foto: Kenneth Nordahl
Pedersen.
Bilde nederst: Skipsvrak avbildet på 417 meters dyp i Mjøsa med syntetisk
apertur sonar. Foto: FFI/NTNU

til å bidra til å løse sammensatte problemstillinger,være en premissleverandør for omstilling og grønt
skifte, bidra til et konkurransedyktig næringsliv og
en god offentlig sektor gjennom samarbeid om nye
praksiser, prosesser og produkter. NTNU har nå 4
tematiske satsingsområder (Hav, Energi, Helse ogBærekraft og 3 muliggjørende teknologier (digital,
bioteknologi og nano) som alle har vedtatt varighet
ut 2023. Det globale utfordringsbildet er svært
sammensatt, samfunnsutfordringene akutte og
behovet for tverrfaglige løsninger har kanskje aldrivært større. I 2022 har det vært diskutert hvilken
plass virkemidlet tverrfaglige satsinger skal ha i vår
organisasjons- og ledelsesstruktur, hvilket mandatde skal ha og varigheten på nye satsinger. De eksisterende tverrfaglige satsingene ble evaluert av enekstern komite våren 2022. Evalueringen viste at desju satsingene har vist en bemerkelsesverdig evne
til å stimulere til samarbeid på tvers av linjeorganisasjonen, de er effektive instrumenter for å fremme
tverrfaglig samarbeid inn mot de store samfunnsutfordringene og at de har bidratt til å øke NTNUs
synlighet og gjennomslagsevne.
Imidlertid viste også evalueringen at det er svakheter i dagens organisasjons- og ledelsesmodell og
at mandatet til satsingene ikke har vært tydelig foralle. NTNU har på bakgrunn av evalueringen hattto parallelle prosesser – en prosess for å avklare ny

organisasjons- og ledelsesmodell og en for å identifisere tematisk innretning for nye satsinger.
I behandlingen av regjeringens forslag til tilleggsbudsjett vedtok Stortinget å øke rammebevilgningen til universiteter og høyskoler med 40 mill.
kroner øremerket grønn forskning. For NTNU betyr
dette en varig økning på rammebevilgningen på
7,5 millioner kroner per år. NTNU har valgt å bruke
denne bevilgningen til å bidra til etablering av etGjærevollsenter for fremtidsanalyser av naturmangfold, og til to innstegsstillinger (Onsager Fellows) forå stryke forsknings- og veilederkapasiteten innenfor
fornybar energi og energiomstilling.
NTNU gjør det godt i tverrsektorielle samarbeidsprosjekter som adresserer store samfunnsutfordringer,
og i Horisont Europa har NTNUs fagmiljø i 2022 fåtttildelt rekordmange koordinerte samarbeidsprosjekter, se mål 6. Dette inkluderer flere prosjekter
innen samfunnsoppdraget innen klimanøytralebyer. NTNU er også partner i ett av de to nye sentrene for miljøvennlig energi innen hydrogen, FME
HYDROGENi.
Rektor etablerte våren 2022 et prosjekt for å bidra
til operasjonalisering av bærekraftsarbeidet ved
NTNU. Dette prosjektet har deltagere fra de ulike
virksomhetsområdene i tillegg til at leder for NTNU

33

Årsrapport 2022 | NTNU

MÅL 2030 (SAMMENLIGNET MED 2019-TALL) – I NTNUS UTVIKLINGSPLAN FOR MILJØ

Reise og transport: CO2-utslipp fra reiser skal reduseres med 50% per årsverk.
Anskaffelser: Sikre at prosessene tar hensyn til innkjøp
og bærekraftskriterier.

Energi: Energiforbruk skal reduseres med minimum 50%.
Gjenbruk og avfall: Minimum sorteringsgrad på 65%.
Settes i sammenheng med anskaffelser.

Bærekraft deltar. Innenfor forskningsområdet har
det vært fokus på å følge opp de ni tverrfagligebærekraftsprosjektene som ble startet opp i 2021.
I tillegg har det vært avholdt to NTNU Kvelder hvor
vi har invitert til åpne møter rundt aktuelle tema
(Klimaomstilling uten konflikt med natur og arealbruk og Barn og unges livssituasjon og psykiske
helse i dag).

I 2022 ble miljø inkludert som tema i enhetenesårsplaner og tertialrapportering for å stimulere tilinterne prosesser rundt målene i miljøutviklingsplanen, og samtidig ta høyde for de forskjellige
enhetenes forskjellige forutsetninger. Fokusområde
var i 2022 reise og transport, et område som i2019 stod for 29% av det totale klimafotavtrykket.
Utslipp knyttet til reisevirksomhet ble på grunn
av pandemi betydelig redusert i 2020 og 2021. Forå videreutvikle gode praksiser relatert til reise og
møtevirksomhet ble det gjennom 2022 utarbeidet
et sett med Retningslinjer for miljøansvarlige reiser
som er gjeldende fra 01.01.23.

Miljøutvikling i egen drift

NTNU skal aktivt bidra til at FNs bærekraftsmål
nås. Som et viktig virkemiddel for å oppnå dettevedtok NTNU i 2020 miljøutviklingsplan, som legger
føringer for hvordan NTNU som organisasjon skal
redusere sin miljøpåvirkning på kort og lang sikt.
Planen setter langsiktige mål for perioden 20202030, og er avgrenset til miljø knyttet til egen drift.
Planen består av tiltak innenfor de mest sentraleområdene, og skal gjennomgås med mulig revisjon
i 2023.
120 00030

110 000
100 000

117 316106 16725
111 94190 00080 00070 000

14,9

15,8

14,7

20
88 001

89 839

11,3

11,6

2020

2021

60 00050 00020172018
Total KF

2019

Et annet område som har vært på agendaen i 2022
er gjenbruk, ombruk og innkjøp. Det er allerede
etablert et godt system for gjenbruk av møbler
og inventar på NTNU. Vi ser nå på hvordan vi kan
oppskalere dette, sørge for å redusere mengde
møbler og inventar som ikke finner nye eiere, enten
internt eller eksternt. Samtidig som vi reduserer
nyanskaffelser, og utvider ordningen for å inkludere
byggematerialer.

KF per årsverk

Figuren viser utvikling totalt klimafotavtrykk og klimafotavtrykk per årsverk i antall
CO2-ekvivalenter10

15
10
5
0

MÅL 8
NTNU skal videreutvikle kvaliteten og
effektiviteten i administrative prosesserog tjenester.
I NTNUs strategi Kunnskap for en bedre verden
beskrives utviklingsevne som et eget innsatsområde. I henhold til målbildet for 2025 skal NTNU ha
utviklet og modernisert det teknisk administrative

10 Klimaregnskapet baserer seg på regnskapsdata, og det gjør det vanskelig å få tall for 2022 ferdig i tide. Derfor benyttes 2021
tall i årsrapporertingen.

34Årets aktiviteter og resultater

støtteapparatet som yter tjenester tilpasset behovet til kjerneaktivitetene.
Tre retningsgivende fellesprioriteringer fra NTNUs
strategi frem til 2025 er Kvalitet, Bærekraft og Ett
NTNU. Digitaliseringstiltak gjennomført de siste treårene har gjort mye for å heve kvalitet og å bidra
til Ett NTNU ved blant annet iverksatet tiltak som
standardisering av prosesser gjennom nye digitale
tjenester og automatisering av prosesser.
I 2022 er det startet et arbeid med nytt mandat (2023– 2026) for Digitaliseringsprogrammet. I det nye
mandatet ligger en ambisjon for digitaliseringstiltak
gjennom programmet. NTNUs ambisjon om å væreen ledende aktør innenfor innovative, brukervennlige og effektive løsninger i sektoren står sentralt.
Langtidsplan for digitaliseringstiltak vil i kommende
periode ha en forsterket satsning innenfor kjerneområdene utdanning, forskning og formidling.
Det har i 2022 blitt økt oppmerksomhet på gevinster. Det er påstartet et arbeid for å innføre nye
metoder for å identifisere og å realisere gevinster av
digitaliseringsprosjekter. Disse har allerede påvirket
porteføljestyring med hvilke tiltak som velges, samt
utviklings- og innføringsprosesser for nye digitale
løsninger, med tilhørende endringsprosesser iorganisasjon og virksomhet. Blant annet har godt
prosesseierskap i endringer og god forankring av
tiltakene mellom prosjekter og linjeorganisasjon
blitt viktigere.

Prosjekter

Digitaliseringsprogrammet har i 2022 hatt 15 prosjekter. Fem av disse har vært samarbeidsprosjekter
med andre universiteter og ni har vært sektorprosjekter i regi av tjenesteleverandøren Sikt.
De fleste prosjektene går over flere år. Åtte av 15
prosjekter i egen regi, og seks av ni Sikt-prosjekter
har blitt avsluttet i 2022. Det ligger betydelige
gevinstmuligheter i disse prosjektene.
BOTT ØL - I 2022 var arbeidet frem mot skifte til nye
ØL-løsninger organisert i flere prosjekter. I tillegg
kom et stort arbeid i hele organisasjonen tilknyttetØL-prosjektene for å ta inn og skifte til nye løsninger,og endre organisering og arbeidsmåter i lys av disse.
Svært mange på NTNU stod bak en vellykket overgang til nye ØL løsninger fra nyttår i 2023.
NTNU SAK / UH-SAK - NTNU er en pilotinstitusjon
for nye arkiv- og saksbehandlingsløsninger i universitets- og høyskolesektoren. På NTNU var arbeidet
i 2022 organisert i to prosjekter, ett for sektorenog ett for NTNU. Det er planlagt å realisere pilotenpå NTNU i 2023 med ny arkivløsning, nye løsninger for basis saksbehandling, og for fire utvalgte
saksprosesser.
KASPER - I 2022 ble utviklingen innenfor digitalisering gjennom KASPER-prosjektene ferdigstilt. Med
det har NTNU lagt til rette for at arbeidet med studieplan og studiekvalitet kan fornyes og forsterkes.
Løsningene i fra KASPER er tatt i bruk i bred skala iutdanningslinjen på NTNU. Det er etablert et tverrfaglig samarbeid mellom utdanning- og IT-linjene forå yte brukerstøtte, og å forvalte og å videreutvikle
løsningene.
Forskningsdata - Hovedformålet med prosjektet erå sikre at forskere og studenter ved NTNU har nødvendig verktøy, tjenester og infrastruktur for sikker
og forsvarlig håndtering av forskningsdata, og somogså legger til rette for FAIR, reproduserbar og åpenforskning. Prosjektet skal bl.a. ta fram løsninger
som vil bidra til nye forskningsmuligheter og åpenforskning på NTNU. I 2022 har prosjektet jobbet mye
med personvern og fortrolige data, og blant annet
opprettet et nettverk for personvern i forskning ved
NTNU, og levert ressurser som nettkurs og mal forrisikovurdering.
BookitLab – er en ny digital løsning for å støtte booking, prising og avregning, drift og vedlikehold av
laboratorier (forsknings-infrastruktur). Løsningen
Bookitlab er nå i bruk på de fleste laboratorier på
NTNU. Målene for prosjektet er oppnådd, og prosjektet er ferdigstilt, men med de økte ambisjoneneom å identifisere og realisere gevinster har NTNU
valgt å starte et nytt prosjekt, DelLab, i 2023.

Kompetanseheving

Det er gjennomført flere kompetansehevingstiltak
på teknisk-administrativ side i 2022. Det er igangsatt
et arbeid med et helhetlig rammeverk for karriereog kompetanseutvikling der teknisk-administrativt
ansatte er en viktig målgruppe. Det er i perioden
gjennomført flere ulike tiltak, som f.eks seniorkurs,engelsk-språkkurs, kurs i prosjektledelse, opplæringsprogram for rekrutterer, HR-skole forsaksbehandlere og ulike lederutviklingsprogram.
De ulike fagenhetene har utført mer fagspesifikke
kurs. I tillegg ble det gjennomført det mange ulikeopplæringstiltak knyttet til innføring av BOTT
ØL-prosjektet, og UH/NTNU Sak.
Gjennomførte kompetansehevingstiltak for vitenskapelige ansatte er beskrevet i mål 2.

35Årsrapport 2022 | NTNU

Andre aktiviteter og
resultater
Formidling

NTNUs nye kunnskapsfestival Hyfer leverte fem
festivaldager med fellesskap og unike opplevelser idagene 21. til 25. september i 2022. Gjennom fem
dager kunne du ta del i vitenskapelige samtaler,delta på forskningstorg og fysiske aktiviteter knyttet
til kunnskap om kropp og helse, oppleve foredragfra kjente og ukjente NTNU forskere og ta del i
prepremiere på filmer, mm. Aktivitetene var spredt
utover hele Trondheim med hovedarena på Havet
kulturarena på Nyhavna og aksen Kulturkvartalet &Kalvskinnet i sentrum.
•
•
•
•
•

Hyfer leverte 40 små og store publikumsaktiviteter til alle målgrupperOver 20 arenaer/lokasjoner
50 hovedsamarbeidspartnere
2000 personer deltok i gjennomføringen på
arrangementsiden.
9000 besøkende

Forskningsdagene er en nasjonal, årlig festival i
regi av Norges Forskningsråd. Alle typer forskningsog kunnskapsbaserte institusjoner inviteres til å vise
fram sin virksomhet ut til folket. Festivalen har værtarrangert hvert år siden 1995 og er en av Europas
største, nasjonale forskningsfestivaler. Hav var
tema for årets Forskningsdager, et aktuelt og viktig
tema som mange av årets aktiviteter ble inspirert av.
Forskningsdagene i Trondheim kunne tilby mange
aktiviteter med stor variasjon og faglig bredde,
knyttet til både hav og andre samfunnsrelevanteområder. NTNU Vitenskapsmuseet arrangerte tre
ulike arrangementer på ni dager og 3130 besøkte
forskningsdagene 2022 i Trondheim.
Forskningstorget i Trondheim ble arrangert for
28. gang og er Norges eldste Forskningstorg.
Forskningstorget tilbyr engasjerende og varierte
forskningsaktiviteter for barn og unge, hvor målet
er å skape en god arena for et personlig møte med
forskere. Til sammen 1 800 besøkende fant veien til
Forskningstorget på Kalvskinnet. Det ble to underholdende dager – rett og slett en folkefest i forskningens tegn. Besøkende koste seg uten tvil der demyldret mellom de ulike aktivitetene – og inne på
NTNU Vitenskapsmuseet.

36

Vitenskapsmuseets vurdering av besøkstall og
aktivitet i 2022
Publikumsbesøk
Ambisjonen for 2022 for det samlede publikumsbesøk ved Vitenskapsmuseet var 153 000. Resultatet
ble 152 789. Etter faldende besøkstall i utstillingene
på Kalvskinnet i de to årene med pandemi, 2020
og 2021, er besøkstallet i 2022 omtrent på sammenivå som i 2019. Ringve botaniske hage registrerteen økning av besøkende under pandemien, og det
vurderes at besøkstallet holder seg på dette nivået
– estimert til 85 000 i 2022. Vitenskapsmuseetsutstilling «Lag på lag» åpnet i 2021 i Namsskogan
Familiepark. I 2022 estimeres det at omtrent halvdelen av parkens besøkende har sett utstillingen,hvilket gir et besøkstall på 20 000. NTNU-kveld
registrerte i 2021 1590 besøkende (inkl. streaming),
i 2022 er dette tallet økt til 6932 (fysisk oppmøte,
streaming og opptak).
Undervisningsopplegg for skoleklasser
Ambisjonen for 2022 for antall undervisningsopplegg for skoleklasser var 620. Resultatet ble 577. At
tallet ble mindre enn ambisjonen skyldes primært
at IAK hadde et lavere antall undervisningsopplegg ifelt enn ambisjonen. Skoletjenesten på Kalvskinnet
hadde 487 gjennomførte undervisningsopplegg
med til sammen 9767 elever og barn i 2022, ambisjonen for året var 450 grupper.
Arrangement og omvisninger
Det har i 2022 vært større aktivitet innen området
«Arrangement og omvisninger» enn tidligere år.
Antall omvisninger for publikum er økt fra 21 i 2021
til 86 i 2022.

Foto: Per Henning /NTNU

Årets aktiviteter og resultater

3.2 Vurdering av
resultatene på nasjonale
styringsparametere
I dette kapitlet gjennomgås NTNUs vurderinger av
resultatene på de nasjonale styringsparameterne.
Omfanget av omtalen under hver styringsparameter varierer, og der utviklingen og NTNUs innsats påområdet er inngående beskrevet under kapittel 3.1,
er beskrivelsen i dette kapitlet kortere.
Strukturreformen i universitets- og høyskolesektoren følges opp med en overordnet gevinstrealiseringsplan, og det er satt måltall for utvalgte
indikatorer som skal måle gevinstene av fusjon for
NTNU. Vi gir i dette kapitlet en vurdering av måloppnåelse på disse indikatorene. Enkelte av indikatorene omtaler vi under hvert av sektormålene, mensde øvrige, sammen med en overordnet vurdering
av måloppnåelse på fusjonsgevinstindikatorene,
gjøres avslutningsvis i kapitlet.

3.2.1 Sektormål 1: Kvalitet i utdanning og
forskning
Andel studenter som gjennomfører på normert
tid
Andelen studenter på bachelorutdanning som
gjennomfører på normert tid har hatt en jevn
vekst fra 2016 til 2021, men gikk ned med 1,5 prosentpoeng fra 2021 til 2022. Andelen studenter påmasterutdanning som gjennomfører på normert
tid har også hatt en jevn vekst i perioden med
unntak av 2020 og nedstengningen i mars grunnet
pandemien da mange var i innspurten på masteroppgaven. Andelen studenter på masterutdanningsom gjennomførte på normert tid økte med nesten
5 prosentpoeng fra 2020 til 2021, og er fortsatt pået høyt nivå i 2022. I NTNUs politikk for kvalitet i og
utvikling av studieporteføljen legges det vekt på
at studietilbudene skal ha lavt frafall og høy gjennomstrømning. Det overordnede inntrykket er atstudieprogrammene produserer godt, men NTNU
har nesten 400 studieprogram og det er betydeligevariasjoner mellom programmene.
Det er mange faktorer som påvirker gjennomføringen. Programmenes læringsmiljø, kvalitet og
struktur har stor betydning. Dette er nærmere
omtalt ifm. styringsparameteren «Studentenes
oppfatning av studiekvaliteten». Også studentenes
forkunnskaper, deres forventninger til studiet,tidsbruk og deltidsarbeid har stor betydning. God
kommunikasjon til potensielle og med nåværende
studenter om innhold i studieprogrammene og hva

ANDEL STUDENTER PÅ BACHELORUTDANNING SOM
GJENNOMFØRTE PÅ NORMERT TID (%) (KILDE: DBH).
2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

49,32

48,91

49,94

52,8

56,82

55,28

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner

2,57

-0,41

1,03

2,86

4,02

-1,54

47,40

47,90

48,84

50,72

53,50

55,09

Andel studenter på bachelorutdanning som
gjennomførte på normert tid (%)
60
55
50
45
40
35

2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021

2022

NTNU

studiene krever er viktig. Mange miljø kontakter
studenter som avslutter før fullført løp for å få etbedre bilde av årsaker og kunnskap som kan brukes
til å målrette tiltak.
For bachelorutdanningene ved NTNU har lærerutdanningene (treårig yrkesfagutdanning) og teknologiutdanningene høyest gjennomføring, mens
frafallet er størst og gjennomføringen lavest innenfor humaniora. Flere bachelorprogram som går på
tvers av studiebyer jobber med utfordringer knyttet
til forskjeller i rekrutteringsgrunnlag. Prosjektet
Framtidens HUMSAM-studier påpekte at dagens
bachelorstruktur hvor studentene kan ta et fag 2eller breddeår i andreåret kan medføre at studentene mister kontakten med sitt kull og institutt detåret de ikke har felles undervisning. Flere program
endrer nå struktur og legger fag 2 i tredje studieår
som et frafallsdempende tiltak.
Andelen studenter på masterutdanning er beregnet
ut fra antall studenter på toårig master og erfaringsbasert master. Her er spennet i porteføljen stort og
flere fakulteter utreder og vurderer nå endringer i sin
portefølje av toårige masterprogram som over tid
har hatt utfordringer med rekruttering, opptakskvalitet og gjennomføring. Studenter på 5-årig integrert
master inngår ikke i denne styringsparameteren
fra departementet, men vi følger opp frafall og

37Årsrapport 2022 | NTNU

gjennomstrømming også for disse utdanningene.
Her fullfører rundt halvparten på normert tid. Her
er det satt i gang et arbeid med å gå nærmere inn
i materialet for å se hvilke typer forsinkelser som
oppstår i studiene.

Andel studenter på masterutdanning som
gjennomførte på normert tid (%)
60

ANDELEN PH.D.-KANDIDATER SOM GJENNOMFØRER
INNEN SEKS ÅR (KILDE DBH)
2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

69,37

75,91

75,14

75,53

73,36

71,15

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner

-2,92

6,54

-0,77

0,39

-2,17

-2,21

66,10

68,30

66,27

70,25

67,90

67,2

55

Andel ph-d kandidater som gjennomfører innen seks år

50

80
75

45

2017

2018

2019

2020

2021

Snitt statlige institusjoner

70

2022

65

NTNU

60

ANDELEN STUDENTER PÅ MASTERUTDANNING SOM
GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (KILDE: DBH)

55

2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

53,17

53,57

56,34

52,24

57,18

57,82

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner

0,55

0,40

2,77

-4,10

4,94

0,64

51,80

52,80

54,59

52,14

56,27

54,22

Andel ph.d.-kandidater som gjennomfører
innen seks år

En del stipendiater har fått forlenget ansettelse på
grunn av forsinkelser knyttet til pandemien. Som en
naturlig konsekvens ser vi at andel ph.d.-kandidatersom gjennomfører innen seks år går litt ned i 2022.
NTNU har forventet en økning av antall uteksaminerte kandidater frem til 2023, men antall kandidatersom har disputert går noe ned i 2022, som kan forklares med ettervirkninger av pandemien. Ivaretakelse
av ph.d.-kandidatene står høyt på agendaen hos alle
fakulteter, og det gjennomføres periodiske evalueringer med tilhørende tiltak. Kvalitetssikrende tiltak vilogså bli satt i verk i løpet av 2023 etter NOKUT-tilsynetslik at vi får uteksaminert våre ph.d.-kandidater. Med
bakgrunn i veksten av antall ph.d.-avtaler forventer vi
fortsatt at måltallet i fusjons-gevinstrealiseringsplanen om 450 avlagte doktorgrader i 2025 er realistisk.

Antall kandidater
Antall ph.d.
avtaler

38

2018

2019

2020

2021

2022

397

377

406

415

399

2645

2755

2815

3080

2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021

2022

NTNU

Studentenes oppfatning av studiekvalitet
I studiebarometeret 2022 ga studentene en vurdering av «Jeg er, alt i alt, tilfreds med studieprogrammet jeg går på» en skår på 3,88 på en skala fra 1(ikke enig) til 5 (helt enig). NTNU ligger fortsatt noe
høyere enn gjennomsnittet for statlige institusjoner.
I tillegg til å være en nasjonal styringsparameter er
denne vurderinga i studiebarometeret også en indikator i gevinstrealiseringsplanen for fusjonen. NTNU
nådde måltallet på 4.1 i 2019. I årene etterpå med
pandemi har studentene vurdert studiekvaliteten
som lavere. Nedgangen i studentenes oppfatning
av studiekvaliteten er en gjennomgående tendens isektoren, og vi ser fram til NOKUTs analyser av hva
som påvirker studentenes overordnet tilfredshet.
I Studiebarometeret for 2022 er NTNUs studenter
mest fornøyd med at undervisning, eksamener,
innleveringer og andre vurderingsformer har
handlet om sentrale deler av lærestoffet, har
krevd forståelse og resonnement, og har bidratt
til faglige utvikling. NTNU-studentene gir vesentlig
mer positiv tilbakemelding på det faglige og sosiale
miljøet blant studentene på studieprogrammet enn
landsgjennomsnittet. Studentfrivilligheten stårsterkt ved NTNU og våre studenter har lang tradisjon for å bygge et godt studiemiljø. De siste årene
har vi hatt et stort fokus på studentenes psykososiale læringsmiljø, og det er jobbet med tiltak påÅrets aktiviteter og resultaterSKÅR PÅ HVORDAN STUDENTENE OPPFATTERSTUDIEKVALITETEN (KILDE: DBH)

FAGLIG TIDSBRUK (TIMER) PER UKE BLANTHELTIDSSTUDENTER (KILDE: DBH)

2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

4,05

4,07

4,13

4,05

4,01

3,88

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner

-0,02

0,02

0,06

-0,08

-0,04

-0,13

4,03

4,03

4,07

4,03

3,95

3,81

Skår på hvordan studentene oppfatter studiekvaliteten
4,50

2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

36,78

36,55

35,95

35,94

36,02

36,17

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner

-0,89

-0,23

-0,60

-0,01

0,08

0,15

34,90

34,40

34,34

34,11

34,29

33,74

Faglig tidsbruk (timer) per uke blant heltidsstudenter
40
38

4,25

36

4,00

34
3,75
3,50

32
2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021

2022

NTNU

studieprogramnivå for at alle studenter skal trivesbåde faglig og sosialt. I 2022 ble det iverksatt en
rekke ekstra tiltak for å sikre studentenes studieprogresjon finansiert av supplerende tildeling fra KD.
Studentene har gitt gode tilbakemeldinger på dissetiltakene (Se egen omtale av supplerende tildelinger
i kapittel 3.3.).
Tilbakemeldingene i studiebarometeret peker ogsåpå områder vi må utvikle videre. Arbeidet med
studentaktiv læring og godt læringsmiljø bidrar tilå øke studentenes trivsel og læring, og studentenevåre gir lav skår på undervisningen er lagt opp til atstudentene skal delta aktivt. Vi må også se på studentenes opplevelse av arbeidsrelevans ettersom
endel spørsmål som er knyttes til dette også får lav
skår.
Faglig tidsbruk blant heltidsstudenter
Den faglige tidsbruken per uke blant heltidsstudenter ved NTNU har vært stabil rundt 36 timer
per uke de siste fire årene. Gjennomsnittet for en
NTNU-student er nesten 2,5 timer høyere enn gjennomsnittet for statlige institusjoner.
Studentene bruker i gjennomsnitt 15,2 timer pålæringsaktiviteter organisert av institusjonen, og
20, 9 timer på egenstudier. I 2022 er det noe mer
tidsbruk på organiserte læringsaktiviteter og noe
mindre på egenstudier sammenlignet med 2021.

30

2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021

2022

NTNU

Det kan ha sammenheng med at i perioder i 2021måtte en del organiserte læringsaktiviteter legges
om grunnet pandemien.
Gjennom Studiebarometeret gir studentene noe
høyere skår i 2022 enn i 2021 på om de er motivert
for studieinnsats, men samtidig noe lavere skår på
spørsmålet om de møter godt forberedt til undervisningen. 58 % av studentene svarer at de er «enig»
eller «helt enig» i at de opplever at studieinnsatsen
er høy.
Studentenes tidsbruk på betalt arbeid fortsetter åøke, og i gjennomsnitt øker den med 0,8 timer per
uke fra 2021 til 2022. Det er stor variasjon mellom
studieprogrammene når det gjelder omfang av
betalt arbeid ved siden av studiene, men totalt setter dette en utvikling i retning av økt belastning på
studentene når det gjelder tidsbruk som det er
verdt å merke seg.
Antall publiseringspoeng per faglig årsverk
Tall for 2022 foreligger først i april derfor rapporteres
det her på 2021 tall. Vi ser at antall publiseringspoeng per faglig årsverk øker med 0,11 prosentpoeng.
Dette samtidig med at antall faglige årsverk ogsåhar økt i samme periode. NTNU har hatt god vekst
i antall publiseringspoeng og ligger fortsatt overgjennomsnittet til statlige institusjoner. Basert på
registreringene så langt for 2022, ser vi at antall

39Årsrapport 2022 | NTNUANTALL PUBLISERINGSPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK(KILDE: DBH)

VERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTER PER
FOU-ÅRSVERK (KILDE: DBH)

2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

1,17

1,21

1,26

1,33

1,44

NTNU

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner

-0,04

0,04

0,05

0,07

0,11

1,16

1,18

1,21

1,26

1,28

Endring
NTNU

Antall publiseringspoeng per faglig årsverk

12000

1,4

10000

1,3

8000

2019

2021

2022

5706,92 7948,54 7252,210325,06 9526,96

12669-288,69

3072,86

2241,62 -696,34

2020-798,10

3142

6000
4000

1,1
1,0

2018

Verdien av Horisont 2020-kontrakter per FoU-årsverk

1,5

1,2

2000
2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021

2022

0

2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

publikasjoner ligger under det antallet som ble
publisert i 2021, og det forventes at antall publiseringspoeng per faglig årsverk vil avta fra 2021 til
2022. Andelen av NTNUs publikasjoner med åpentilgang har stagnert de siste årene, og den trenden
fortsetter i 2022.
Koronapandemien har vanskeliggjort internasjonal nettverksbygging, spesielt for vitenskapelige
ansatte tidlig i karriereløpet, og dette kan medføre
at det blir en svakere vekst i andel internasjonale
sampublikasjoner med forfattere fra andre land. Til
tross for dette er det forventet at vi vil realisere målbildet om 60% internasjonal sampublisering innen
2025 ut fra trenden fra 2018 frem til i dag.
Det vises ellers til omtale av vitenskapelig publisering og åpen vitenskap under kapittel 3.1.
Verdien av Horisont 2020-kontrakter per
FOU-årsverk
Horisont 2020 gikk ut i 2020, og EUs nye rammeprogram for forskning og innovasjon Horisont Europa
startet i 2021. Den endelige oversikten over verdi
av Horisont Europa- kontrakter per 2022 har vi ikke
før senere i 2023, men tallene viser en klar positiv
utvikling fra tidligere år og 2022 er et toppår så
langt både når det gjelder totalverdi, og verdi per
FoU-årsverk.

40

2017

Andel utreisende utvekslingsstudenter påErasmus + av totalt antall studenter
Andelen utvekslende utvekslings-studenter påErasmus+ av totalt antall studenter var lav i årene
med pandemi, men har vært rekordhøy i 2022.
Studentmobilitet er et prioritert område for NTNU,
og vi ligger godt over gjennomsnittet for statlige
institusjoner. Mobiliteten er størst på våre integrertefem¬årige masterprogram i teknologi og realfag.
NTNU har som mål å tilrettelegge for at minst 50 %av studentene skal ha fysisk studie- eller praksisopphold i utlandet, med en portefølje av kvalitetssikrede utvekslingsavtaler som knyttes opp mot det
enkelte studieprogram. På institusjonsnivå skal detvære balanse mellom innkommende og utreisende
studenter.
Vi ser endringer i studentenes valg av destinasjon
for utvekslingsopphold. Før pandemien benyttet
hovedvekten av studentene NTNUs bilaterale
utvekslingsavtaler med utdanningsinstitusjoner
utenfor Europa. Det er et uttalt mål i NTNUs internasjonale handlingsplan at NTNU skal øke bruken
av Erasmus+ for å nå målet om økt studentmobilitetbåde for korte og lengre opphold. Nå reiser de fleste
studentene til NTNUs samarbeidsinstitusjoner i
Europa og hovedandelen av studentmobilitetenskjer gjennom Erasmus+.

Årets aktiviteter og resultater

ANDEL UTREISENDE UTVEKSLINGSSTUDENTER PÅ
ERASMUS+ AV TOTALT ANTALL STUDENTER (DBH)
2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

1,24

1,36

1,55

1,16

1,02

2,36

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner

0,24

0,12

0,19

-0,39

-0,14

0,96

1,11

1,20

0,75

0,80

ANDEL MASTERGRADSKANDIDATER SYSSELSATT I RELEVANT ARBEID ET HALVT ÅR ETTER FULLFØRT UTDANNING (NIFU/KANDIDATUNDERSØKELSE)

NTNU

100

2,0

80

1,5

60

1,0

40

0,5

20
2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021

2019

2020

2021

75,74

-

82

77,4

87,1

2022

Andel mastergradskandidater sysselsatt i relevantarbeid et halvt år etter fullført utdanning

2,5

2017

2018

1,6

Andel utreisende utvekslingsstudenter på Erasmus+
av totalt antall studenter

0,0

2017

2022

0

2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

3.2.2 Sektormål 2: Forskning og utdanningfor velferd, verdiskaping og omstilling
Andel masterkandidater i relevant arbeid et
halvt år etter fullført utdanning
Det foreligger ingen nye data for denne nasjonale
styringsindikatoren.
NTNU har i 2022 gjennomført en egen kandidatundersøkelse for å få innsikt i hvordan studenter som
ble uteksaminert fra NTNU i perioden 2019-2021
vurderer sin kontakt med arbeidslivet i studietiden,
overgangen til arbeidslivet og hvor relevant de opplever at egen utdanning er. I tillegg er kandidatene
fra 2019-undersøkelsen fulgt opp slik at vi får informasjon om hvordan de klarer seg tre år senere.
Et overordnet funn fra Kandidatundersøkelsen 2022
er at NTNU utdanner kandidater som arbeidslivet
etterspør. Ser vi på kandidatenes overgang fra studier til jobb, finner vi at NTNUs kandidater kommer
seg raskt i arbeid. 66 prosent av NTNU-kandidatene
som er i jobb, fikk sin første jobb før fullført utdanning
ved NTNU. Over 8 av 10 av sivilingeniør-kandidatene
har jobb før fullført utdanning. Innen 6 månederetter endt utdanning har 9 av 10 av kandidatene fåttsin første jobb, og 8 av 10 har fast ansettelse.
Selv om NTNU scorer godt på de mange mål som
dreier seg om arbeidslivsrelevans, er det likevel
kandidater som etterlyser tiltak som ville gjort

overgangen til jobb enklere. Også i studiebarometeret gir nåværende studenter lav skår på spørsmål
knyttet til informasjonen de får om hvilke yrker som
er relevante og hvordan kompetansen deres kan
brukes i arbeidslivet. De er ikke fornøyde med den
innføringen de får i hvordan formidle egen kompetanse til potensielle arbeidsgivere. Når kandidatene
bes om å rapportere hvilke tiltak de mener villegjort dem bedre forberedt til arbeidslivet, handler
det for de fleste om mer nærhet til arbeidslivet, og
arbeidslivskontakt. Det jobbes aktivt med dette, og
tydeliggjøring av arbeidsrelevans er et sentralt tema
i studieprogrammenes kvalitetsarbeid.
Bidragsinntekter fra Forskningsrådet – perfaglig årsverk
De totale bidragsinntektene fra Forskningsrådet er
regnskapsført noe lavere i 2021 sammenlignet med
2022, men ser man bort fra regnskapskorrigeringeni 2022 er det en liten økning i total bidragsinntekt.
Denne økningen kan blant annet tilskrives økt
aktivitet etter koronapandemien. Koblet med et økt
antall faglige årsverk blir dette er lavere forholdstallfor 2022 enn 2021. Forskningsrådet har reduserte
utlysninger i 2023, og det forventes økende konkurranse om midlene fremover som sammen med bareen tildelt SFF til NTNU i 2022 vil gjøre det krevendeå nå målsettingen om 280 i bidragsinntekt per fagligårsverk.

41

Årsrapport 2022 | NTNU

Andel forskningsinnsats i matematiske,
naturvitenskapelige og teknologiske fag (MNT-fag)

BIDRAGSINNTEKTER FRA FORSKNINGSRÅDET PERFAGLIG ÅRSVERK (DBH)
2017

2018

2019

2020

2021

2022

NTNU

232,57 228,59 237,39 202,48 247,22 231,13

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner

16,46

-3,98

8,80

-34,9140
30-16,0920

159,50 157,00 166,91 148,43 165,09

178,32

10
0

285

2017

2018

2019

2020

2021

2022

3.2.3 Sektormål 3: God tilgang til utdanning

235

Kandidatmåltall på helse- oglærerutdanningene
NTNU har kandidatmåltall for 18 utdanninger, 13
innenfor helse og 5 innenfor lærerutdanningene.
For følgende utdanninger er kandidatmåltallet ikke
oppfylt:

185
135
85
2017

2018

2019

2020

Snitt statlige institusjoner

2021

2022

NTNU

Andre bidrags- og oppdragsinntekter utenom
EU og Forskningsrådet – per faglig årsverk
I 2022 hadde NTNU nesten 1 milliard kroner i bidragsinntekter utenom EU og Forskningsrådet. Dette er
et toppår for NTNU, og det gjelder både fra offentlige institusjoner og næringsliv. Den oppdragsfinansierte aktiviteten var omtrent på samme nivå som
den har vært, i overkant av 100 mNOK. Dette gjør at
NTNU gjør det betydelig bedre på denne styringsindikatoren i 2022 enn foregående år.

Audiograf-utdanningene har et kandidatmåltall på 29.
Vanligvis uteksamineres rundt 30 kandidater årlig,
men kullet som var ferdig i 2022 har hatt et uvanlig
stort frafall og bare 15 kandidater ble uteksaminert.
Audiografutdanningen har svært strenge progresjonskrav i studiet, og det viser seg at en del studenter som må ta et helt års permisjon fordi de ikke
har klart progresjonskravet, velger å slutte i stedet.
På bakgrunn av tilbakemeldinger fra studentene vil
det jobbes særskilt med informasjon til potensielle
søkere og nye studenter for å sikre at de er godt
forberedt på hva studiet innebærer.

Andelen forskningsinnsats i MNT-fag
Forskningsinnsatsen rettet inn mot MNT-fagene
ved NTNU bikket 60% i 2021, som viser en økning
fra foregående år. Dette understreker NTNUs
hovedprofil, og det er hovedsakelig fagmiljøene ved
Fakultet for ingeniørvitenskap, Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk, Fakultet for naturvitenskap, og Fakultet for medisin og helsevitenskap
som driver denne.

Jordmorutdanningene uteksaminerte 20 kandidateri 2022, mens kandidatmåltallet er på 25. I 2020 ble
denne utdanningen lagt om fra en videreutdanningtil en mastergradsutdanning. Fram til nå har NTNU
hatt opptak annethvert år, men fra og med 2024 er
studieplanen lagt om og det blir opptak til denne
utdanningen hvert år. Antall praksisplasser i helsetjenesten innenfor vårt geografiske nedslagsfelt er
begrenset, men NTNU er i dialog med praksisfeltet
med ønske om å øke antallet plasser.

ANDEL FORSKNINGSINNSATS I MATEMATISKE,NATURVITENSKAPELIGE OG TEKNOLOGISKE FAG (MNTFAG) (NIFU/FOU-STATISTIKKEN/DBH)

Medisinutdanningen uteksaminerte 125 kandidater.
og var svært nær måltallet på 126. Antallet ferdige
kandidater øker for hvert år, og i 2020 ble antalletstudieplasser økt fra 135 til 155. Vi forventer derforen økning i antall uteksaminerte kandidater slik at
kandidatmåltallet nås framover.

2017 2018 2019
NTNU

42

50

44,74

Bidragsinntekter fra Forskningsrådet per faglig årsverk

35

60

54

-

57

2020

2021

2022

-

61

-

Radiografutdanningen uteksaminerte 50 kandidaterog var svært nær å nå måltallet på 51. Kandidattallet
varierer noe fra år til år, men ligger de fleste år rundtÅrets aktiviteter og resultater

KANDIDATTALL PÅ HELSE- OG LÆRERUTDANNINGENE(DBH)

utdanningene. Høsten 2022 møtte 169 studenter til
studiestart.

2017 2018 2019

2020

2021

2022

NTNU

1827 1889

1756

1625

2013

Endring NTNU

-33,00 62,00 149,00 -282,00 -131,00

383

Den treårige yrkesfaglærerutdanningen uteksaminerte 20 kandidater, mens måltallet er 69. NTNU
har gjennom mange år hatt for få kvalifiserte søkere
til denne utdanningen og jobber stadig for å styrke
rekrutteringen. Fra 2022 implementerer vi ny studieplan med tydelig integrasjon mellom yrkesfag og
profesjonsfag, med mål om å styrke studiemiljø,organisering og helhet og sammenheng i programmet. Den nye organiseringen legger til rette forvidere utvikling av yrkesfaglærerutdanningen i trådmed regionale og nasjonale behov.

2038

Kandidattall på helse- og lærerutdanningene
2500
2000

3.2.4 Sektormål 4: Effektiv, mangfoldig
og solid høyere utdanningssektor og
forskningssystem

1500
1000
500
0

2017

2018

2019

2020

2021

2022

måltallet. Vi forventer å nå kandidatmåltallet på
denne utdanningen også framover.
Profesjonsutdanningen i psykologi uteksaminerte 60
kandidater, måltallet er 63. Systematisk arbeid for å
redusere frafallet kombinert med noe økning i opptaksramme gjør at vi forventer at denne utdanningen etter hvert vil nå måltallet sitt. Ettersom dette er
et seksårig løp, tar det noe tid før effekten viser seg
i form av økt kandidatproduksjon.
Grunnskolelærerutdanning (1-7 trinn) uteksaminerte 145 kandidater i 2022 mens måltallet er 149.
Kandidatene som fullførte i 2022 er det første kullet
som er ferdig etter at denne utdanningen ble femårig. Det er jobbet spesielt med rekruttering og det
er iverksatt tiltak for å redusere frafall. Statistikk fornyere kull tyder på at frafallet er redusert, men forflerårige program tar det noe tid før dette gir effekt
i form av flere ferdige kandidater. Vi har god søkningtil denne utdanningen, og søkningen holdt seg stabil
fra 2021-2022. 205 studenter møtte til studiestart
høsten 2022 og vi har god tro på at kandidatmåltallet vil nås framover.
Praktisk-pedagogisk utdanning (PPU) og praktisk-pedagogisk utdanning for yrkesfag (PPU-Y) uteksaminerte
175 kandidater i 2022 mens kandidatmåltallet er
222. Innføringen av krav om mastergrad som hovedregel for opptak til allmennfaglig PPU i 2019 har gitt
rekrutteringsutfordringer ettersom opptaksgrunnlaget ble mindre og færre søkere er kvalifiserte for

Antall studiepoeng per faglig årsverk
Antall studiepoeng per faglig årsverk har gått litt
ned i 2022 sammenlignet med 2021, og NTNU ligger i likhet med andre forskningstunge universitetlavere enn gjennomsnittet for statlige institusjoner.
Nedgangen i antall studiepoeng per faglig årsverk
er et resultat av at NTNU fra 2021 til 2022 både harhatt en reduksjon studiepoengproduksjonen og
en økning i antallet faglige årsverk. I sum har dette
resultert i en reduksjon på over 12 studiepoeng per
faglig årsverk fra 2021 til 2022.

ANTALL STUDIEPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)
2017

2018

2019

NTNU

379,63

363,46 358,21 378,25 372,51 360,11

Endring NTNU
Snitt statlige
institusjoner-19,29-16,17

-5,74

-12,4

440,20428,80 419,73 437,55 426,96

405,88

-5,25

2020

2021

20,04

2022

Antall studiepoeng per faglig årsverk
500
450
400
350
300
250
200

2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021

2022

NTNU

43

Årsrapport 2022 | NTNU

Studiepoengproduksjonen var høy under pandemien, og noe nedgang i etterkant av denne var
forventet. Stipendiater og postdoktorer inngår iberegningen av faglige årsverk. Dette er årsverk
som primært bidrar til forskningsaktivitet. En stordel av NTNUs vekst i faglige årsverk fra 2021 til 2022
kan knyttes til en økning i postdoktorårsverk.
Dette er en styringsparameter som måler effektivitet, og utviklingen må vurderes og balanseres opp
mot forhold som er viktige for studentenes læringsutbytte samt styrking av gjennomstrømming og
forebygging av frafall. Ved sammenligning av resultater i Studiebarometeret for 2021 og 2022 ser vi atstudentene våre i 2022 svarer mer positivt på en
rekke spørsmål som kan knyttes til kontakttid medfaglærer, eksempelvis spørsmål om antall tilbakemeldinger fra faglig ansatte, de faglig ansattes evne
til å gi konstruktive tilbakemeldinger samt faglig veiledning og diskusjoner med faglig ansatte. Dette er
forhold som vi vet er viktige for studentenes trivsel.
Andel kvinner i dosent- og professorstillinger
Andelen av kvinner i dosent- og professorstillinger
har en positiv trend selv om endringene fra år til år
er marginale. NTNU jobber systematisk med å øke
kvinneandelen spesielt innenfor de tradisjonelle
teknisk-naturvitenskapelige
fagprofilene.
Flere
enheter jobber aktivt med søke-/letekomiteerfor å finne godt kvalifiserte kvinner til dosent- og
professorstillinger.

ANDEL KVINNER I DOSENT- OG PROFESSORSTILLINGER(DBH)
2017 2018 2019 2020 2021

Rekrutteringsgrunnlaget for kvinnelige dosent og
professorstillinger øker både innenfor førsteamanuensis og førstelektor og innenfor stipendiatkategorien. NTNU har hatt en svak nedgang når det gjelder
kvinnelige postdoktorer. Omtale av tiltak som er
iverksatt gis i kapittel 5.6, Likestilling og mangfold.
NTNU jobber aktivt med å etablere en kompetanseog karriereutviklingsplan for våre vitenskapelige
ansatte. Se mer om dette i kapittel 3.1.
Andel midlertidig tilsatte i undervisnings- og
forskerstillinger
NTNU har siden 2021 hatt en liten reduksjon i midlertidigheten og ligger på 10,21%. Andel midlertidig tilsatte i undervisnings- og forskerstillinger ved NTNU
har siden 2021 falt ytterligere, og ligger på 10,21
prosent i 2022. Snittet ved BOTT-universitetene
er 13,62 prosent (ikke medregnet NTNU). Andelen
eksternt finansierte forskere (1108 forsker, 1109 forsker og 1183 forsker) i midlertidige stillinger er 38,74
prosent i 2022. Andre stillingsgrupper med relativt
høy midlertidighet er innenfor ingeniørkategorien,
samt universitetslektorer og førstekonsulenter.
Rektor har satt nye måltall for midlertidighet ved
fakultetene og Vitenskapsmuseet, som følges opp
fortløpende. I tillegg har rektor vedtatt nye målrettede tiltak for å øke den interne mobiliteten slik at
midlertidig behov i større grad kan dekkes av interne
faste ansatte ressurser. Videre er det vedtatt tiltak
for å øke kunnskapen om og bruken av strategisk

ANDEL MIDLERTIDIG ANSATTE I UNDERVISNINGS- OG
FORSKERSTILLINGER (DBH)20222017 2018 2019 2020 2021

NTNU

25,02 25,95 26,45 27,35 27,83 28,18

NTNU

15,05

15,4 12,62 11,35 10,54 10,21

Endring NTNU

1,17

-0,78

0,35

0,93

0,50

0,90

0,48

0,35

Endring NTNU

-0,81

-0,33

Snitt statlige institusjoner 29,40 31,00 32,27 33,37 34,49

36,13

Snitt statlige institusjoner 17,00 16,80 15,52 12,59 12,93

11,78

Andel kvinner i professor og dosent-stillinger
40

-1,27

Andel midlertidige ansatte i UF-stillinger

17

30

15

25

13

20

11

15

-2,78

19

35

2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

44

2022

2020

2021

2022
NTNU

9

2017

2018

2019

Snitt statlige institusjoner

2020

2021
NTNU

2022

Årets aktiviteter og resultater

personalplan. NTNU skal rekruttere kompetansesom det er et langsiktig behov for. Dette vil bidra til
flere faste ansettelser og at situasjoner med overtallighet når et prosjekt er ferdig unngås.
Andel av samlingene og objektene som er
tilfredsstillende sikret og bevart
NTNU forvalter store kultur- og naturhistoriske
samlinger og bruker disse i forskning, formidling og
undervisning.
Vitenskapsmuseet arbeider etter følgende virksomhetsmål for sikring og bevaring av samlingene:
NTNU skal sørge for å sikre og bevare de vitenskapelige samlingene ved Vitenskapsmuseet og gjøre dem
tilgjengelige for forskning, undervisning, forvaltningog allmennrettet formidling. Museet har utarbeidet
en samlingsplan for perioden 2018-2025. Planen
retter spesielt oppmerksomheten mot aktivt brukog behov for utvikling av samlingene, innenfor gjeldende krav til sikring ag bevaring.
Resultat 2022 og mål 2023 for sikring og bevaring
av de vitenskapelige samlingene samt andel digitalisering og tilgjengeliggjøring på web publiseres på
DBH.
Sikring og bevaring
Det løpende arbeidet med sikring og bevaring av
samlingene gjennomføres i fagmiljøene mens større
prosjekter og bygningsmessige tiltak prioriteres i
forbindelse med museets årsplaner og i samarbeid
med NTNUs eiendomsavdeling.

På grunn av gjentagende vanninntrenging i eksisterende kjellermagasin, ble det etablere nytt magasin for kulturhistoriske arkiv. Arkivmaterialet ble
flyttet til nytt magasin i 2022. Klimareguleringen inytt magasin er fortsatt utfordrende, der det er problemer med for høy temperatur. Avbøtende tiltak
med hensyn på vannskaderisiko i et eksisterende
samlingsmagasin for kulturhistorie ble gjennomført
i 2022 ved at vannførende rør ble lagt utenfor magasinet. Et stort arbeid med utbedring av kapasitet i
kulturhistoriske magasin gjennom nye innredninger
ble sluttført i 2022. Dette ga en økt kapasitet på1908 hyllemeter, hvorav 1008 meter nå er tatt i brukved omflytting fra andre overfylte magasiner.
For de naturhistoriske samlingene har en lagt ned
betydelig innsats i 2022 med digitalisering og tilgjengeliggjøring av restanser fra tidligere års tilvekst og
gaver.
De store gjenstående utfordringene på sikringssiden gjelder fortsatt risiko knyttet til vannskade samt
manglende evakueringsmuligheter fra magasin. På
bevaringssiden er utfordringene å oppnå tilfredsstillende klimaregulering med tanke på luftfuktighetog temperatur for tørrmateriale i de naturhistoriske
magasinene, samt restanser knyttet til preventiv
konservering av kulturhistorisk materiale.
Risiko og tiltak
De største utfordringene for sikrings- og bevaringsarbeidet både på kort og lang sikt er fortsatt
mangel på tilfredsstillende magasiner for deler av

SKATTEFUNN
Et sjeldent stort skattefunn fra Vikingetiden ble levert til
Vitenskapsmuseet i 2022. Funnet ble gjort med metalldetektor i Stjørdal og består i alt av 46 gjenstander i sølv
– eller, det er nesten utelukkende snakk om fragmenter av
gjenstander. Bortsett fra to enkle, hele fingerringer, består
funnet av blant annet arabiske mynter, en flettet halsring,flere armringer og kjeder, alle opphugget i små biter – ogsåkalt hakkesølv. Funnet er fra en tid da sølvbiter som bleveid, ble brukt som betalingsmiddel.
Foto: Birgit Maixner

45Årsrapport 2022 | NTNU

samlingene og magasinkapasitet. Sistnevnte ser
ut til å kunne håndteres i et 3-5 års perspektiv forde fleste samlingstyper gjennom etablering av nye
magasininnredninger og utflytting av materiale til
eksternt magasin. Sistnevnte ble planlagt i 2022,
og gjennomføres i 2023 for en del av de naturhistoriske samlingene. For klimasensitivt kulturhistorisk
samlingsmateriale som krever lav luftfuktighet,
har man dessverre ikke alternativer for å håndtere
tilveksten. Manglende evakueringsmuligheter for
flere magasin er en beredskapsutfordring som ikke
kan løses ved å utvikle bedre rutiner eller planverk.
Etter
atutbedringav
magasinlokaleneved
Vitenskapsmuseet
ble
tatt
ut
av
Campussamlingsprosjektet opprettholdes utfordringene med hensyn til kvalitet og kapasitet imagasinene. NTNU arbeider med å finne en alternativ løsning på dette.

3.2.5 Overordnet gevinstrealiseringsplan
for oppfølging av strukturreformen
Hovedbegrunnelsene for fusjonen mellom NTNU
og høgskolene i Ålesund, Gjøvik og Sør-Trøndelag i
2016, var knyttet til å utvikle faglig kvalitet. NTNU
har siden den gang arbeidet svært aktivt med faglig
integrasjon og utvikling av sterke fagmiljøer. For å
vurdere gevinster av fusjon, fastsatte KD måltall

Utvalgte mål i strukturreformen
med indikatorer med måltall

for 2025 for utvalgte indikatorer. Indikatorene som
brukes for å vurdere gevinster av fusjonen er i noen
grad sammenfallende med eller tilgrensende til
Kunnskapsdepartementets styringsindikatorer, og
vurderinger av måloppnåelse for flere av indikatorene gjøres derfor over.
Alle de fem målene i NTNUs utviklingsavtale harvært viktige både for å realisere NTNUs strategi,og for å realisere gevinstene av fusjonen. Utviklingi henhold til målene i utviklingsavtalen er derfor
gode indikatorer for realisering av fusjonens gevinster og bør ses i sammenheng med utviklingen på
fusjonsgevinstindikatorene.
Under følger vurderinger for de indikatorene som
ikke er omtalt over.
EU-inntekt per faglig årsverk
EU-inntekt per faglig årsverk har vokst betydelig
fra 2021 til 2022. Med den betydelige veksten ifaglige årsverk de siste årene, kombinert med hard
konkurranse om EU-midlene, vurderes det likevel
som krevende å nå måltallet på 70 000 kr per fagligårsverk innen 2025.

Mål 2025

1: Utdanning og forskning av høy kvalitet

Resultat
2019

2020

2021

2022

Vitenskapelig publisering:
Antall publiseringspoeng per faglig årsverk

1,4

1,26

1,33

1,44

-

Tildeling fra Forskningsrådet per faglig årsverk (1000 kr)

280

237

202

247

231,13Tildeling fra EU per faglige årsverk (1000 kr)

70,0

43,0

35,8

44,2

58,3

Andel årsverk i førstestillinger av faglige ansatte (%)

78

78,2

79,0

79,2

79,2%

Skår på hvordan studentene oppfatter studiekvaliteten (Skala 1-5)

4,10

4,13

4,05

4,01

3,88

Antall avlagte doktorgrader

450

377

406

415

399

1900

1665

1428

1604

1355

220

186

180

158

215,97

60,0

54,3

57,9

57,9

58,0

22,0

18,9 %

19,2 %

19,3 %

19,7 %

3. God tilgang til utdanning og kompetanse over hele landet
Antall studenter på nettbaserte og desentraliserte utdanninger
4. Regional utvikling
Andre bidrags- og oppdragsinntekter per faglig årsverk (1000 kr)
5. Verdensledende fagmiljøer
Andel internasjonalt samforfatterskap (%)
6. Effektiv ressursbruk
Andel administrative stillinger av totalt antall årsverk (%)

46

I NTNUs strategi er det et mål om at ny teknologi skal brukes for å gi studentene tilgang til aktiviserendeog varierte lærings- og vurderingsformer og for å gi god tilgang til livslang utdanning. Det foregår mange
interessante utviklingsprosjekter innen livslang læring og desentrale studietilbud, og den kompetansen
vi har fått på digital undervisning i perioden med pandemi kan brukes inn mot utvikling av et bredere
tilbud. For å treffe flere målgrupper utvikles flere nettbaserte og fleksible tilbud, hvor digital
undervisning og oppfølging fra fagmiljøene gjerne kombineres med lokale samlinger.

Årets aktiviteter og resultater

Andel administrative stillinger av totalt antall årsverk (%)
NTNU er Norges største universitetet med totalt 8051 årsverk. Av disse er 1585 årsverk administrative
periodenmedpandemiAndel årsverk
i førstestillinger
av faglige
stillinger.
NTNU er i dag
det universitetet i Norge
med lavest andel administrative
stillinger
sett
i forhold kan brukes inn mot utviklingav
etbrederetilbud.
ansatte(%)
til faglige årsverk, og sammenlignet med de andre universitetene i Norge har NTNU også lavest andelFor å treffe flere målgrupperårsverk
Fellesadministrasjonen
sett iårsverk
forhold itilfaglige
antall årsverk
forskningsog
utvikles flere
nettbaserteog fleksible tilbud, hvor
I 2022 ihadde
NTNU cirka 5140
stillin- i undervisnings-,
formidlingsstillinger(UFF-stillinger).
NTNU ergodt under
oppsattsommåltall og
dette erundervisningdels en konsekvens
digitalog oppfølging fra fagmiljøeneger, en økning på
1 %. fra 2021.
Andel
av dette
av fusjonen i 2016 og medfølgende administrativ omorganisering, og dels en konsekvens av ABEer ansatt i førstestillinger har hatt en jevn økning gjerne kombineres med lokale samlinger.
kuttene siden 2015.

siden fusjonen og NTNU ligger nå på samme nivåNTNU
høyemedambisjoner
og -harmange
utviklingsløp
gåendesamtidig.
I tillegg harvi vært igjennom stillinger av totalt antall
administrative
som hari 2021
79,2 %
altsåovermåltalletpå 78%. Andelen krevende pandemi. NTNU erkjenner at vi har en risiko for at høyt ambisjonsnivå
og endringstrykkårsverk (%)
kan skape stor belastning og slitasje blant ansatte og at dette på sikt kan føre til manglende
Det har siden fusjonen vært et viktig arbeid ved NTNU er Norges største universitetet med totaltmåloppnåelse. Denne risikoen må NTNU balansere opp mot forventede strammere økonomiske
NTNU å kunne gi ansatte mulighet for å bygge 8051 årsverk. Av disse er 1585 årsverk adminisrammer for UH-sektoren fremover.

opp førstekompetanse og da spesielt innenfor

trative stillinger. NTNU er i dag det universitetet i

Førstelektorprogram som har bidratt til økningen av
førstekompetanse.

i forhold til faglige årsverk, og sammenlignet med deandre universitetene i Norge har NTNU også lavest
andel årsverk i Fellesadministrasjonen sett i forhold
til antall årsverk i undervisnings-, forsknings- og
formidlingsstillinger (UFF-stillinger). NTNU er godt
under oppsatt måltall og dette er dels en konsekvens av fusjonen i 2016 og medfølgende administrativ omorganisering, og dels en konsekvens av
ABE-kuttene siden 2015.

Figurennedenfor viser at andelen ledelse,
administrativ
og teknisketstøttei forholdtil faglige
stillinger
Norge
med
lavestandel administrative stillinger settførstelektor/dosentløpet.
Det blei 2019 etablert
har redusert seg over år, men har de siste årene ligget ganske stabilt rundt 0,57.

Andel adm årsverk pr faglige årsverk
0,70
0,65
0,60
0,55
0,50

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

på nettbaserte og
OAntall
ppsummstudenterert –desentraliserte utdanninger
Antallet studenter registrert på nettbaserte og
desentraliserte utdanninger gikk ned
45 fra 2021 til
2022. Det meste av fleksibel utdanning på NTNU ervidereutdanning, og utviklingen er nærmere beskrevet i forbindelse med omtalen av utviklingsmål 1.
En av ambisjonene i fusjonsplattformen var at NTNU
skulle utvikle og samordne studieporteføljen slik at
vi sikrer relevant kompetanse og beste praksis, og at
utvalgte utdanninger skulle tilbys gjennom fleksible
og desentrale ordninger. NTNU er blant de største i
landet på studiepoenggivende videreutdanning, og
har fortsatt ambisjoner om å utvikle våre tilbud om
etter- og videreutdanning og mer fleksible utdanninger. NTNU er opptatt av at også nettbaserteog desentrale utdanningstilbud skal holde en høy
kvalitet og har derfor ambisjoner om å utvikle nyeleveranseformer for etter- og videreutdanning.
I NTNUs strategi er det et mål om at ny teknologi
skal brukes for å gi studentene tilgang til aktiviserende og varierte lærings- og vurderingsformer og
for å gi god tilgang til livslang utdanning. Det foregår
mange interessante utviklingsprosjekter innen
livslang læring og desentrale studietilbud, og den
kompetansen vi har fått på digital undervisning i

NTNU har høye ambisjoner og har mange utviklingsløp gående samtidig. I tillegg har vi vært igjennom
en krevende pandemi. NTNU erkjenner at vi har en
risiko for at høyt ambisjonsnivå og endringstrykk
kan skape stor belastning og slitasje blant ansatteog at dette på sikt kan føre til manglende måloppnåelse. Denne risikoen må NTNU balansere opp
mot forventede strammere økonomiske rammer for
UH-sektoren fremover.
Figuren nedenfor viser at andelen ledelse, administrativ og teknisk støtte i forhold til faglige stillinger
har redusert seg over år, men har de siste årene
ligget ganske stabilt rundt 0,57.

Oppsummert

Totalt sett vurderer NTNU å ha tilfredsstillende utvikling på fusjonsgevinstindikatorene. Systematisk
arbeid og innsats i det enkelte fagmiljø og fakultet
har bidratt til at vi stadig strekker oss mot høyere
kvalitet. Strategiske omstillingsmidler forvaltes av
rektor og tildeles fagmiljøene gjennom viktige langsiktige satsinger som Toppforskingsprogrammet,
Toppundervisningsprogrammet, oppbygging av og
støtte til sentra (som SFF, SFI og SFU), Strategisk
program for kunnskapsbasert innovasjon, mv. Dissesatsingene har vært sentrale i arbeidet med å heve
kvaliteten innen alle våre kjerneområder. Felles
digitale løsninger, plattformer og verktøy er ogsåviktige byggeklosser når vi videreutvikler og forbedrer NTNU og slik realiserer gevinstene av fusjon.
Les mer om dette, og om andre elementer i NTNUs
langsiktige kvalitetsarbeid, i kap. 3.1.

47

Årsrapport 2022 | NTNU

3.3. Rapport påøremerkede bevilgninger
3.3.1 Samfunns- og effektmål for
byggeprosjekter
Alle de større bygge- og utviklingsprosjektene ved
NTNU har definerte samfunns- og effektmål, og det
vil bli rapportert på disse ved ferdige byggeprosjekt.
••••

Prosjektet NTNU Campussamling
Prosjektet Helgasetr
Senter for psykisk helse
Norsk havteknologisenter (Ocean Space Centre)

Se omtale av prosjektene og samfunns- og effektmål
under kapittel 5.8.

3.3.2 Midler tildelt over andre kapitler
Budsjettvedtak kap. 275, post 21 - Partnerskap ilærerutdanningene
Kunnskapsdepartementet tildelte i 2022 5,96 millioner kroner til NTNU for utvikling og drift av partnerskap i lærerutdanningene. De viktigste aktivitetenei 2022 er:
•

•

•

•

48

Drift og utvikling av partnerskap i programmet
Master i grunnskolelærerutdanning (MGLU).
Utvikling av partnerskap sammen med praksisskolene er et kontinuerlig arbeid. I 2022 har
samarbeidet i hovedsak foregått digitalt. Det
har vært én fysisk samling i august med de nye
praksislærerne ved MGLU.
Partnerskapene deltar i utvikling av hospiteringsordninger for ansatte både på campus
og i skolen sammen med universitetsskolene.
Hospiteringsordningen i universitetsskole-samarbeidet i Trondheim er evaluert, på bakgrunn
av resultatene settes det i gang en pilot 2 for å
videreutvikle tilbudet. Samarbeidsprosjekt om
masteroppgaver i MGLU med prosjektleder for
oppvekst og utdanning i universitetskommuneprosjektet evalueres nå. Prosjektet har settpå hvordan partnerskapene kan brukes når
studentene skal samle empiri.
Arbeidet med utvikling av IKT-løsninger som
effektiviserer og forenkler samgangen mellom
studenter, praksissted og NTNU er videreført i
2022, og vil også videreføres kommende år.
I alle studieprogram arbeides det med
oppfølgingslærerrollen, både gjennom ulike
forskningsprosjekt og generelt utviklingsarbeid.

Dette arbeidet startet i 2022 og vil fortsette i2023.
På grunn av overgang til master i grunnskolelærerutdanningen ble det behov for nye praksisskoler. I
forbindelse med dette ble partnerskapene omorganisert høsten 2022.
Tilskudd til Regionale kunnskapssentre for barn
og unges psykiske helse over statsbudsjettet
2022 kap. 765, post 74 - Helsedirektoratet
Regionalt kunnskapssenter for barn og unges
psykiske helse (RKBU) rapporterer direkte til
Helsedirektoratet med frist 1. mars.

3.3.3 Øvrige midler gitt i supplerendetildelingsbrev
Overføring av midler til kompletterendeutdanning
NTNU fikk i 2022 overført 1,1 mill.kr av Oslo Mets
gjenstående midler fra tidligere års tildelinger til
kompletterende utdanninger. Midlene er benyttet
til tiltak som skissert i NTNUs søknad om utviklingsmidler til kompletterende utdanning for 2023.
Utvikling av studieprogrammet Kompletterende
sykepleieutdanning er gjort i tett samråd med kommunal sektor og med Helsedirektoratet. 35 studenter ble høsten 2022 tatt opp på studieprogrammet.
Statsbudsjettet 2022, kap. 275, post 21.
Supplerende tildelingsbrev til NTNU om
følgeforskning på bortfall av praksis som
opptakskrav for anestesi-, barne-, intensiv-,
operasjon- og kreftsykepleierutdanningene(ABIOK-utdanningene)KD har vedtatt nye forskrifter om nasjonale
retningslinjer for anestesi-, barne-, intensiv-, operasjonsog
kreftsykepleierpleierutdanningene(ABIOK-utdanningene). Forskriftene gir retningslinjer for masterprogram på 120 studiepoeng, menhvor det skal være mulighet til å avslutte etter å
ha fullført 90 studiepoeng for studenter som bareønsker videreutdanning og ikke mastergrad. NTNU,
ved fakultetet for Medisin og helsevitenskap ønsker
derfor å opprette masterprogram i tråd med denye retningslinjene fra studieåret 2023/2024.
Fagmiljøene innenfor sykepleie i alle tre studiebyer
vil samarbeide om de nye studieprogrammene, påsamme måte som de fram til nå har samarbeidet om
de tidligere ABIOK-utdanningene.
Oppstart vil være høsten 2024, og det betyr at følgeforskningen kan starte fra høsten 2026.

Årets aktiviteter og resultater

Statsbudsjettet 2022, kap. 260, post 50 og 70.
Supplerende tildelingsbrev til universiteter og
høyskoler til studieplasser til sykepleier- og
spesialsykepleierutdanningSom følge av supplerende tildelingsbrev fra KD opprettet NTNU i 2022 25 nye studieplasser i sykepleie
i Trondheim. Det ble i tillegg opprettet fire ekstra
studieplasser i spesialsykepleie i Gjøvik.
Statsbudsjettet 2022, kap. 260. Supplerendetildelings- og tilskuddsbrev til universiteter og
høyskoler som følge av krigen i Ukraina
NTNU ble i supplerende tildelingsbrev tildelt kr.
6 692 000,- for 2022 for å bidra til håndtering av
flyktningsituasjonen som følge av krigen i Ukraina.
Hensikten med tildelingen var å gi flyktninger mulighet til å starte eller fortsette høyere utdanning.
Anslag på forventet tilstrømming og bosetting av
flyktninger til bo- og arbeidsmarkedsregionene
rundt våre campus og vurdering av behovene dissekunne forventes å ha for et utdanningstilbud, blegjort i tett dialog med kommunene/regionene i våretre studiebyer.
På forsommeren 2022 ble det tilrettelagt for søkning og løpende opptak på 35 internasjonale masterprogram, 258 engelskspråklige masteremnerog 141 engelskspråklige bacheloremner. Det ble
videre prioritert å bygge opp tilbudene innenforspråkopplæring og den faglige kapasiteten innenfor
norskopplæring, samtidig som det ble utviklet etdigitalt norskkurs på ukrainsk; LearnNowUkraine.
Det var søkere til tilbudene i alle våre tre studiebyer,
men antallet flyktninger som NTNU har tatt imot i
2022 er langt lavere enn de 140 studieplassene som
bevilgningen tilsvarer. Totalt sett er det opprettet 46
studieretter ved NTNU, fordelt på enkeltemner (21),norskkurs (16) og internasjonale masterprogram(9). NTNU har så langt etablert 28 nye studieplasser
i finansieringskategori D for flyktninger fra krigen i
Ukraina (hensyntatt halvårsvirkning i 2022 og korrigert for finansieringskategori).

Statsbudsjettet 2022, kap. 260, post 50 og 70.
Supplerende tildelings- og tilskuddsbrev til
universiteter og høyskoler med midler for å
opprettholde studieprogresjonen
Kunnskapsdepartementet tildelte i 2022 14,201 millioner kroner til NTNU for tiltak og aktiviteter som
kan sikre faglig og sosial oppfølging av studentene.
Midlene er brukt i samråd med studentene, viktige
tiltak er blant annet:
•

•

•

•

•
•
•

Ordninger med miljøassistenter/trivselsledereog støtte til arrangementer og aktiviteter som
skal styrke læringsmiljøet, eksempelvis motivasjonsforedrag, ekskursjoner, frokostmøter og
quizkvelder med vennespleis.
Aktiviteter rettet inn mot nye studenter; egnearrangementer for førsteklassestudenter,
ansettelse av studentassistenter i «prosjekt
Studiestart2022» (planlegging, gjennomføring
og evaluering av mottak av nye studenter).
Ekstra midler til øvingslærere og studentassistenter for å sikre et godt tilbud til studentene
som kom tilbake på campus høsten 2022
Tiltak rettet inn mot eksamensforberedelser;
samlinger, eksamenslunsj, ansettelse av ekstra
studentassistenter mm
Diverse studieprogramvise arrangementer påtvers av trinn
Oppgradering av sosiale soner og programvise
identitetsareal
Ekstra støtte til linjeforeningene

Studentene har gitt gode tilbakemeldinger på tiltak
som er iverksatt på bakgrunn av denne tildelingen.
Fakultetene melder om gode erfaringer med åansette erfarne studenter til å jobbe tett på nye studenter, og at denne tildelingen har gjort det mulig ånå enda bredere ut og gi enda flere studenter et slikt
tilbud. Innretningen på tildelingen gjorde at fagmiljøene i dialog med studentene kunne vurdere hvilke
tiltak som egnet seg best for det aktuelle institutt og
studieprogram.

Det er utsikter til at krigen blir langvarig, og vi forventer at en større andel av flyktningene som ankomi 2022 vil søke høyere utdanning i 2023. Opptaket tilvårsemesteret 2023 illustrerer dette, ved at NTNU
ga flere studieretter nå for vårsemesteret 2023 enn
i hele 2022. Tilsvarende forventes det at mange nye
flyktninger vil ankomme Norge i 2023, og disse vil
komme i tillegg. Til sammen gjør dette at NTNU
forventer å ta opp langt flere studenter i 2023 enn
det vi gjorde i 2022

49Årsrapport 2022 | NTNU

50
Foto: Geir Mogen/NTNU

4

STYRING OG
KONTROLL I
VIRKSOMHETEN

51

Årsrapport 2022 | NTNU

4.1 Overordnet vurdering
av status 2022

4.2 Internrevisjoner i 2022

NTNU følger statens grunnleggende styringsprinsipper, og har systemer, rutiner og tiltak forinternkontroll som skal forebygge styringssvikt,
feil og mangler. Overordnet sett vurderes nivået
på virksomhetens internkontroll å være stabil, selv
om den helhetlige systematikken fortsatt har noen
forbedringspotensialer.
NTNU har nådd mål og resultatkrav fastsatt i årsplan,
med noen små justeringer underveis. Bruken av våreressurser er effektiv, men NTNU har, som resten av
samfunnet etter pandemien, avdekket risiko ved å
rekruttere og beholde ansatte. NTNU har overholdt
lover og regler samtidig som resultat og regnskapsinformasjonen har vært pålitelig.
Regnskapet er avlagt i tråd med gjeldende statlige
regnskapsstandarder og er utarbeidet i henhold
til gjeldende krav om oppstilling og presentasjon.
Regnskapet gir etter Rektors mening et riktig bilde
av resultatene og den økonomiske situasjonen per
31.12.2022.
NTNU har håndtert styringssvikt, feil og mangler
som har blitt avdekt. Som beskrevet i tidligere år, så
har NTNU enda ikke en god nok systematikk for åhåndtere dette innenfor alle områder. Det dreier seg
i stor grad om uklare ansvarsforhold, manglende
koordinering og dokumentasjon.
Dokumentasjon av internkontroll på operativt nivåhar fortsatt noen mangler.
Våren 2022 ble risikovurderinger knyttet til mål- og
resultatoppnåelse på virksomhetsnivå satt i system ved hele NTNU med bistand av internrevisor.
Retningslinjer er utarbeidet og vurdering/oppdatering av risikobildet skjer nå to ganger i året.

I henhold til vedtatt internrevisjonsinstruks arbeider internrevisjonen etter en plan fastsatt av styret.
Følgende områder revideres i løpet av 2022.
•
•
•

•
•
•
•

Studiekvalitet – evaluering av kvalitetssystemet
Internkontrolltesting 2021 – 2022; anskaffelser,
tilgangsstyring og sidegjøremål
Rådgivning og gjennomføringsstøtte ifm
videreutvikling av overordnet risikostyring ved
NTNUInternasjonalisering
BOA profesjonaliseringBærekraft – miljøutviklingsplan og anskaffelser
Oppfølgingsrevisjon personvernÅrsrapport 2022 for internrevisjon fremlegges forstyret.
NTNU har hatt en noe uklar ansvarfordeling interntnår det gjelder oppfølging av gjennomførte internrevisjoner og anbefalinger fra internrevisor i denne
forbindelse. Nye rutiner som sikrer gjennomgående
oppfølging av internrevisors arbeid er under utarbeidelse, og vil snarlig bli vedtatt.

4.3 Aktiviteter i 2022
En viktig utviklingsaktivitet for å oppnå økt styringog kontroll i 2022, har vært å få god struktur på
gjennomføring av risikovurderinger knyttet til målog resultatoppnåelse.
NTNU har i 2022 også gjennomført et utviklings- og
forbedringsarbeid innenfor sikkerhet og beredskap.
Her har fokus vært å få en god organisering med
definert ansvar og myndighet, se kap 5.

NTNU har pekt på noen risikoområder som er utfordrende for organisasjonen, men ingen av disse harhatt avgjørende negativ effekt på evnen til å nå demål og resultatkrav som er satt, etter som tiltak har
blitt iverksatt for å redusere risikoene.

I tillegg har det vært utført ulike utviklingsaktiviteterfor å bedre styring og kontroll knyttet til måloppnåelse ihht NTNUs årsplan og KDs tildelingsbrev for2022, se kap 3 og 5.

NTNU har ingen
Riksrevisjon i 2022.

Videreutvikling av tertialrapporteringen har ogsåvært et grep for bedre styring og kontroll.

vesentlige

merknaderfra

Ut over det som kommer frem av årsrapporten, har
det ikke vært andre vesentlige forhold innenfor styring og kontroll som departementet må kjenne til.

52

NTNU har ekstern internrevisor, og revisjonene harkommet godt i gang etter pandemien.

Styring og kontroll i virksomheten

4.4 Informasjonssikkerhet
2022 har vært preget av økt oppmerksomhet og
skjerpede forventninger til NTNUs behandling og
kontroll innenfor informasjonssikkerhet og personvern. Nye krav og forventinger fra myndighetene,
samt et stadig mer utfordrende risikobilde i Europa
og verden, gjør at arbeidet med informasjonssikkerhet og personvern vil være et viktig innsatsområde
for NTNU i årene fremover. NTNUs informasjonssystemer skal være godt sikret, og vel så viktig er det
at NTNU har en kultur og kompetanse i organisasjonen som understøtter informasjonssikkerhetsarbeidet. NTNU skal legge til rette for at det er enkelt
for alle på NTNU å utføre sine arbeidsoppgaver
med god sikkerhet, selv om digitalisering og hybridearbeidsmodeller er med på å gjøre dette stadig
mer utfordrende. Den geopolitiske situasjonen og
endringer i lovkrav innen eksempelvis eksportkontroll og personvern påvirker alle ved NTNU, og fører
til behov for endringer i både aktivitet, bruk av en
rekke systemer og måten vi samhandler med verden utenfor EU/EØS på. Dette gjelder særlig innen
forskning, men også i stor grad innen utdanning og
administrasjon.
Det ble mot slutten av året satt i gang en større
prosess rundt å sikre at arbeidet med informasjonssikkerhet og personvern ved NTNU skjer på en mer
systematisk og planmessig måte. Dette arbeidet
vil fortsette i 2023 og er en del av etablering av ethelhetlig rammeverk og organisering av sikkerhet
og beredskap ved NTNU (se delkapitel 5.4). Denneprosessen vil medføre endringer i virksomheten når
det kommer til rapportering, kontroll, oppfølging av
arbeidet og føringer for organisasjonen.
NTNU håndterte totalt 682 sikkerhetshendelser i
2022. Sammenlignet med 2021 viser dette en nedgang på 52 %. Nedgangen skyldes blant annet flere
iverksatte tiltak som gjør at phishing-angrep stoppes og håndteres mer effektivt enn tidligere. I tillegg
har NTNU innført tofaktorautentisering og det har
bidratt til at vi oppdager og håndterer brukerkontoer med passord på avveie tidligere og effektivt
begrenser konsekvensene for NTNU. Det ble gjennomført to cybersikkerhetsøvelser, høsten 2022.
Evaluering i etterkant av øvelsene førte til endringer
i sikringstiltak for å øke den digitale sikkerheten ved
NTNU ytterligere.

videresende disse. Videre vil klynga gi veiledning og
hjelp til selvhjelp innen eksempelvis personvernkonsekvensvurderinger (DPIA) og databehandleravtaler, ivareta tilgangsstyring til NSD-plattformen(Sikt), samt bruke datagrunnlaget, empirien og
erfaringen til å lage godt støttemateriell til brukellers i virksomheten. Det er også etablert et systematisk samarbeid på området personvern innenfor
forskning.
NTNU er i gang med å anskaffe et nytt protokollverktøy for å holde oversikt over behandling av
personopplysninger der NTNU er behandlingsansvarlig og databehandler. Et nytt protokollverktøy
skal erstatte dagens manuelle oversikter, gi bedre
kvalitet i arbeidet med forvaltning av personopplysninger og mer helhetlig oversikt over området.
Store deler av styringssystemet for informasjonssikkerhet ved NTNU ble revidert i 2022. Det avventes
ferdigstilling av dette til 2023 i påvente av eventuelle
endringer i roller og ansvar i forbindelse med det
helhetlige arbeidet med etablering av rammeverkog organisering av sikkerhet og beredskap. IKTreglementet, politikk for informasjonssikkerhet
samt retningslinjer for behandling av personopplysninger revideres i 2023.
For å øke kompetansenivået innen informasjonssikkerhet har NTNU i 2022, som andre år, deltatt i
Sikkerhetsmåneden, hvor formålet er å øke engasjementet, bevisstheten og kunnskapen om digital sikkerhet. Videre har Personvernspillet blitt relansert
og det har vært gjennomført arbeid med selvhjelpsressurser, spesielt for håndtering av forskningsdata.
Det har videre blitt satt i gang arbeid for å få på plassen mer helhetlig plan for opplæring og kompetanseheving innenfor informasjonssikkerhet, noe som vil
fortsette videre i 2023.

I 2022 har NTNU opprettet et felles mottaks- og
behandlingsapparat for håndtering av spørsmål
knyttet til behandling av personopplysninger, kalt
personvernklynga. Klynga skal være mottaker av
henvendelser og svare ut, koordinere, forberede og

53Årsrapport 2022 | NTNU

54
Foto: Pim Bullee/NTNU

5

FELLESFØRINGER
OG ANDRE KRAV I
TILDELINGSBREVET

55

Årsrapport 2022 | NTNU

5.1 Effektivisere
konsulentbruken

en ensartet måte å hente data for dette på, og det
som rapporteres her er NTNUs bruk av kommunikasjon- og designtjenester tallfestet i regnskapet. Her
finner vi kostnader blant annet relatert til bistandinnen informasjonskampanjer, design, foto og film.
Selv om det i figuren ikke er utlukkende tjenestene
departementet nevner, ser NTNU også her et potensial for reduksjon.

Departementet ber i tildelingsbrevet om at NTNU
skal arbeide for å redusere konsulentbrukenpå områder der det ligger til rette for å benytte
interne ressurser og kompetanse. I tillegg spesifikt
at tjenester fra kommunikasjonsbransjen som
hovedregel ikke skal benyttes. Tjenester som inngår
i føringen er økonomi, revisjon og jus; utvikling av
programvare, IKT-løsninger mv; organisasjonsutvikling, kommunikasjonsrådgivning mv og andre konForebort
løpifrag ven
ersreduksjon
jon til styi r2020,
et 06.0NTNU
3.23 organiserte fagopplæring i et eget tverrfaglig
sulenttjenester. Setthar NTNU ikke etterlevd føringene på dette området opplæringskontor høsten 2015. Fra 30 lærlinger
i tilfredsstillende grad i 2022. Det vil derfor bli satt den gang, har antallet kontrakter økt til nesten 70 iekstra søkelys på dette i kommende år.
2019. Pandemien medførte en liten nedgang da flere
enn normalt sluttet uten fagprøve. I 2022 ble det
5.1
Effektivisere konsulentbruken
Konsulenttjenester
benyttes særlig innenfor utvik- tilsatt 41 nye lærlinger, og NTNU har nå 82 løpendeling av nyei departementene
løsninger ogogbistandinnen organisakontrakter.
Fellesføringen
NTNUs tildelingsbrev
gir føringer på
at konsulentbruk skal kraftig
sjonsutvikling.
Viregistrerer
også
at
en
stor
del
av
onsulentbruken reduseres. I tillegg spesifikt at tjenester fra kommunikasjonsbransjen som hovedregel ikke skal
kostnadene
liggerkategorien«andrekonsulenttjefagfornyelsenkombenyttes.
Tjenester
somiinngår
i føringener økonomi,
revisjon og jus;Medutvikling
av programvare,
IKT- det flere nye lærefag i 2022,
rtementene og NTNUs
tildelingsbrev
gir enføringerpå atkommunikasjonsrådgivningkonsulentbruk
løsningermv;
organisasjonsutvikling,
mv ogog
andre
Sett i de fleste av disse. I utdannester»,som
ersamlegruppering
det skal
kankraftigvære
detkonsulenttjenester.
ble tilsatt lærlinger
spesifikt at tjenester
frafrakommunikasjonsbransjen
som
hovedregel
ikke etterlevd
skal
bort
reduksjon
i koronaåret
2020,
har ikke NTNU
føringene på dette området
nyttigåensøkeå redusere
brukenav.
ningsprogrammet
Informasjonsteknologi og medieom inngår i føringentilfredsstillendeer økonomi, revisjonog Detjus;vilutvikling
programvare,
IKTgrad i 2022.
derfor bliavsatt
ekstra søkelys
på detteproduksjon
i kommende år.
tilsatte vi lærlinger i IT-drift, IT- utvikler,
asjonsutvikling, kommunikasjonsrådgivning mv og andre konsulenttjenester. SettNår det gjelder føringen om at bruk av tjenester Mediedesign og Medieteknikkfagene. Disse kom i
on i koronaåret 2020,
har ikke NTNU benyttes
etterlevd særlig
føringene på dette området
Konsulenttjenester
fra kommunikasjonsbransjen
som hovedregel ikke tillegg til godkjenningen vi har i 20 forskjellige lærei 2022. Det vil derforinnenfor
bli satt ekstra
søkelyspådette
i kommendeår.
utvikling av
løsningerogskal benyttes,
ernye
dette
krevendeå måle. Det er ikke fag fra tidligere. Opplæringskontoret vurderer atbistand innen organisasjonsutvikling. Vi
antallet lærlinger kan økes innen IT-fagene, Serviceregistrerer også at en stor del av
benyttes særlig kostnadene ligger i kategorien «andreog administrasjonsfaget, Medieproduksjonsfagene,nye løsninger og konsulenttjenester», som er enLaboratorie- og Kjemi prosessfaget.
asjonsutvikling. Vi samlegruppering det kan være nyttig å
en stor del av søke å redusere bruken av.
ategorien «andre
som er en
kan være nyttig å
Figuren viser utvikling i konsulentkostnader (fra
NTNU har gode systemer for opplæring i forskningseen av.
artsgruppene 670 tom 673 i regnskapet) for
tikk for alle ph.d.-kandidater, både obligatoriske og
NTNU totalt
frivillige tilbud. Vi har imidlertid ennå ikke et effektivt og dekkende opplæringstilbud for alle ansattensulentkostnader (fra Når det gjelder føringen om at bruk av tjenester fra kommunikasjonsbransjen som hovedregel ikke skal
som jobber med forskning. NTNU planlegger derfor
73 i regnskapet) for benyttes, er dette krevende å måle. Det er ikke en ensartet måte å hente data for dette på, og det som
et e-læringskurs
i finner
grunnleggende forskningsetikk,
rapporteres her er NTNUs bruk av kommunikasjon- og designtjenester tallfestet
i regnskapet. Her
Figuren viser utvikling i konsulentkostnader (fra artsgruppene 670 tom 673 i
på
linje
med
det
kursetvi kostnader blant annet relatert til bistand innen informasjonskampanjer, design, foto og film. Selv om som finnes for ph.d.-kandiregnskapet) for NTNU totalt
det i figur 2 ikke er utlukkende tjenestene departementet nevner, ser NTNU
ogsåpå
hernorsk
et00 potensial
for
dater
og engelsk,
og som gir mulighet foren om at bruk av tjenester
fra kommunikasjonsbransjen som hovedregel ikke skal
reduksjon.
å registrere når opplæringen er gjennomført. Det er
evende å måle. Det er ikke en ensartet måte å hente data for dette på, og det somønskelig å få utviklet et slik kurs i løpet av 2023.
TNUs bruk av kommunikasjon- og designtjenester tallfestet i regnskapet. Her finner
net relatert til bistand innen informasjonskampanjer, design, foto og film. Selv om
NTNU har vedtatte retningslinjer for behandukkende tjenestene departementet nevner, ser NTNU også her et00 potensial forling av saker om mulig uredelighet i forskning.
Forskningsetisk utvalg ved NTNU (FEU) tok i 2022
initiativ til en revisjon av retningslinjene, blant annetfor å få en bedre rapportering. Dette arbeidet, somogså innebærer en gjennomgang av utvalgets mandat, skal sluttføres i 2023. For øvrig har ikke fakultetene meldt om noen uredelighetssaker saker i 2022,
og FEU har heller ikke hatt slike saker til behandling.
Figurenkategorien kommunikasjonkommunikasjon- og
ogdesigntjenester
designtjenester (fra artskonto 6725
i regnskapet)
for NTNU
totaltFiguren viser
viser utvikling
utvikling ii kategorienMedujevnemellomromkommer det spørsmål
(fra artskonto 6725 i regnskapet) for NTNU totalt
og henvendelser om praksis som kan stride mot

5.2 Lærlinger

Foreløpig ve5r.sFjoEnLLtEilSsFtØ
yrReItN0G6E.0R3.23

RINGER

5.3 Forskningsetikk

56

53

tegorien kommunikasjon- og designtjenester (fra artskonto 6725 i regnskapet) for NTNU totalt

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

forskningsetiske normer. I slike tilfeller gir FEU rådog veiledning og det er sjelden det blir opprettet sak.

Oppsummert kan forslagene grupperes innenfor treområder:

5.4 Samfunnssikkerhet og
beredskap og sikkerhet
etter sikkerhetsloven•

NTNU reviderte det overordnede beredskapsplanverket sist i 2022. Planverket omfatter beredskapsmetodikk, varslingslister og støtteverktøy,
samt 11 definerte farer og ulykkeshendelser(DFU) som kan påvirke NTNUs samfunnsoppdrag.
Planverket vil videreutvikles i 2023. Det er i løpet av
2022 gjennomført flere krise- eller beredskapsøvelser ved NTNU av ulik karakter. I sentral beredskapsledelse har man gjennomført funksjonsøvelse og ved
fakultetene er det gjennomført diskusjonsøvelser.

Rektor iverksatte en bred oppfølging med basis ievalueringsrapporten, og gjennomførte en høringsrunde med beredskapsorganisasjonen, tillitsvalgte
og hovedverneombud, både for å få synspunkter på
Safetec sine anbefalinger og for å høste erfaringerog lærdommer om pandemihåndteringen fra alledeler av organisasjonen.

I løpet av 2022 har sentral beredskapsledelse og
beredskapsledelser på fakultetsnivå håndtert
flere hendelser, både av mindre og større alvorlighetsgrad. NTNU har i siste halvdel av 2022 startet
planleggingen av en felles beredskapsøvelse med
SINTEF i løpet av våren 2023.

•••

Følgende tiltak bør og skal iverksettes på bakgrunn
av evalueringsrapport og høringsrunde i løpet 2023:••
Den globale sikkerhetssituasjonen har medført økt
oppmerksomhet på fagområdet, og NTNU har i siste
halvdel av 2022 iverksatt et arbeid med styringssystem for sikkerhet, som skal ferdigstilles i første
halvdel av 2023. En foreløpig vurdering er at NTNU
har et relativt omfattende og godt planverk, men måforbedre og forsterke sikkerhetsarbeidet i praksis.
Det skal utvikles en helhetlig sikkerhetsorganisasjon
som er mer omfattende enn den NTNU har i dag,noe som vil medføre endringer i roller, ansvar og
kompetanse. Arbeidet omfatter de tre sikkerhetsområdene beskrevet i Kunnskapsdepartementets
styringsdokument for sikkerhet og beredskap ikunnskapssektoren; Samfunnssikkerhet, nasjonalsikkerhet, informasjonssikkerhet og personvern.
Dette vil styrke NTNU i arbeidet med å planlegge,
utføre, kontrollere og forbedre seg innen samfunnssikkerhet, beredskap, nasjonal sikkerhet, informasjonssikkerhet og personvern i løpet av 2023.

Håndtering av covid19-pandemienPå oppdrag fra NTNU gjennomførte Safetec en
ekstern og uavhengig evaluering av vår håndtering av covid 19-pandemien. Rapporten ble levert
25.februar 2022 og konkluderte med at NTNU
har evnet å håndtere pandemien på en god måte.
Samtidig foreslo Safetec 17 konkrete lærings- og
forbedringspunkter for å gjøre NTNU enda bedre
rustet til å møte fremtidige beredskapshendelser.

Tydeliggjøre roller, ansvar og myndighet ihåndteringen av beredskapshendelser
Forbedre NTNUs beredskapsplaner
Generelt lære av erfaringer fra
pandemihåndteringen••

Oppdatere og utvikle kurs og opplæring for de
med ansvar, roller og oppgaver innen sentral-,stedlig og lokal beredskap med stedfortredere.
Faggruppe for sikkerhet og beredskap utarbeider en øvingsplan. Øvingsplanen må godkjennes og følges opp av ledelsen.
Senke terskel for å sette beredskap ved NTNU
sine enheter og avdelinger
Fakultetene bør iverksette trening og øving istørre grad for sin lokale beredskapsledelse
CIM som krise- og beredskapsverktøy skalevalueres.

5.5. Likestillingog mangfold
Utviklingsplan for likestilling og mangfold(2023-2025) og utvalget for likestilling og
mangfold

NTNU vedtok i 2022 en Utviklingsplan for likestillingog mangfold. Denne gjelder fra 2023 til 2025 og
bidrar til oppfyllelse av NTNUs samfunnsoppdragog lovkrav. Utviklingsplanen for likestilling og mangfold skal bidra til likeverd og toleranse, utøvelse av
samfunnsoppdraget og videreutvikle NTNU som etmangfoldig universitet gjennom å skape inkluderingog tilhørighet for alle.
Arbeidet vektlegger fortsatt arbeid med kjønnsbalanse, og målet er å øke representasjonen av kvinner i de høyeste vitenskapelige stillingene og innen
fagretninger de tradisjonelt er underrepresenterte.
De andre diskrimineringsgrunnlagene i Likestilling57Årsrapport 2022 | NTNU

og diskrimineringsloven løftes frem i planen gjennom konkrete mål og tiltak som bidrar til inkludering
av et større mangfold og forebygge diskriminering,trakassering og seksuell trakassering. En del av
tiltakene gjennomføres på sentralt nivå, andre på
fakultet og institutt.
Utvalget for likestilling og mangfold tildeler midler
for bedre kjønnsbalanse og mangfold ved NTNU. I
2022 valgte utvalget å legge til en egen kategori for
mangfoldstiltak. Dette fikk gode tilbakemeldinger
i organisasjonen og seks ulike mangfoldstiltak fikk
støtte. Tiltakene skal bidra til mer inkludering ved
NTNU. Blant annet fikk Studentforeningen Robust
støtte til oppstart og aktiviteter i 2023. Denne
gruppa bidrar til et inkluderende fellesskap for studenter med funksjonsnedsettelse. Det var også enøkning i antall søknader vedrørende kjønnsbalanse
rettet mot rekruttering av menn til fagretninger
hvor de er underrepresentert.

Rapporteringskrav etter likestillings- og
diskrimineringsloven

I henhold til Lov om likestilling og forbud mot diskriminering innebærer redegjørelsesplikten at NTNU
skal kartlegge:a. kjønnsfordeling på stillingsgrupperb. lønnskartlegging (annethvert år)
c. uttak av foreldrepermisjon
d. ufrivillig deltid (ingen data)
NTNU har ikke data for ufrivillig deltid. Det villekreve at vi gjennomfører en undersøkelse blantansatte. I likhet med andre universiteter, har vi
vurdert at datakvaliteten og nytteverdien av en slik
undersøkelse foreløpig ikke vil forsvarer innsatsen.
Under følger en kort redegjørlese for hvert av punktene. For mer utfyllende informasjon og statstikk
vises det til O-sak 28/22 Likestilling og mangfold til
NTNUs styre 1. desember 2022.
a) Kjønnsfordeling på stillingsgrupper
Kjønnsbalanse har vært et satsningsområde ved
NTNU i mange år og tiltakene har gitt positiv effekt.

For NTNU samlet er det en tilfredsstillende kjønnsbalanse blant de ansatte og blant studentene,men det er store forskjeller mellom enhetene og
de enkelte studieprogrammene. Flere fagområder
i teknologi og naturvitenskap er sterkt mannsdominert, mens det omvendte er tilfellet på flere
fagområder i humaniora, samfunnsvitenskap og
helsefag. Mønsteret gjenspeiler i stor grad tilsvarende tendenser i samfunnet. På stillingsnivå, er
det størst ubalanse i vitenskapelige toppstillinger.
NTNU har som mål å bedre kjønnsbalansen, menmå også motvirke andre forhold som er uforenlige
med likestilling, likeverd og inkludering. Eksemplerpå dette kan være lønns-forskjeller som ikke ersaklig begrunnet eller ekskluderende aktiviteter og
ordbruk i miljøer med svært ujevn kjønnsbalanse.
Satsningene de siste årene har vært på å øke antall
kvinner i vitenskapelige toppstillinger. Endringenskjer sakte og tiltakene rettet mot kjønnsbalanse vil
fortsette.
b) Lønnskartlegging
NTNUs lønnskartlegging viser det er forskjeller mellom de ulike stillingskategoriene og kvinner ligger
lavere i lønn enn menn i de fleste kategoriene. Dette
gjelder ikke for «Andre undervisnings- forsknings- og
formidlingsstillinger (UN4), «Faglig-administrative
lederstillinger» (UN3), samt «Andre tekniske og
administrative stillinger (AD3). Lønnsforskjeller kanvære godt begrunnet og lovlige, men disse utgjør
et grunnlag for enhetene for å iverksette tiltak forå motvirke forskjeller og sikre likestilling. Likelønn
ivaretas i NTNUs lønnspolitikk.
c) Foreldrepermisjon
Det har i tidligere handlingsplan for likestilling
ved NTNU vært fokus på balanse mellom karriereog arbeidsliv, og tilrettelegging for ansatte i ulike
livssituasjoner. Det er også opprettet er gjenoppstartsstipend for stipendiater og postdoktorer som
har hatt foreldrepermisjon sammenhengende i merenn seks måneder. Dette gjenoppstartsstipendet
gis i form av én måneds forlengelse av arbeidskontrakten. Statistikken viser at kvinner tar ut en større
andel foreldrepermisjon enn menn, men forskjellene er mindre i 2020 og 2021.

ADA
Ada er et prosjekt ved NTNU som bidrar til at det uteksamineres flere kvinner fra teknologiutdanninger på NTNU som
har lav kvinneandel. Ada jobber for å uteksaminere flere
kvinnelige teknologer.

58

Adas tilstedeværelse fører til økt trivsel og studiemotivasjon
på studiene, for begge kjønn. Våre undersøkelser viser at
frafallsprosenten også blant mannlige studenter blir lavere
ved bedre kjønnsbalanse.

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

Likestilling og mangfold i utdanningene

NTNU som organisasjon har et samlet ansvar
for likestilling og mangfold blant studentene.
Utviklingsplan for likestilling og mangfold har fastsatt at NTNU skal jobbe for kjønnsbalanse og et
inkluderende studiemiljø i alle studieprogram. For
studieprogram med færre enn 25 % andel studenterav det underrepresenterte kjønn, skal NTNUs fakulteter iverksette tiltak for å bedre rekrutteringenog for å øke motivasjonen til å fullføre studiene.
Eksempel på tiltak som er iverksatt er bevisst bruk av
rollemodeller i rekrutteringsmateriell, etablering av
nettverk, dokumentarserien “Guttastemning” somfølger seks mannlige studenter innen helsefag, realfag og samfunns- og utdanningsvitenskapelige fag,kampanjen “jævli flink” som følger kvinnelige teknologistudenter og Ada-prosjektet som skal motivere
kvinnelige studenter til å fullføre studier på fakultet
for informasjonsteknologi og elektroteknikk. NTNU
har en rekke studier (siv.ing., ingeniør, informatikk)
hvor det gis to kjønnspoeng for kvinnelige søkere. Vi
har ett studium (profesjonsstudiet i psykologi) hvor
det gis ett kjønnspoeng til mannlige søkere.
NTNU har som mål at alle studenter skal ha mulighet til å gjennomføre utdanning uavhengig av
funksjonsnedsettelse eller særskilte behov. I 2022
har det vært en stor økning i antall studenter som
tok kontakt med behov for tilrettelegging grunnet
funksjonsnedsettelse. Det gjennomføres veiledningssamtaler for å kartlegge tilretteleggingsbehov,og det er etablert kurs og grupper for å bidra til
mestring av studiene.
I 2022 fikk NTNU læringsmiljømidler fra Direktoratet
for høyere utdanning og kompetanse for å gjennomføre et prosjekt om universell utforming av
undervisning. Det overordnede målet for prosjekteter å øke foreleseres kompetanse om universell
utforming av undervisning og med dette bidra tilat undervisningen er tilgjengelig for en mangfoldig
studentmasse.

5.6 Oppfølging av Strategi
for digital omstilling iuniversitets- og høyskolesektoren 2021- 2025

organisasjonen, slik at NTNU kan bli enda bedre til ålevere på sitt samfunnsoppdrag.
NTNU har i 2022 arbeidet med et nytt mandat for
Digitaliseringsprogrammet for perioden 2023-2025
og en langtidsplan for digitalisering på NTNU forperioden 2023 – 2025. I NTNUs langtidsplan legges
det opp til å gjøre digitaliseringstiltak på alle hovedområder, og å vektlegge tiltak i kjerneområdene
utdanning, og forskning og formidling større gradenn i de siste årene. NTNUs dreining her er i trådmed Strategi for digital omstilling.
Det er viktig å balansere ambisjonsnivå og gjennomføringsevne, noe som har vært avgjørende i2022. Videre er det sentralt å ferdigstille og hente
gevinster, og gjennom dette skape rom for nye tiltak. Det har blitt startet et arbeid for å bedre sikre
innhenting av gevinster på NTNU, noe som blir fulgt
opp i 2023.
I Strategi for digital omstilling i universitets- og
høyskolesektoren er anbefalte tiltak med ambisjonsnivå for digitalisering beskrevet innenfor seks
strategiske innsatsområder. I hovedsak har NTNUs
digitaliseringstiltak i 2022 vært organisert i og rundt
egne prosjekter, i samarbeidsprosjekter (konsortier)og/eller i sektorprosjekter (Sikt).

5.7 Arbeid med norsk
språkSommeren 2022 leverte et rektoroppnevnt utvalg
sitt forslag om reviderte språkpolitiske retningslinjer for NTNU. Forslaget ble sendt på høring ogbehandlet i dekanmøtet. Rektor vedtok de nye retningslinjene i desember, og de ble satt i verk fra og
1. januar 2023.
Ett av tiltakene som ble foreslått i utvalgets rapport
var å opprette et permanent språkpolitisk utvalg
ved NTNU. Rektor har besluttet å gjøre dette. Det
er utarbeidet mandat som blant annet gir utvalget
i oppdrag å følge med på og rapportere om språksituasjonen ved NTNU. Utvalgsmedlemmer blir
oppnevnt våren 2023.

Det er stor grad av sammenfall i hvilke muligheterog endringer som KD og NTNU ser kan ligge i digitalisering. På NTNU ser vi på digital omstilling som
en bred endringsprosess for å utvikle datagrunnlag, teknologi, forretningsmodeller, kultur, folk og59Årsrapport 2022 | NTNU

5.8 Campusutviklingsplaner og større
byggeprosjekter
NTNU har utviklet et rammeverk for all campusutvikling på NTNU igjennom «føringer for campusutvikling». Det er også planer for utvikling av campusene
ved NTNU gjennom for eksempel campussamling
i Trondheim, Campusplan for Gjøvik og Område
og arealutviklingsplan for Campus Ålesund. NTNU
jobber nå med å få på plass en overordnet plan som
vil beskrive videre utvikling av alle campusene ved
NTNU i et 25 årsperspektiv. Det legges opp til sluttbehandling av denne masterplanen i NTNUs styre ijuni 2024.
Prosjekter for utvikling av campus er beskrevet her:
https://www.ntnu.no/campusutvikling.
Campusplan for Gjøvik: https://www.ntnu.no/campusutvikling/gjovik/campusplan
Campusplan for Ålesund: https://www.ntnu.no/campusutvikling/alesund

NTNU Campussamling

I løpet av de neste ti årene skal alle NTNUs fagmiljøi Trondheim samles fra spredte lokasjoner til énsamlet campus i området rundt Gløshaugen. Staten
skal finansiere nybygg og ombygging av inntil 91 000
kvadratmeter i området for å muliggjøre samlingen.
I NTNU Campussamling – revidert oppdragsbrev
for forprosjektet fra KD 1. juli 2022 bes NTNU og
Statsbygg om å jobbe videre med redefinert prosjekt med utgangspunkt i Alternativ 2 (Synergi) i
rapporten NTNU Campussamling – Redefinering av
prosjektet fra Statsbygg og NTNU av 25.mai.
30.november leverte Statsbygg foreløpig byggeprogram for NTNU Campussamling. Etter en bredinnspillsrunde på byggeprogrammet ved alle fakulteter og administrative enheter i NTNU, i tillegg til
Studenttinget og Sit, leverte NTNU Campusutvikling
faglige tilbakemeldinger og tilbakemeldinger fra
organisasjonen samlet i en rapport. Rapporten
legger vekt på NTNUs overordnede vurderinger og
prioriteringer, løfter frem hovedkonklusjonene fraorganisasjonen og identifiserer konkrete grep og
tiltak som det i løpet av 2023 jobbes med videre slik
at NTNUs behov og krav til best mulige løsninger forvirksomheten i den videre utviklingen av byggeprosjektet. I første omgang frem mot prosjektbeskrivelsen som skal leveres til ekstern kvalitetssikring islutten av mars, og som skal svare på om prosjektet60

er gjennomførbart innenfor rammen som er satt forinvesteringskostnad og areal.
I løpet av 2022 har samtlige planforslag for de tilsammen fire reguleringsplanene (fem delområder) vært gjennom førstegangsbehandling hos
Trondheim kommune. Planene ble vedtatt lagt
ut på offentlig ettersyn og høring. Planmaterialet
revideres etter innkomne merknader og innspill.
Ved årsskiftet til 2023 startet politisk behandling av
reguleringsplan, denne vedtas i mars i bystyret.
Prosjektets samfunnsmål: «NTNU er en attraktiv
utdannings- og forskningsinstitusjon som ivaretar sittsamfunnsoppdrag på et anerkjent høyt internasjonalt
nivå. NTNU har en robust og fleksibel fysisk infrastruktur som styrker tverrfaglighet og gir gode vilkår for å
hente ut synergier.»
Effektmål:1. NTNU driver fremtidsrettede utdannings-,
innovasjons- og forskningsaktiviteter med gode
faglige og sosiale kvaliteter.
2. NTNU fremmer tverrfaglig samarbeid og
synergier.
3. NTNU har en effektiv og bærekraftig campus.
4. NTNU er åpen og inviterende mot omgivelsene,og tilbyr formidling av høy klasse.

Les mer på https://www.ntnu.no/campusutvikling/
campussamling

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

Helgasetr

Helgasetr, NTNU og Sits bygg for helse, sosial og
idrett, er under bygging på Øya. Fremdriften iprosjektet er god. Råbygget er ferdig, og lukking
av bygget pågår ut januar 2023. En målanalyse
opp mot NTNUs kvalitetsmål for bygg og utomhus
ble gjennomført 1. tertial og følges opp i 3. tertial
2022. NTNU har tatt en felles beslutning for periode
for innflytting (sommer 2024). NTNU har meldt om
behov for utvidet prøvedriftsperiode f.o.m august2024. En felles fremdriftsplan og tidslinje for organisasjonsutvikling og flytteprosess er utviklet og
prosjektet jobber videre med synkronisering av
NTNUs fysiske leveranser mot totalentreprenørs
fremdriftsplan.
Prosjektets samfunnsmål: «En nasjonalt ledendearena for tverrfaglig profesjonsutdanning, forskningog kunnskapsutvikling innenfor helse- og sosialfag, med faglige synergier med samfunns- ognæringsliv.»For å oppnå ønsket gevinst av prosjektet for NTNU
skal følgende effektmål være oppnådd:1. Økning i tverrprofesjonell samarbeidslæring
innen to år etter innflytting.
2. Økt søkermasse, bedret gjennomstrømning og
redusert frafall innen fem år etter innflytting.
3. Økning av tverrfaglige forskningsprosjekter
innen tre år etter innflytting.
4. Varig høyere tilfredshet med arbeids- oglæringsmiljøet ved NTNU, målt ved regelmessige
tilfredshetsundersøkelser for ansatte og
studenter.
5. Økning i tilfredshet med det fysiske arbeids- oglæringsmiljøet ved NTNU innen to år etter
innflytting.
6. Reduksjon av NTNUs driftsutgifter, særlig med
vekt på energibruk og transport, i løpet av fem
år.

7. Økning i antall trenende i idrettsdelen pr. dag
innen 2 år etter innflytting.
8. Høy bruk og sambruk av bygget gjennom
døgnet.
Les mer på https://www.ntnu.no/campusutvikling/elgesetergate-10

Norsk havteknologisenter

NTNU og SINTEFs Norsk havteknologisenter erplanlagt som et nytt nasjonalt kunnskapssenterfor havromsteknologi. I senteret vil forskningsmiljøog havindustri med høyteknologiske fasiliteterog forsøkslaboratorier sammen kunne skape etverdensledende utdannings- og kunnskapsmiljø.
Senteret skal gi viktige bidrag til det grønne skiftet,og forskning og utdanning innen havrommet, og
dermed sikre utviklingen av norsk og internasjonalhavnæring for fremtiden.
NTNU blir eier av Norsk havteknologisenter, mens
SINTEF vil være både leietaker og operatør for deler
av anlegget. Statsbygg har rollen som byggherre på
oppdrag fra Nærings- og fiskeridepartementet. 7.
november 2022 ble senterets norske navn offentliggjort, med et bytte fra Ocean Space Centre til Norsk
havteknologisenter. Bytte ble gjort med innspill og
involvering fra Språkrådet.
Stortinget besluttet å finansiere Norsk havteknologisenter fra og med statsbudsjettet 2022. Etter
planlegging siden 2005, kom byggearbeidet i gang i
september 2022. Norsk havteknologisenter byggesprimært på Tyholt i Trondheim, på samme tomt som
dagens Marinteknisk senter. Utbyggingen på Tyholt
omfatter to store basseng, studentlaboratorium,
innovasjonssenter og kontor- og læringsarealer.
I tillegg omfatter Norsk havteknologisenter ogsåFjordlab som omfatter installasjoner i og ved sjøen i
Trondheimsfjorden, Ålesund og Hitra. På Torgarden
sør i Trondheim bygges et konstruksjons- og61Årsrapport 2022 | NTNU

maskinlaboratorium, hvor utstyrsinvesteringenkommer fra Norsk havteknologisenter -finansieringen og bygg og tomt finansieres av SINTEF.
Byggingen av Norsk havteknologisenter er planlagt
ferdig i 2028, men det nye anlegget vil gradvis tas i
bruk fra 2025. NTNUs ansatte og studenter på Tyholt
har flyttet til midlertidige lokaler i Jonsvannsveien
82 mens bygging av nytt kontor- og læringsarealer
foregår. Deler av laboratorievirksomheten vil opprettholdes på Tyholt i den grad det er mulig i byggeperioden, mens andre deler vil skje i Jonsvannsveienog Torgarden.
Prosjektets samfunnsmål: Tiltaket skal sikre verdiskaping for Norge gjennom konkurransedyktige norske
havromsnæringer.
Effektmål: Norsk havteknologisenter sine laboratorier skal gjøre de norske havromsnæringene mer
produktive gjennom:••••

Kunnskaps- og teknologiutvikling
Kunnskapseksternaliteter
Verdensledende utdanningsmiljø
Bidrag til omstilling av næringsliv

Les mer på https://www.ntnu.no/norskhavteknologisenter/.

Senter for psykisk helse Øya

Senter for psykisk helse er en del av NTNUs samling
av campus på og ved Gløshaugen i Trondheim og vilinngå i helse - og sosialfagklyngen på Øya. I senteretvil NTNUs fagmiljøer innen psykologi og psykisk
helse samles med NTNUs øvrige fagmiljø innen
medisin og helse på Øya. Senter for psykisk helse
etableres sammen med St. Olavs hospital sitt fagmiljø og behandlingstilbud innen psykisk helsevern.
NTNU planlegger Senter for psykisk helse, en samling av fagområdene og tjenestetilbud innen psykisk
helse, i samarbeid med Helse Midt-Norge og St.
Olavs hospital. Prosjektet er per 2022 i konseptfasen, hvor det arbeides med en konseptrapport med
et faglig utgangspunkt og grunnlag for det konseptet
som best svarer ut de oppgavene og målsettingenprosjektet er gitt i mandat og styringsdokument.
Konseptrapporten viser pr. september at prosjektet
er over rammen for areal og kostnad. St. Olav har
på bakgrunn av det valgt å utsette innsending av
lånesøknad til høst 2023. Revidert konseptrapport
skal utarbeides og framlegges for godkjenning
Prosjektstyret medio mars 2023.
Samfunnsmål for prosjektet, for NTNU: «NTNU er
en attraktiv utdannings- og forskningsinstitusjon som
ivaretar sitt samfunnsoppdrag på fremragende internasjonalt nivå. NTNU har en robust og fleksibel fysisk
infrastruktur som styrker tverrfaglighet og gir godevilkår for å hente ut synergier.»Våren 2021
prosjektet:  
•

•

•
•
•
•

ble detutarbeidet

effektmål for

Senter for psykisk helse understøtter framragende behandling, utdanning, innovasjon og
forskning.
Senter for psykisk helse bidrar til forløp som
starter godt, henger sammen og understøtter
medvirkning og bedringsprosesser.
Senter for psykisk helse skal være så åpent som
mulig og så lukket som det må.
Senter for psykisk helse har fleksible løsninger
som gir rom for sambruk og endring.
Senter for psykisk helse har en utforming som
fremmer god ressursutnyttelse og bærekraft.
Senter for psykisk helse gir gode arbeidsvilkår
for ansatte og studenter.

Les mer på https://www.ntnu.no/campusutvikling/
senter-for-psykisk-helse.

62Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

Foto: Felix Seifert/NTNU

63

Årsrapport 2022 | NTNU

64
Foto: Geir Mogen/NTNU

6

VURDERING AV
FRAMTIDSUTSIKTER

65Årsrapport 2022 | NTNU

6.1 Utviklingsavtalen –NTNUs periodeplan for2023-2026
Utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet(KD) er NTNUs viktigste strategidokument for dekommende fire årene. Avtalen består av områder
som NTNU vil prioritere i perioden 2023-2026 forå realisere strategien Kunnskap for en bedre verden.
Utviklingsmålene vi i fellesskap jobber mot ved
NTNU er av langsiktig og strategisk art. Målbildet
forandrer seg lite fra år til år og prioriteringer bør
være langsiktige for å gi forutsigbarhet både interntog eksternt. Dette ligger til grunn for styrets vedtak
om at utviklingsavtalen utgjør NTNUs periodeplan
for 2023-2026.
Som universitet har vi et generelt ansvar for å
frembringe nye perspektiver for langsiktig, grunnleggende forsking og for utdanning av fremragende
kandidater. I tillegg har NTNU et spesielt oppdrag.
Vi er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, og et tyngdepunkt innen
profesjonsutdanning. Vi bidrar til å utvikle Norge.
Vi skaper verdier - økonomisk, kulturelt og sosialt og har en nasjonal rolle i å utvikle det teknologiske
grunnlaget for framtidens samfunn. Med vår hovedprofil og vår tverrfaglige styrke skal vi gi forskingsbasert kunnskap og kandidater som medvirker til åløse sammensatte problemstillinger, til omstillingog grønt skifte, et konkurransedyktig næringsliv og
en god offentlig sektor. NTNU er et utpreget samarbeids- og partnerskapsorientert universitet med
internasjonal orientering og globalt engasjement.
Disse særtrekkene ved NTNU, som forsterkes av
vår størrelse, ligger til grunn for de tre målene i ny
utviklingsavtale:
1. NTNU skal utvikle sin rolle som pådriver og
partner for bærekraftig samfunnsutvikling
2. NTNU skal styrke lærings- og arbeidsmiljøet og
utvikle ansattes kompetanse
3. NTNU skal utvikle seg som ledende, internasjonalt universitet
Hovedtyngden i mål 1 ligger på utdannings- og
innovasjonsvirksomheten og hvordan vi sammen
med omverden skal bidra til bærekraftig samfunnsutvikling og -omstilling. Bidrag til samfunnsutviklingi tråd med bærekraftsmålene til FN, skjer først og
fremst gjennom den kunnskap og kompetanse somvåre kandidater har med seg fra studiene, og som
setter dem i stand til å løse dagens- og framtidens
utfordringer. Kunnskap- og teknologiutvikling forbærekraftige løsninger utvikles med utspring fra

66

forskning av høy kvalitet, og rollen som partner forbærekraftig samfunnsutvikling utøves i tett samspill
med arbeids- og samfunnsliv.
NTNU må sørge for å til enhver tid ha framtidsrettet
kompetanse for å utvikle kunnskap og kandidatersom bidrar til å fylle rollen som pådriver for bærekraftig samfunnsutvikling. Vi må derfor tiltrekke
oss og ivareta både studenter og ansatte, og sørgefor å være et attraktivt universitet og en lærendeog inkluderende organisasjon. For å kunne utvikle
oss som ledende, internasjonalt universitet, trengs
systematisk tilnærming til strategisk rekruttering og
karriere- og kompetanseutvikling. Mål 2 beskriverderfor ivaretakelse av studenter og ansatte gjennom utvikling av arbeids- og læringsmiljø, campus
og infrastruktur, og hvordan NTNU skal sørge for å
utvikle kompetanse og karriereveier for ansatte.
Mål 3 viser de ambisjonene NTNU har for videre
utvikling av høy vitenskapelig kvalitet og relevansi bredden av virksomheten - med internasjonalorientering som premiss for faglig utvikling. NTNU
skal være et aktivt og attraktivt universitet og
samarbeidspartner internasjonalt. Som akademisk
institusjon skal NTNU være anerkjent for høy faglig
kvalitet og vi skal øke samarbeidet med internasjonalt ledende fagmiljø. Vi skal prioritere arbeid med
å utvikle flere faggrupper til et høyt internasjonaltnivå og legge til rette for internasjonal mobilitet.
Gjennom vår teknisk-naturvitenskapelige hovedprofil og faglige bredde skal NTNU bidra med kunnskap
og kompetanse for å løse globale utfordringer.

6.2 Økonomiske utsikterÅret 2022 var vært preget av høy prisvekst og
svakere vekstutsikter internasjonalt, blant annet
som følge av krigen i Ukraina. Dette bidrar til
mindre forutsigbarhet også i UH-sektoren. Ved atforskningsfinansieringen forventes å bli ytterliggereskjerpet i tiden fremover er det viktig for NTNU
å utforske og utnytte både kjente virkemidler,
som Forskningsrådet, HK-dir., Horisont Europa
og Erasmus+, og mer ukjente virkemidler, som foreksempel andre EU-programmer, andre lands og
regioners forskningsråd, stiftelser og filantropiskeorganisasjoner. Horisont Europa er en spesielt viktig
forskningsfinansieringskilde som vil bli enda viktigere for NTNU fremover.
Det vurderes at NTNU fortsatt har en robust bevilgningssituasjon, men det er større usikkerhet om
fremtidige bevilgninger. Det er fortsatt usikkerhet
omkring hvordan verdenssituasjonen vil utvikle

Vurdering av framtidsutsikterseg, noe som vil påvirke den generelle prisveksten
i samfunnet. Vår vurdering er at vi må belage osspå trangere rammer fremover, og at en kombinasjon
av stagnerende bevilgninger og økte forventinger,
vil tvinge NTNU til å måtte prioritere skarpere.
Strategioppfølging og planlegging vil derfor foregå
under større usikkerhet enn vi er vant til.
De økonomiske ressursene er en vesentlig rammebetingelse for realiseringen av strategien, og NTNU
vektlegger langsiktig styring av økonomien. Før vi
fordeler årlige rammebevilgninger, gjør vi vurderinger av framtidsutsiktene både når det gjelder inntekt fra KD, kostnadsutvikling og nivået på ubrukte
bevilgninger, samt utviklingen i totale inntekter og
styringen av totaløkonomien.

6.3 Budsjett 2023
NTNUs bevilgning for 2023 er 7 547 mrd kr, somtilsvarer en realnedgang på 0,01 % prosent.

Ramme rekrutteringsstillinger (RRS) er bevilgning
til dekning av frie og øremerkede rekrutteringsstillinger. Nytt fra 2023 er at KD ikke lenger øremerker
rekrutteringsstillinger. NTNU velger likevel for detteåret å videreføre tidligere KD-øremerkinger.
Ramme strategi og omstilling (RSO) finansierer /delfinansierer store strategiske satsinger, omstillingsaktivitet og andre fellestiltak på NTNU-nivå.
Andelen RSO skal utgjøre ca 6 % av total bevilgning.
Dette tilsvarer 485 millioner kroner i 2023. Tiltakene
støtter opp om områdene som er beskrevet i NTNUs
periodeplan.
NTNU budsjetterer også i 2023 med høyere kostnader enn inntekter, og planlegger en nedbygging
av ubrukte bevilgninger med 220 mill kr. I tillegg
forventes en BOA-aktivitet på omtrent samme nivåsom i 2022, som vil si om lag 2,6 mrd kr. I budsjettet
er det tatt høyde for noe inntekter i forbindelse
med innføringen av studieavgift for internasjonale
studenter.

Prinsippene i vår rammefordelingsmodell ligger til
grunn for fordelingen mellom enhetene.

Gitt i 1000 kroner

2022

2023

Realendring

2024

2025

2026

Ramme drift fakultetene

4 529 260

4 504 040

-25 2194 550 847

4 524 264

4 500 662

Ramme drift enheter i Fellesadministrasjonen

1 505 442

1 529 203

23 761

1 500 712

1 497 059

1 498 577

Andre fellestiltak, ramme drift

297 264315 028

17 764

325 406

330 227

332 639

Sum driftsrammer (RD)6 331 966

6 348 271

16 305

6 376 966

6 351 550

6 331 878

Ramme rekrutteringsstillinger (RRS)

564 298

563 368931

575 021566 882555 432

Ramme strategi- og omstillingsmidler (RSO)

492 980

485 3517 628

483 031478 911472 913

Sum rammefordeling

7 389 244

7 396 990

7 746

7 435 019

7 397 343

7 360 224

Usikkerhetsmargin

61 80048 981

12 81967 42859 54749 028Felles inverstingsmidler

100 940

100 940-

100 940

100 940

100 940

Rammebevilgning fra KD

7 551 984

7 546 911

5 073

7 557 830

7 557 830

7 510 19267Årsrapport 2022 | NTNU

6.4 Overordnet risikovurderingVåren 2022 ble risikovurderinger knyttet til mål- og
resultatoppnåelse på virksomhetsnivå satt i system
ved hele NTNU. Alle fakultetene har utarbeidet
sine overordnede risikoer knyttet til måloppnåelse.
Rektor har utarbeidet et overordnet risikobilde for
NTNUs måloppnåelse.
Retningslinjer for overordnet risikovurdering for
NTNU er utarbeidet og vurdering og eventuelt
justering av risikobildet skjer to ganger i året. Styretorienteres hvert halvår.
Covid 19-pandemien var en sentral del risikovurderingene i 2021. NTNUs risikobilde i kommende fireårsperiode er tegnet i en mer normalisert situasjon.
Den politiske situasjonen både i verden og i Norge
gjenspeiles i risikobildet. NTNU har pekt på en delrisikoområder som er utfordrende for organisasjonen. Ettersom risikoreduserende tiltak er iverksatt
anses ikke disse risikoene å ha påvirket evnen til ånå de mål og resultatkrav som er satt.

68

Tiltakslisten er et verktøy for å håndtere risiko fortløpende. Tiltakene som beskrives er på overordnet
nivå og inneholder flere elementer, aktiviteter eller
ordninger. Dette er tiltak som iverksettes fra sentralt hold ved NTNU og som gjelder for hele organisasjonen. Fakultetene har i tillegg utarbeidet egnerisikoreduserende tiltak.
De risikoene som er vurdert til å ha stor konsekvens
og/eller stor sannsynlighet for at de inntreffer blir
fulgt nøye opp med ekstra tiltak og oppmerksomhet. Tiltakene i lista endres ved behov.
NTNU har som mål å bruke risikovurdering som
metode i mål og resultatstyringen. For å videreutvikle metodikken vil vi i 2023 ha fokus på å etableregode risikoreduserende tiltak og i tillegg videreutvikle god systematikk for oppfølging for å vurdere om
tiltakene har ønsket effekt.

Vurdering av framtidsutsikter

Foto: Geir Mogen/NTNU

69

Årsrapport 2022 | NTNU

70
Foto: Jun Xing Li/Høiskolens Chemikerforening

7ÅRSREGNSKAP
2022

Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU

71Årsrapport 2022 | NTNU

7.1 Lederkommentarer til
regnskapet for 2022
1. Regnskapsavleggelsen
Regnskapet er avlagt i tråd med gjeldende statlige
regnskapsstandarder og er utarbeidet i henhold
til gjeldende krav om oppstilling og presentasjon.
Regnskapet følger bestemmelser om økonomistyring i staten, rundskriv fra Finansdepartementet og
krav fra overordnet departement og med opplysning om eventuelle avvik.
Regnskapet gir etter Rektors mening et riktig bilde
av resultatene og den økonomiske situasjonen per
31.12.2022.
2. Omtale av vesentlige avvik mellom periodisert resultatbudsjett og resultatregnskap,
inkludert en omtale av den økonomiske driften
NTNU har i budsjettet for 2022 lagt opp til et resultatmessig underskudd på 64 mill. kr. (nedbygging av
ubrukte bevilgninger). Ved avslutning pr. 3. tertial
2022 viser regnskapet et underskudd på 73 mill. Detutgjør et merforbruk mot periodisert budsjett på 9mill.
De viktigste årsakene til budsjettavvik kan oppsummeres i følgende punkter:
•

•

72

Avvik knyttet til Fellesadministrasjonen kan i
hovedsak tilskrives:• Lavere forsyningskostnader enn budsjettert• Forsinkelser i leveranser av teknisk
infrastruktur• Forsinket gjennomføring av
eiendomsprosjekt• Besparelser grunnet avlyste eksamener med
tilsyn i vårsemesteret (pandemi)• Etterskuddsvis tildelinger knyttet til vitenskapelig utstyr og andre tildelinger av strategiog omstillingsmidler til fakultetene
Avvik ved fakultetene skyldes• Høyere inntekter enn budsjettert, spesielt
relatert til overføringer fra den bidrags- og
oppdragsfinansierte aktiviteten• Lavere kostnader til investering enn
budsjettert, i hovedsak relatert til generelle
leveranseproblemer i samfunnet.
• Høyere driftskostnader enn budsjettert.
Dette er begrunnet i forsiktig budsjettering
grunnet usikkerhet om hvor fort man kom
opp i aktivitet etter pandemi. De generelle
prisøkningene i samfunnet medvirker ogsåtil avviket.

Den økonomiske driften ved NTNU pr. 3. tertial 2022
viser et NTNU på vei tilbake etter to år preget av
pandemien. Aktiviteten totalt har økt med i underkant av 5% sammenlignet med 3. tertial 2021. Størstøkning har det vært på posten Andre driftskostnader som har økt med 10% sammenlignet med
samme tertial foregående år. Lønnskostnadene haren økning på i underkant av 4% sammenlignet medfjoråret. Økningen er en blanding av økte årsverk og
lønnsoppgjøret.
Inntektssiden øker med i underkant av 2% totalt setti forhold til 3. tertial 2021. Vi ser at BOA-aktiviteten
har tatt seg opp etter pandemien og vi har en økningpå i underkant av 310 mill. tilsvarende 14% sammenlignet med fjoråret. De fleste
finansieringskildene har hatt en økning, men vi vil
spesielt nevne EU som har hatt en økning på 75 mill.
(34%) fra fjoråret.
3. Omtale av utviklingen i avsatt andel av
tilskudd til bevilgningsfinansiert virksomhet
Sum avsatt andel til bevilgningsfinansiert aktivitet
er pr. 31.08.22 på 802 mill. av dette er 791 mill.
knyttet til bevilgning fra Kunnskapsdepartementet
noe som utgjør ca. 11 % av årets bevilgning fra
Kunnskapsdepartementet. Avsetninger knyttet til
bevilgningen fra andre departement utgjør 11 mill.
Avsetning knyttet til Kunnskapsdepartementet er
redusert med 69 mill. fra årsskiftet.
Av avsetningen pr. 3. tertial er 442 mill. knyttet
til vedtatt investeringsplan ved NTNU. Resten
av avsetningene pr. 3. tertial 2022 er på 349
mill. som tilsvarer 4,75% av bevilgningene fra
Kunnskapsdepartementet.
NTNU arbeider aktivt og systematisk for å bygge
ned avsetningene, og ser at investeringsplanen er
et godt verktøy. Videre har NTNU høsten 2022 satt igang et arbeid for å identifisere, prioritere og iverksette nødvendige tiltak for å realisere ambisjonene
i den kommende utviklingsavtalen. NTNU merker
imidlertid at det for tiden er et meget krevende
arbeidsmarked for nødvendig nøkkelkompetanse,for eksempel prosjektledere i Eiendomsavdelingen.
Til tross for vår målsetting om å redusere bruk av konsulenter forsøker vi å kompensere gjennom innleie,
men relevante aktører har kapasitetsutfordringer.
Flere fakulteter melder også om vesentlig økt ledetid
for innkjøp av vitenskapelig utstyr, hvilket forsinker
allerede vedtatte investeringer.

Årsregnskap 2022

NTNU er bekymret for fremtidsutsiktene for økonomien. Vi ser at det er utfordrende å navigere mellom
stagnerende bevilgninger, krav om reduksjon av
avsetninger, færre midlertidige ansatte (langsiktige
bindinger av lønn), og forventninger til lønn. Det harvært krevende å trappe opp aktiviteten etter de topandemiårene med økende avsetninger, samtidig
som man må bremse på grunn av redusert bevilgning og generelle innstramminger i samfunnet. En
midlertidig opptrapping av studieplasser har ogsåmåttet bli håndtert samtidig som det er et krav og
en forventning om å at fast ansettelse er førstevalget foran midlertidighet. Flere av fakultetene/VM
er nå i ferd med å gjøre store grep for å redusere
kostnader.
4. Omtale av gjennomførte investeringer iperioden og planlagte investeringer i senere iperioder.
Styret ble orientert om forslag til revidert investeringsplan for årene 2022 til 2026 i styremøtet 24.
januar 2023. Investerings planen vil formelt vedtas
på NTNUs styremøte 10. mars 2023. Den foreslåtte
investeringsplanen er på 442 mill. kr.

Framdriften i prosjektet Helgasetr, samling av
NTNUs helse- og sosialfag er god. Det er planlagt
innflytting sommeren 2024. I investeringsplanen er
det avsatt 55 mill. til brukerutstyr i Helgasetr.
Ocean Space Centre skal bidra til den grønne
omstilling av Norge og sikre Norges posisjon som
ledende havnasjon og byggearbeidet startet høsten 2022. Statsbygg i samråd med NTNU og Sintef
har utarbeidet en liste over mulige kostnadskutt
hvis prosjektet kommer i en situasjon hvor
kostnadsrammen utfordres. NTNU fikk 1. juli etrevidert oppdragsbrev for forprosjektet for NTNU
Campussamling. Det arbeides nå med en reduksjon
av enhetskostnadene i utarbeidelse av de sentralestyringsdokumentene for ekstern kvalitetssikring(KS-2). Reguleringsprosessene går som planlagt og
i henhold til de rammer som departementet har
fastsatt.
5. Revisjon
Institusjonen revideres av Riksrevisjonen

Hovedtyngden av investeringsplanen vil komme i
2024 og 2025. Den største investeringen i planen er
rehabilitering av Kjemiblokk 5 på 300 mill. Her har
det hittil kun påløpt prosjekteringskostnader.

73Årsrapport 2022 | NTNU

74Årsregnskap 2022

Foto: Jun Xing Li/Høiskolens Chemikerforening75Årsrapport 2022 | NTNU

7.2 Prinsippnote SRS
Generelt
Virksomhetsregnskapet er satt opp i samsvar med
gjeldende statlige regnskapsstandarder (SRS).
Alle regnskapstall er oppgitt i 1000 kroner dersom
ikke annet er særskilt opplyst.
Anvendte regnskapsprinsipper
Inntekter fra bevilgninger og inntekt fra tilskudd og
overføringer
Alle aktiviteteter som årets grunnbevilgning er menttil å finansiere er utført pr. 31.12 og grunnbevilgning
fra departementet er dermed ansett som opptjent.
Bevilgning knyttet til konkrete oppgaver som ikke ergjennomført på balansedagen, er klassifisert som
ikke inntektsført bevilgning, og presentert i del III inote 15.
Overskudd fra bevilgningsfinansiert aktivitet er presentert som Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet
i del C Statens kapital i balansen. Bidrag og tilskudd
fra statlige etater og tilskudd fra Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre som ikke erbenyttet på balansedagen, er presentert som annen
kortsiktig gjeld på regnskapslinjen ikke inntektsført
tilskudd og overføringer i balanseoppstillingen.
Tilsvarende gjelder for gaver og gaveforsterkninger.
Den andelen av inntekt fra bevilgninger og tilsvarende som benyttes til anskaffelse av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler som balanseføres,inntektsføres ikke på anskaffelsestidspunktet, menavsettes i balansen på regnskapslinjen statens
finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
I takt med kostnadsføringen av avskrivninger
av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
inntektsføres et tilsvarende beløp fra avsetningenstatens finansiering av immaterielle eiendeler og
varige driftsmidler. Periodens inntektsføring fra
avsetningen resultatføres som inntekt fra bevilgninger. Dette medfører at kostnadsførte avskrivningerinngår i virksomhetens driftskostnader uten å få
resultateffekt.
Inntekter fra transaksjonsbaserte inntekter
Transaksjoner resultatføres til verdien av vederlagetpå transaksjonstidspunktet. Inntekt resultatføresnår den er opptjent. Inntektsføring ved salg av varer
skjer på leveringstidspunktet hvor overføring av
risiko og kontroll er overført til kjøper. Salg av tjenester inntektsføres i takt med utførelsen.

76

Kostnader
Utgifter som gjelder transaksjonsbaserte inntekter
er kostnadsført i samme periode som tilhørende
inntekt.
Utgifter som finansieres med inntekt fra bevilgningog inntekt fra tilskudd og overføringer, er kostnadsført i samme periode som aktivitetene er gjennomført og ressursene er forbrukt.
Pensjoner
SRS 25 Ytelser til ansatte legger til grunn en forenklet
regnskapsmessig tilnærming til pensjoner. Statligevirksomheter skal ikke balanseføre netto pensjonsforpliktelser for ordninger til Statens pensjonskasse(SPK).
Vi har resultatført arbeidsgiverandelen av pensjonspremien som pensjonskostnad. Pensjon er
kostnadsført som om pensjonsordningen i SPK var
basert på en innskuddsplan.
Leieavtaler
Vi har valgt å benytte forenklet metode i SRS 13 om
leieavtaler og klassifiserer alle leieavtaler som operasjonelle leieavtaler.
Klassifisering og vurdering av anleggsmidler
Anleggsmidler er varige og betydelige eiendelersom disponeres av virksomheten. Med varige eiendeler menes eiendeler med utnyttbar levetid på 3
år eller mer. Med betydelige eiendeler forstås eiendeler med anskaffelseskost på kr 50 000 eller mer.
Anleggsmidler er balanseført til anskaffelseskost
fratrukket avskrivninger.
Kontorinventar og datamaskiner (PCer, serverem.m.) med utnyttbar levetid på 3 år eller mer erbalanseført som egne grupper.
Varige driftsmidler nedskrives til virkelig verdi ved
bruksendring, dersom virkelig verdi er lavere enn
balanseført verdi.
Egenutvikling av programvare
Kjøp av bistand til utvikling av programvare erbalanseført. Bruk av egne ansatte til utvikling av
programvare er kostnadsført.
Investeringer i aksjer og andeler
Investeringer i aksjer og andeler er balanseført til
kostpris på anskaffelsestidspunktet. Investeringer
i aksjer og andeler er vurdert til laveste verdi av
balanseført verdi og virkelig verdi. Dette gjelderbåde langsiktige og kortsiktige investeringer.

Årsregnskap 2022

Mottatt utbytte og andre utdelinger er inntektsført
som annen finansinntekt.
Aksjer og andeler som er anskaffet med dekning ibevilgning over 90-post og aksjer anskaffet før 1.
januar 2003 og som ble overført fra gruppe 1 til
gruppe 2 fra 1. januar 2009, har motpost i Innskutt
virksomhetskapital avsnitt CI Virksomhetskapitali balanseoppstillingen. Aksjer og andeler som er
finansiert av overskudd av eksternt finansiert
oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent virksomhetskapital. Dette gjelder både langsiktige og
kortsiktige investeringer.
Klassifisering og vurdering av omløpsmidler og kortsiktig gjeld
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster
som forfaller til betaling innen ett år etter anskaffelsestidspunktet. Øvrige poster er klassifisert som
anleggsmidler/langsiktig gjeld.
Omløpsmidler vurderes til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi. Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på opptakstidspunktet.
Beholdning av varer og driftsmateriell
Beholdninger omfatter varer for salg og driftsmateriell som benyttes i eller utgjør en integrert del av
virksomhetens offentlige tjenesteyting. Innkjøpte
varer er verdsatt til anskaffelseskost ved bruk av
metoden først inn, først ut (FIFO). Beholdninger av
varer er verdsatt til det laveste av anskaffelseskost
og netto realisasjonsverdi. Beholdninger av driftsmateriell er verdsatt til anskaffelseskost.
Fordringer
Kundefordringer og andre fordringer er oppført ibalansen til pålydende etter fradrag for avsetning til
forventet tap. Avsetning til tap gjøres på grunnlag av
individuelle vurderinger av de enkelte fordringene.

anskaffelser eller andre forhold innenfor formålet til
institusjonen. Midler som gjennom interne disponeringer er øremerket slike formål, er klassifisert somvirksomhetskapital ved enhetene.
Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler
Avsetningen statens finansiering av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler viser inntekt fra
bevilgninger og tilsvarende som er benyttet tilanskaffelse av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
Kontantstrøm
Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den
direkte metode tilpasset statlige virksomheter.
Statlige rammebetingelser
Selvassurandørprinsipp
Staten opererer som selvassurandør. Det er følgelig
ikke inkludert poster i balanse eller resultatregnskap som søker å reflektere alternative netto forsikringskostnader eller forpliktelser.
Statens konsernkontoordning
Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning. Konsernkontoordningen innebærer atalle innbetalinger og utbetalinger daglig gjøres opp
mot virksomhetens oppgjørskontoer i Norges Bank.
Virksomheten tilføres likvider løpende gjennomåret i henhold til utbetalingsplan fra overordnet
departement og disponerer en egen oppgjørskonto
i konsernkontoordningen i Norges Bank. Denne
renteberegnes ikke. Nettobudsjetterte virksomheter
beholder likviditeten ved årets slutt.

ValutaPengeposter i utenlandsk valuta er vurdert til kursen ved regnskapsårets slutt. Her er Norges Banks
spotkurs per 31.12 lagt til grunn.
Statens kapitalStatens kapital utgjør nettobeløpet av virksomhetens eiendeler og gjeld. Statens kapital består
av virksomhetskapital, avregninger og utsatt
inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte).
Universiteter og høyskoler kan bare opptjene virksomhetskapital innenfor sin oppdragsvirksomhet.
Deler av de midlene som opptjenes innenfor oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå i virksomhetens tilgjengelige midler til dekning av drift,77Årsrapport 2022 | NTNU

7.3 RESULTATREGNSKAP
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Inntekt fra gebyrer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønnskostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader

Note

31/12/2022

31/12/2021

Referanse

1
1
1
1
1

7 551 772
2 502 987

7 721 712
2 192 279

488 655
28 178
10 571 592

448 925
9 933
10 372 849

RE.1
RE.3
RE.2
RE.5
RE.6
RE.7

314
6 919 693
767 098228
6 660 114
857 509

2 937 265
10 624 370

2 658 562
10 176 413

RE.9
RE.8
RE.12
RE.13
RE.10
RE.14

-52 777

196 436

RE.15

4 878
5 389
-511

3 681
2 665
1 016

RE.16
RE.17
RE.18

-53 289

197 452

RE.21

72 976-19 687
53 289-167 038-30 414-197 452

RE.23
RE.26
RE.24

0

RE.28
RE.30
RE.31

0

RE.33
RE.32
RE.34

2
4,5
4,5
3

Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader

6
6

Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger og disponeringer
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
Sum avregninger og disponeringer

15 I
8Innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevningsvirksomhet
Sum innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten

99

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

78

0

10
0

Årsregnskap 2022

7.4 BALANSE
Beløp i 1000 kronerNote

31/12/2022

31/12/2021

Referanse

I Immaterielle eiendeler
Programvare og lignende rettigheter
Immaterielle eiendeler under utførelse
Sum immaterielle eiendeler

4
4

21 171

10 64821 171

10 648AI.02
AI.02A
AI.1

II Varige driftsmidler
Tomter, bygninger og annen fast eiendom
Maskiner og transportmidler
Driftsløsøre, inventar, verktøy og lignende
Anlegg under utførelse
Infrastruktureiendeler
Sum varige driftsmidler

5
5
5
5
5

7 010 419
935 088486 543405 928

7 044 458
954 637
469 636493 297

8 837 9788 962 028

69 14769 14769 14769 147

AIII.03
AIII.04
AIII.04A
AIII.1

8 928 295

9 041 823

AIV.1

EIENDELER
A. Anleggsmidler

III Finansielle anleggsmidler
Investeringer i aksjer og andeler
Obligasjoner
Andre fordringer
Sum finansielle anleggsmidler

11
11A

Sum anleggsmidler

AII.01
AII.02
AII.03
AII.04
AII.06
AII.1

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Sum beholdning av varer og driftsmateriell

12

50 59850 598

6 828
6 828

BI.1
BI.3

II Fordringer
Kundefordringer
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Andre fordringer
Sum fordringer

13
16
14

425 5278 748
214 090648 366

378 408
8 785
72 250459 444

BII.1
BII.3
BII.2
BII.4

III Bankinnskudd, kontanter og lignende
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger
Andre bankinnskudd
Kontanter og lignende
Sum bankinnskudd, kontanter og lignende

17
17
17
17

2 907 467
41 756352 483

3 459 583
60 172
199 928

3 301 706

3 719 683

BIV.1
BIV.2A
BIV.2B
BIV.3
BIV.4

Sum omløpsmidler

4 000 670

4 185 955

BIV.5

Sum eiendeler drift

12 928 965

13 227 778

BIV.6

IV Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer
Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Sum fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer til staten
Sum eiendeler

9

BV.01
0

0

BV.1A

12 928 965

13 227 778

BV.1

79

Årsrapport 2022 | NTNU

Beløp i 1000 kronerNote

31/12/2022

31/12/2021

Referanse

STATENS KAPITAL OG GJELD
C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
Innskutt virksomhetskapital

8

40

40

CI.01

Opptjent virksomhetskapital8

335 425

315 738CI.03

335 465

315 778CI.1

801 963874 938

CII.02801 963874 938

CII.1

8 859 148

8 972 676

Sum virksomhetskapital
II Avregninger
Avregnet bevilgningsfinansiert virksomhet (nettobudsjetterte)

15 I

Sum avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler

4, 5

Ikke inntektsført bevilgning

15 III

CIII.01
CIII.02

Sum utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)

8 859 148

8 972 676

CIII.1A

Sum statens kapital

9 996 576

10 163 393

SK.1

27 38443 181

DI.01

27 38443 181

DI.3

0

0

DII.1

Leverandørgjeld

229 669

488 348

DIII.1

Skyldig skattetrekk

299 793262 435

DIII.2

Skyldige offentlige avgifter

261 760

246 729

DIII.3

Avsatte feriepenger

555 679

538 106

DIII.4690 097

712 560

DIII.05

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
Avsetninger langsiktige forpliktelser

19

Sum avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeldØvrig langsiktig gjeld

DII.01

Sum annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld

Ikke inntektsført tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte)

15 II

Mottatt forskuddsbetaling

16

60 40760 318

DIII.06

Annen kortsiktig gjeld

18

807 598

712 708

DIII.6

Sum kortsiktig gjeld

2 905 005

3 021 204

DIII.7

Sum gjeld

2 932 389

3 064 385

DIII.9Sum statens kapital og gjeld drift

12 928 965

13 227 778

CD.1

IV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Ikke utbetalt bevilgning mottatt til tilskuddsforvaltning (nettobudsjetterte)

10B

DIV.01

Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Sum gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum statens kapital og gjeld

80

DIV.0200

DIV.1

12 928 965

13 227 778

SKG.1

Årsregnskap 2022

7.5 KONTANTSTRØMOPPSTILLING
Beløp i 1000 kroner
31/12/2022

31/12/2021 Budsjett 2023 Referanse

Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter
Innbetalinger
innbetalinger av bevilgning fra fagdepartementet (nettobudsjetterte)
innbetalinger av bevilgninger fra andre departementer (nettobudsjetterte)
innbetalinger fra salg av varer og tjenester
innbetalinger av avgifter, gebyrer og lisenser
innbetalinger av tilskudd og overføringer
innbetaling av refusjoner
innbetalinger knyttet til konsortie-/samarbeidsavtaler
andre innbetalinger
Sum innbetalinger

7 356 024
82 220294 85902 464 72800
136 854
10 334 684

7 344 704
82 469318 866
02 257 1300
6 920
139 184
10 149 273

7 546 995
82 000303 000
0
2 581 23000
142 000
10 655 225

KS.1A
KS.1B
KS.4
KS.5
KS.6
KS.9
KS.9A
KS.10
KS.INN

Utbetalinger
utbetalinger av lønn og sosiale kostnader
utbetalinger for kjøp av varer og tjenester
utbetalinger av skatter og offentlige avgifter
utbetalinger og overføringer til andre statsetaterutbetalinger og overføringer til andre virksomheter
andre utbetalinger
Sum utbetalinger

6 864 7610
-15 031003 261 341
10 111 071

6 589 559
0
-19 801002 254 277
8 824 035

7 020 0000
-18 000
00
3 320 000
10 322 000

KS.11
KS.12
KS.14
KS.14A
KS.14B
KS.15
KS.UT

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

223 613

1 325 238

333 225

KS.OP

Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter
innbetalinger ved salg av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (+)
utbetalinger ved kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (-)
innbetalinger ved salg av aksjer og andeler (+)
utbetalinger ved kjøp av aksjer og andeler (-)
innbetalinger ved salg av obligasjoner og andre fordringer (+)
utbetalinger ved kjøp av obligasjoner og andre fordringer (-)
innbetalinger av utbytte (+)
innbetalinger av renter (+)
utbetalinger av renter (-)
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter

16 839-658 429
0
0
0
0
0
0
0
-641 590

1 009-569 890
0-2 99800000-571 8790-650 000
0
0
0
0
0
0
0
-650 000

KS.16
KS.17
KS.18
KS.19
KS.21A
KS.21B
KS.7
KS.8
KS.13
KS.INV

Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter
innbetalinger av virksomhetskapital (+)
tilbakebetalinger av virksomhetskapital (-)
utbetalinger av utbytte til statskassen (-)

0
0
0

0
0
0

0
0
0

KS.22
KS.23
KS.24

Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter

0

0

0

KS.FIN

Kontantstrømmer knyttet til overføringer
innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre virksomheter til tilskudd til andre (+)
utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)
skatter, avgifter og gebyrer direkte til statskassen (+)
avregning med statskassen vedrørende innkrevingsvirksomhet (-)

0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0

KS.3
KS.3C
KS.3D
KS.14BI
KS.3A
KS.3B

Netto kontantstrøm knyttet til overføringer

0

0

0

KS.OVF

Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

0

0

0

KS.24A

Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter (+/-)
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens begynnelse
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens slutt-417 977
3 719 683
3 301 706

753 359
2 966 324
3 719 683

-316 775
0-316 775

KS.25
KS.26
KS.BEH81Årsrapport 2022 | NTNU

* Avstemming
avregning av bevilgningsfinansiert aktivitet
disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
bokført verdi avhendede anleggsmidler
ordinære avskrivninger
nedskrivning av anleggsmidler
avsetning utsatte inntekter (tilgang anleggsmidler)
endring i statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
endring i beholdninger av varer og driftsmateriell
endring i kundefordringer
endring i ikke inntektsført bevilgning, tilskudd og overføringer
endring i ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger
endring i leverandørgjeld
effekt av valutakursendringer
poster klassifisert som investerings- og finansieringsaktiviteter
poster klassifisert som kontantstrømmer knyttet til overføringer
endring i andre tidsavgrensningsposter
Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

31/12/2022-72 976
19 6874 858
767 0980-658 429-113 528

31/12/2021
167 038
30 414
0857 5090-569 890-287 619

Referanse
KS.27A
KS.27B
KS.28
KS.29
KS.30
KS.34
KS.37

0
-43 770-47 119-258 679-22 4630
641 5900
7 343
223 6130
31 100-95 452
254 44464 8510571 8790
300 964
1 325 238

KS.40
KS.38
KS.39
KS.42
KS.40A
KS.43
KS.46
KS.48
KS.47
KS.AVS

7.6 BEVILGNINGSOPPSTILLING
Prinsippnote for bevilgningsoppstillingÅrsregnskapet for statlige forvaltningsorganer
med særskilte fullmakter til bruttoføring utenforstatsbudsjettet (nettobudsjetterte virksomheter)
er utarbeidet og avlagt etter nærmere retningslinjer i bestemmelser om økonomistyring i staten(«bestemmelsene»). Årsregnskapet er i henhold til
krav i bestemmelsene punkt 3.4.1, nærmere bestemmelser i Finansdepartementets rundskriv R-115 og
tilleggskrav fastsatt av Kunnskapsdepartementet.
Virksomheten er tilknyttet statens konsernkontoordning i Norges Bank i henhold til bestemmelsenes
punkt 3.7.1. Nettobudsjetterte virksomheter får
bevilgningen fra Kunnskapsdepartementet innbetalt på sin bankkonto. Beholdninger på virksomhets
oppgjørskonto i Norges Bank overføres til nytt år.
Bevilgningsoppstillingen omfatter perioden fra 1.
januar til den aktuelle balansedagen.
Bevilgningsoppstillingens del I viser hva virksomheten har fått stilt til disposisjon i henhold til82tildelingsbrev og hvilke utbetalinger som er registrert i statens konsernkontosystem. Utbetalingene
er knyttet til og avstemt mot tildelingsbrevene og
er satt opp etter inndelingen Stortinget har fastsatt
for budsjettet og de spesifikasjonene som er angitt
i tildelingsbrevene.
Bevilgningsoppstillingens del II omfatter det som
er rapportert i likvidrapporten til statsregnskapet.
Likvidrapporten viser saldo og likvidbevegelser
på virksomhetens oppgjørskonto og øvrige konti i
Norges Bank. Beholdningene rapportert i likvidrapporten er avstemt mot statens konsernkontosystemog øvrige beholdninger i Norges Bank.
Bevilgningsoppstillingens del III viser alle finansielle
eiendeler som virksomheten er ført opp med istatens kapitalregnskap. Beholdningene i statens
kapitalregnskap er basert på at transaksjonene er
ført med verdien på betalingstidspunktet. Verdienpå balansedagen er satt til historisk kostpris påtransaksjonstidspunktet.

Årsregnskap 2022

Oppstilling av bevilgningsrapportering for 2022 for nettobudsjetterte virksomheter pr. 31.12.2022
Del I
Samlet utbetaling i henhold til tildelingsbrev
Utgifts- Kapittelnavn
kapittel

Post

Posttekst

Samlet Referanse
utbetaling

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

7 349 264

BRIII.011

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

50

Virksomhetskostnader

0

BRIII.015

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

21

6 760

BRIII.016

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

45

0

BRIII.017

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

70

Spesielle driftsutgifter, kan overføres,kan nyttes under post 70
Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres
Tilskudd, kan nyttes under post 21

0

BRIII.018

00
7 356 024

BRIII.019
BRIII.019
BRIII.019
BRIII.01A

82 220082 220BRIII.021
BRIII.021
BRIII.02

7 438 244

BRIII.1

2xxFormålet/virksomheten
2xxFormålet/virksomheten
2xxFormålet/virksomheten
Samlet sum på kapitler og poster under Kunnskapsdepartementet (programområde 07)275[Formålet/Virksomheten]
21xxxx[Formålet/Virksomheten]xx
Sum utbetalinger på andre kapitler og poster i statsbudsjettet
Sum utbetalinger i alt
DEL II
Beholdninger rapportert i likvidrapport1)
Oppgjørskonto i Norges BankInngående saldo på oppgjørskonto i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på oppgjørskonto i Norges BankØvrige bankkonti Norges Bank2)Inngående saldo på i øvrige bankkonti i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på øvrige bankkonti i NorgesBank
Del III
Beløp i 1 000 kroner
Beholdninger på konti i kapitalregnskapet
Konto
Tekst
6001/
Oppgjørskonto i Norges Bank
8202xx628002 Leieboerinnskudd
6402xx/
8102xxGaver og gaveforsterkninger

Note

Regnskap Referanse
31.12.2022

17
17

17
17

Note
17

31/12/2022
2 907 467

31/12/2021
3 459 583

3 459 583
-552 116
2 907 467

BRII.001
BRII.002
BRII.160 172-18 41641 756

BRII.021
BRII.022
BRII.2Endring Referanse-552 116
BRI.01111

BRI.01241 75660 172-18 416

BRI.015

Dersom virksomheten disponerer flere oppgjørskontoer i Norges Bank enn den ordinære driftskontoen, skal også disse beholdningenspesifiseres med inngående saldo, endring i perioden og utgående saldo. Slike beholdninger skal også inngå i oversikten over beholdninger rapportert til kapitalregnskapet. Vesentlige beløp spesifiseres særskilt nedenfor.

1)83Årsrapport 2022 | NTNU

7.7 NOTERNOTE 1 SPESIFIKASJON AV DRIFTSINNTEKTER
Beløp i 1000 kroner
31/12/2022 31/12/2021 Budsjett 2023 Referanse
Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning / driftstilskudd (-)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer,
bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)- periodens tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet1)

7 356 024
-658 429

7 351 624
-569 890

7 546 995
-650 000

N1.2
N1.3

767 09804 858

857 5090
0

770 000
0
0

N1.5
N1.5A
N1.6

0
0

0
0

0
0

N1.8
N1.9

7 469 552

7 639 243

7 666 995

N1.10

82 220082 469082 0000N1.11A
N1.12

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N1.13
N1.14
N1.14A
N1.15

0
0

0
0

0
0

N1.17
N1.18

82 22082 46982 000N1.19

7 551 772

7 721 712

7 748 995

N1.20

Gebyrer og lisenser1) 2)
Gebyrer
Lisenser

0
0

0
0

0
0

N1.661N1.662

Sum inntekt fra gebyrer (linje RE.2 i resultatregnskapet)

0

0

0

N1.66

Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement1)- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning /driftstilskudd (-)- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler (+)- tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement(spesifiseres)
Sum inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Vesentlige tilskudd/overføringer skal spesifiseres på egne linjer under
oppstillingen.

1)

Sum inntekt fra bevilgninger (linje RE.1 i resultatregnskapet)

Vesentlige inntekter av denne typen skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Dette avsnittet skal bare brukes når
gebyrene eller lisensene skal klassifiseres som driftsinntekt for institusjonen. 2) Dersom institusjonen krever inn gebyrer eller
mottar midler knyttet til lisenser på vegne av staten og som skal overføres til statskassen, skal slike midler klassifiseres som
innkrevingsvirksomhet og presenteres i avsnittet for innkrevingsvirksomhet i resultatregnskapet og spesifiseres i note 9.

1)

Tilskudd og overføringer fra statlige etater1)
Periodens tilskudd/overføring fra andre statlige etater
Periodens netto tilskudd fra andre statlige etater
Periodens tilskudd/overføring direkte fra Norges forskningsråd (NFR)+ periodens tilskudd fra NFR via andre virksomheter (+)
Periodens netto tilskudd fra NFR

537 573537 573792 056391 922
1 183 978468 442468 442901 782
346 306
1 248 088

540 590
540 590
841 960
434 175
1 276 135

N1.21
N1.21E
N1.23
N1.23A
N1.29A

Sum tilskudd og overføringer fra statlige etater

1 721 550

1 716 530

1 816 725

N1.31

1)
Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linjene N1.21 skal bare omfatte tilskudd/overføringer som
omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13. Midler som benyttes til investeringer, skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Oppdragsinntekter og salgs- og leieinntekter skal spesifiseres i de respektive avsnittene nedenfor.

Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linje N1.30 skal omfatte tilskudd/overføringer som ikke omfattes
av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

2)84Årsregnskap 2022

Tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet1)
Periodens tilskudd/overføring fra regionale forskningsfond (RFF)+ periodens tilskudd fra RFF via andre virksomheter (+)
Periodens netto tilskudd/overføring fra RFF
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere
Periodens netto tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere
Periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP7,
Horisont 2020 og Horisont Europa)+ periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning fra
andre (+)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning(FP7, Horisont 2020 og Horisont Europa)
Periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet

2 235
1 898
4 133
30 72394 442244 299
87 519456 983
79 946

1 977
2 576
4 553
37 78731 811
94 86738 249202 71467 489

2 755
1 410
4 165
35 89098 100233 365
79 625446 980
82 510N1.22A
N1.22B
N1.22D
N1.32A
N1.32B
N1.32C
N1.32D
N1.32FN1.35

147 412117 882

138 100

N1.35B

227 358

185 371

220 610

N1.35C

54 84827 72336 700N1.36+ periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet fra andre(+)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet

17 28910 88015 100N1.36B

72 13738 60351 800N1.36CSum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

760 611431 241723 555

N1.38

1)Vesentlige bidrag skal spesifiseres på i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Avsnittet gjelder bidrag som tilfredsstiller kravene i rundskriv F-07-13.

Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger1)
Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

20 82644 50810 950N1.40ASum inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

20 82644 50810 950N1.43

1)Vesentlige bidrag skal spesifiseres på egne linjer eller i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet.

Sum inntekt fra tilskudd og overføringer (linje RE.3 i resultatregnskapet)

2 502 987

2 192 279

2 551 230

N1.44

Inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet1)
Statlige etater
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv/privat
Andre

47 9083 965
2 020
56 9974 781

70 0375 787
1 423
46 1706 642

45 0005 500
1 200
47 600
4 800

N1.49
N1.50
N1.51
N1.52
N1.54

Sum inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet

115 672130 059

104 100

N1.55

Oppdragsinntekter, salgs- og leieinntekter

1)

Avsnittet skal omfatte oppdragsinntekter som omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

Andre salgs- og leieinntekter
Inntekter fra kurs og seminarer
Refusjon/inntekter fra bygningsdrift/lokaler
Andre salgs- og leieinntekter
Andre salgs- og leieinntekter*
Egenbetaling fra studenter
Sum andre salgs- og leieinntekter

45 79094 305
154 7640
78 125372 983

14 44790 050151 118
0
63 251
318 866

52 00098 000153 000
0
78 000381 000

N1.56
N1.56
N1.56
N1.57
N1.58
N1.59

Sum salgs- og leieinntekter (linje RE.5 i resultatregnskapet)

488 655448 925

485 100

N1.60

85Årsrapport 2022 | NTNU

Andre driftsinntekter
Gaver som skal inntektsføresØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter1)

0
16 198
0
0

0
8 924
0
0

0
12 000
0
0

N1.61
N1.62
N1.62
N1.63

Sum andre driftsinntekter (linje RE.6 i resultatregnskapet)

16 1988 924

12 000N1.65

Gevinst ved salg av eiendom, anlegg, maskiner mv.1)
Salg av eiendom
Salg av maskiner, utstyr mv
Salg av andre driftsmidler
Gevinst ved salg av eiendom, anlegg og maskiner mv. (linje RE.6 i resultatregnskapet)

10 4671 514
0
11 980

0
1 009
0
1 009

0
0
0
0

N1.45
N1.46
N1.47
N1.48

10 372 849

10 797 325

N1.67

31/12/2022 31/12/2021

Referanse

Vesentlige salgstransaksjoner skal kommenteres og det skal angis eventuell øremerking av midlene. Merk at det er den
regnskapsmessige gevinst og ikke salgssum som skal spesifiseres under driftsinntekter.

1)

Sum driftsinntekter

10 571 592

Inntekter fra utlandet1)
Inntekter fra EU
Inntekter fra næringsliv
Inntekter fra organisasjoner og institusjoner
Inntekter fra universiteter
Andre inntekter utland

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

N1I.01
N1I.02
N1I.03
N1I.04
N1I.05

Sum inntekter fra utland

0

0

N1I.1

1)

Frivillig å fylle ut dette avsnittet

NOTE 2 - LØNNSKOSTNADER
DEL 1
Beløp i 1000 kroner
Lønn
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader1)
Lønn balanseført ved egenutvikling av anleggsmidler2)
Sykepenger og andre refusjoner
Andre ytelser
Sum lønnskostnader
Antall utførte årsverk:

31/12/2022
5 019 347
615 526
848 612432 2360-182 417
186 389

31/12/2021
4 712 392
575 963818 667
538 1240-163 685
178 653

Referanse
N2.1
N2.2
N2.3
N2.4
N2.12
N2.5
N2.6

6 919 693

6 660 114

N2.7

8 093

7 956

N2.8

Pensjoner kostnadsføres i resultatregnskapet. Premiesats til Statens pensjonskasse er av SPK estimert til 8,1 prosent for 2022, siste
prognose fra SPK.

1)

For regnskapsåret 2021 inngikk virksomheten i et premiefellesskap og premiesatsen for 2021 var 10,9 prosent.
Fra 2022 har SPK lagt om pensjonspremiemodellen for statlige virksomheter. Fra 1.1. 2022 betaler
alle statlige virksomheter en virksomhetsspesifikk hendelsesbasert arbeidsgiverandel som del av
pensjonspremien. At premien er virksomhetsspesifikk, betyr at den beregnes ut fra den enkeltevirksomhets forhold, ikke for grupper av virksomheter samlet. At den er hendelsesbasert, betyr
at den tar hensyn til de faktiske hendelser i medelemsbestanden i virksomheten, slik at premiereserven er ajour i forhold til medlemmets opptjenning. Medlemsandelen på to prosent av
lønnsgrunnlaget er uendret.
2)86

Inneholder lønn og sosiale kostnader (feriepenger, arbeidsgiveravgift og pensjonskotnader)Årsregnskap 2022

NTNU har 8039,4 årsverk per desember 2022. Dette er en økning på totalt 83,5 årsverk siden desember året før, og tilsvarer 1,0
prosent. Den største økningen i antall årsverk finner vi innen undervisnings- og forskerstillinger som har økt med 46,5 årsverk fra
desember 2021 til desember 2022. Saksbehandler- og utrederstillingene økte med 40,3 årsverk fra 2021 til 2022.
Mellomlederstillingene økte med 21,8 årsverk, samtidig som at antall årsverk i lederstillingene var relativt stabilt, med en økningpå kun 0,6 årsverk. Ingeniørstillingene økte med 6,7 årsverk i perioden. Den største reduksjonen finner vi blant hjelpestillingene
for undervisning, forskning og formidling, der reduksjonen i antall årsverk på 22,1 i sin helhet skyldes en reduksjon i årsverk av
vitenskapelige assistenter. Rekrutteringsstillingene er samlet redusert med 7,9 årsverk. Dette er et resultat av en økning i postdoktorstillinger på 12 årsverk, samtidig som at stipendiatstillingene ble redusert med 20 årsverk fra 2021 til 2022. Ut over dette er det
kun mindre endringer i gruppene.

DEL II

Lønn og godtgjørelser til ledende personer
Rektor (gjelder også dersom rektor er tilsatt)
Ekstern styreleder (gjelder institusjoner som har tilsatt
rektor)Administrerende direktør

Lønn Andre godtgjørelser
1 829 783
20 009305 500

SUM
1 849 792
305 500

DBH-referanse
N2I.01
N2I.020

N2I.03

Lønn og godtgjørelser til ledende personer oppgis i kroner i samsvar med faktiske utbetalinger for regnskapsåret 2022.

NOTE 3 ANDRE DRIFTSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Tap ved avgang anleggsmidler
Leie av maskiner, inventar og lignende
Kjøp av konsulenttjenester
Kjøp av andre fremmede tjenester
Reiser og diettØvrige driftskostnader1)

31.12.2022
543 618
190 201
21 470161 653
82 757347 387654
35 824349 417229 353345 637
629 29431.12.2021
481 550
270 348
17 319170 074
77 139327 133
030 358343 590
211 008
123 155
606 888

Referanse
N3.1
N3.2
N3.3
N3.4
N3.5
N3.6
N3.6A
N3.7
N3.8A
N3.8B
N3.9
N3.10

Sum andre driftskostnader

2 937 265

2 658 562

N3.11

1)

Spesifiseres ytterligere under oppstillingen dersom det er andre vesentlige poster som bør fremgå av regnskapet

Tilleggsinformasjon om operasjonelle leieavtaler
Type eiendel
Immaterielle
eiendeler
Varighet inntil 1 årVarighet 1-5 år
Varighet over 5 år
Kostnadsført leiebetaling
for perioden

0

Tomter, bygninger Maskiner og
og annen fasttransporteiendom
midler
39 54454 373449 701543 618

9 305
275
989
10 569Driftsløsøre, Infrastrukturinventar,
eiendelerverktøy o.l.
9 915
11 7003 640
25 2550Sum

DBHreferanse

58 76466 348454 330
579 442

N3I.01
N3I.02
N3I.03
N3I.1

87

Årsrapport 2022 | NTNUNOTE 4 IMMATERIELLE EIENDELER
Beløp i 1000 kroner
Programvare
Immaterielleog lignende eiendeler underrettigheter
utførelse

Referanse

Anskaffelseskost pr. 31.12.2021+ tilgang i 2022 (+)- avgang til anskaffelseskost i 2022 (-)+/- fra eiendel under utførelse til annen gruppe (+/-)

45 81312 683
0
0

0
0
0
0

45 81312 683
0
0

N4.1
N4.2
N4.3
N4.3A

Anskaffelseskost 31.12.2022- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2021 (-)- nedskrivninger i 2022 (-)- akkumulerte avskrivninger pr. 31.12.2021 (-)- ordinære avskrivninger i 2022 (-)+ akkumulert avskrivning ved avgang i 2022 (+)

58 4960
0-35 165-2 160
0

0
0
0
0
0
0

58 4960
0-35 165-2 160
0

N4.4
N4.5
N4.6
N4.7
N4.8
N4.9

Balanseført verdi 31.12.2022

21 1710

21 171

N4.10

Avskrivningssatser (levetider)5 år / lineært

Ingen

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N4.11
N4.12
N4.13

Tilleggsopplysninger når det er avhendet immaterielle eiendeler:
Salgssum ved avgang anleggsmidler- Bokført verdi avhendede anleggsmidler
Regnskapsmessig gevinst/tap

88

SUM

6 213 568

000

15 325-3 86011465

Ingen
10-60 åravskrivning dekomponertlineært796 85100-9 908 540-394 094
0

16 516 202

16 187 272
0
0
7 970
-3 860324 820

0
0
0

Ingen
avskrivning

405 92800000405 928493 29700237 4510-324 820000Virksomhetsspesifikt

0

0
0
0
0
0

0

0
0
0
0
0
0

738
-312
426

3-15 år lineært

935 08800-1 404 562-189 351
5 299

2 523 702

2 359 19900
170 768-6 2660

Maskiner,transportmidler

121
-32
89

3-15 år lineært

486 54300-2 980 021-181 493
727

3 647 330

3 449 657
00
198 433-760
0Driftsløsøre,
inventar,verktøy o.l

16 184-4 20411 9808 837 97800
-14 293 123-764 938
6 026

23 890 013

23 255 15200645 747-10 886
0

Sum

N5.12
N5.13
N5.14

N5.11

N5.6
N5.7
N5.8
N5.9
N5.10

N5.5

N5.1
N5.20
N5.20A
N5.21
N5.3
N5.4

Referanse

Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som ”utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført
verdi avhendede anleggsmidler” .

Vederlag ved avhending av anleggsmidler- bokført verdi av avhendede anleggsmidler (-)
Regnskapsmessig gevinst/tap

Tilleggsopplysninger når det er avhendet
anleggsmidler:

Avskrivningssatser (levetider)

Balanseført verdi 31.12.2022

0
0
0
0
0

796 851

Anskaffelseskost 31.12.2022- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2021 (-)- nedskrivninger i 2022 (-)- akkumulerte avskrivninger pr. 31.12.2021 (-)- ordinære avskrivninger i 2022 (-)+ akkumulert avskrivning ved avgang i 2022 (+)

765 72600
31 1250
0Tomter Bygninger og Anlegg under Infrastrukturannen fast
utførelse
eiendeler
eiendomAnskaffelseskost pr. 31.12.2021+ tilgang nybygg i 2022 - eksternt finansiert (+)+ tilgang nybygg i 2022 - internt finansiert (+)+ andre tilganger i 2022 (+)- avgang anskaffelseskost i 2022 (-)+/- fra anlegg under utførelse til annen gruppe (+/-)

Beløp i 1000 kroner

NOTE 5 VARIGE DRIFTSMIDLERÅrsregnskap 2022

89Årsrapport 2022 | NTNUNOTE 6 FINANSINNTEKTER OG FINANSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
31.12.2022

31.12.2021

Referanse

Renteinntekter
Valutagevinst (agio)
Reversering av tidligere nedskrivning (oppskrivning til kostpris)
Utbytte fra eierandeler i selskaper mv. (spesifiseres i avsnittet nedenfor)
Annen finansinntekt

417
4 436
0
0
25

10
3 645
0
0
26

N6.1
N6.2
N6.2A
N6.2B
N6.3

Sum finansinntekter

4 878

3 681

N6.4

Rentekostnad
Nedskrivning av aksjer
Valutatap (disagio)
Annen finanskostnad

49
0
5 117
223

54
0
2 546
65

N6.5
N6.6
N6.7
N6.8

Sum finanskostnader

5 389

2 665

N6.9

Spesifikasjon av utbytte fra eierandeler i selskaper mv..
Mottatt utbytte fra selskap X
Mottatt utbytte fra selskap Y
Mottatt utbytte fra selskap Z
Mottatt utbytte fra andre selskap1)

0
0
0
0

0
0
0
0

N6.010N6.010N6.010N6.011

Sum mottatt utbytte

0

0

N6.11

Finansinntekter

Finanskostnader

1)

Spesifiseres om nødvendig på egne linjer under oppstillingen.

NOTE 8 INNSKUTT OG OPPTJENT VIRKSOMHETSKAPITAL (NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner
Nettobudsjetterte virksomheter kan ikke etablere virksomhetskapital innenfor den bevilgningsfinansierte og bidragsfinansierte
aktiviteten, se note 15. Opptjent virksomhetskapital tilsvarer dermed resultatet fra oppdragsfinansiert aktivitet.
Universitet og høyskoler kan anvende opptjent virksomhetskapital til å finansiere investeringer i randsonevirksomhet. Når virksomhetskapital er anvendt til dette formålet, er den å anse som bundet opptjent virksomhetskapital, dvs. den kan ikke anvendes
til å dekke eventuelle underskudd innenfor den løpende driften.
Innskutt virksomhetskapital er kapitalene knyttet til aksjer som ble finansiert av bevilgning på 90-post og som derfor tidligere
var klassifisert som aksjer i gruppe 1. Disse aksjene føres nå i gruppe 2 og er overført til den enkelte institusjons virksomhetsregnskap. Innskutt virksomhetskapital skal anses som bundet.

90

Innskutt virksomhetskapital:
Innskutt virksomhetskapital 31.12.2021
Oppskrivning av eierandeler i perioden (+)
Nedskrivning av eierandeler i perioden (-)
Salg av eierandeler i perioden (-)
Kjøp av eierandeler i perioden (+)

Beløp
40
0
0
0
0

Referanse
N8I.011
N8I.012
N8I.013
N8I.014
N8I.015

Innskutt virksomhetskapital 31.12.2022

40

N8I.1

Bunden opptjent virksomhetskapital:
Bunden opptjent virksomhetskapital pr. 31.12.2021
Kjøp av aksjer i perioden
Bokført verdi solgte aksjer i perioden (-)
Reversering av tidligere nedskrivning av aksjer i perioden
Nedskrivning av aksjer i perioden (-)

69 1070
0
0
0

N8I.021
N8I.022
N8I.023
N8I.024
N8I.025

Bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2022

69 107

N8I.2

Innskutt og bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2022

69 147

N8I.SUMÅrsregnskap 2022

Annen opptjent virksomhetskapital:
Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2021
Underskudd bevilgningsfinansiert aktivitet belastet annen opptjent virksomhetskapital (-)
Overført fra periodens resultat
Overført til/fra bunden virksomhetskapital (+/-)

246 6310
19 6870

N8II.011
N8II.012
N8II.013
N8II.014

Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2022

266 318

N8II.1

Sum virksomhetskapital 31.12.2022

335 465

N8.TOTAL

Nettobudsjetterte virksomheter kan eventuelt supplere med ytterligere spesifikasjon og gruppering av opptjent virksomhetskapital på egne linjer under oppstillingen. (Gjelder f. eks. virksomheter som fordeler opptjent virksomhetskapital til underliggende
driftsenheter)
Virksomhetskapital ved enhetene
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01
Ny avsetning 2022
Benyttet andel 2022
Virksomhetskapital ved enhetene 31.12.2022 * se spesifikasjon under

209 041
19 687-8 916219 812

Spesifikasjon bundet egenkapital:
Bokført verdi balanseførte aksjer og leieboerinnskudd jfr. Note 11
Bokført verdi innskutt virksomhetskapital - aksjer

69 147-40

Netto verdi balanseførte aksjer

69 107*Spesifikasjon Virksomhetskapital ved enhetene.
IB

Ny avsetning

2022

2022

Fakultetene
ØK
AD
HF
IE
IV
MH
NV
SU
VM
Andre enheter inkl. NTNU Videre

5 589
3 197
3 143
27 64678 84310 65323 37427 5519 568
19 476

1 332
393
99
2 951
7 121
1 329
2 690
-1 1774 935
14Sum virksomhetskapital ved enhetene

209 041

19 687

Benyttet
andel
2022

UB
2022

-865
-658
-3 283
658

6 921
3 590
3 242
26 90384 89011 98225 19925 716
11 22120 149-8 916219 812-3 694-1 07491

92984829906
986251782
946091693
986243836
988067075
997761987
991436502
987067357
986387625

Organisasjonsnummer

19.08.2002
22.10.2003
28.06.2005
13.11.2003
18.01.2005
02.12.2011
22.06.2007
06.07.2004
10.02.2011

Ervervsdato

0
0
0
0

40 0006 100 000
398
1 000
60
100
2 163
1 265
3
0
6 144 989

Antallaksjer*Gjelder bokført resultat i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap** Gjelder bokført egenkapital i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap*** Vesentlige poster spesifiseres i eget avsnitt under oppstillingen

Balanseført verdi 31.12.2022

Andeler (herunder leieboerinnskudd)
Selskap 1
Selskap 2Øvrige selskap***
Sum andeler

AksjerLeiv Eiriksson Nyskaping AS
NTNU Technology Transfer AS
Vangslund AS
NTNU Samfunnsforskning AS
Oi! Trøndersk Mat og Drikke AS
NTNU Ocean Training AS
Møreforsking AS
OSC AS
Vitensenteret Innlandet ASØvrige selskap***
Sum aksjer

Beløp i 1000 kroner

NOTE 11 INVESTERINGER I AKSJER OG SELSKAPSANDELER

2,7 %85,0 %
100,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
19,2 %
38,0 %
3,0 %0,0 %Eierandel

2,7 %85,0 %
100,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
19,2 %
38,0 %
3,0 %0,0 %Stemmeandel

12 099

0
0
0
0

-876
1353
3951
4233
999
501
-2242
3701
479
0
12 099Åretsresultat iselskapet*

295 1640000

21 98554 30380 55075 8454 729
3 252
16 02327 198
11 2790295 164

69 147

0
0
0
0

40
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
4 672
3
0
69 147

Balanseført
Balanseført
egenkapital i
verdi iselskapet** virksomhetens
regnskap

69 147

0
0
0
0

40
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
4 672
3
0
69 147

Kostprisrapportert tilkapitalregnskapet

N11.3

N11.021N11.021N11.022
N11.2

N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.011
N11.1

ReferanseÅrsrapport 2022 | NTNU

Årsregnskap 2022

NOTE 12 BEHOLDNINGER AV VARER OG DRIFTSMATERIELL
Beløp i 1000 kroner
31/12/2022

31/12/2021

Referanse

0
50 1610437
50 598

0
6 337
0
491
6 828

N12.1
N12.1
N12.1
N12.2
N12.3

0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0

N12.4
N12.4
N12.4
N12.5
N12.5AN12.6

50 598

6 828

N12.7

31/12/2022

31/12/2021

Referanse

Kundefordringer til pålydendeAvsatt til latent tap (-)

428 189-2 662381 070-2 662

N13.1
N13.2

Sum kundefordringer

425 527

378 408

N13.3

31/12/2022
37
21 123697
0
111 262
55 03325 938031/12/2021
532
10 137832
0
8 116
30 59022 0430Referanse
N14.1
N14.2
N14.3
N14.4
N14.5A
N14.5B
N14.6
N14.7

214 090

72 250N14.8

AnskaffelseskostRåvarer og innkjøpte halvfabrikata
Varer under tilvirkning
Ferdige egentilvirkede varer og driftsmateriell
Innkjøpte varer (ferdigvarer) og driftsmateriell
Sum anskaffelseskost
Ukurans
Ukurans i råvarer og innkjøpte halvfabrikata
Ukurans i varer under tilvirkning
Ukurans i ferdige egentilvirkede varer
Ukurans i innkøpte varer (ferdigvarer)
Nedskrivning av driftsmateriell
Sum ukurans
Sum beholdninger av varer og driftsmateriell

NOTE 13 KUNDEFORDRINGER
Beløp i 1000 kroner

NOTE 14 ANDRE KORTSIKTIGE FORDRINGER
Beløp i 1000 kroner
Forskuddsbetalt lønn
Reiseforskudd
Personallån
Andre fordringer på ansatte
Forskuddsbetalt leie
Andre forskuddsbetalte kostnader
Andre fordringer
Fordring på datterselskap mv.1)
Sum andre fordringer
1)

gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.

93Årsrapport 2022 | NTNUNOTE 15 AVREGNING BEVILGNINGSFINANSIERT OG BIDRAGSFINANSIERT AKTIVITET MV.
(NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner

Den andel av ordinære bevilgninger og midler som er inntektsført, men ikke benyttet ved regnskapsavslutningen, er
å anse som en forpliktelse. Det skal spesifiseres hvilke formål bevilgningen forutsettes å dekke i påfølgende termin.
Vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Det er foretatt følgende interne avsetninger til de angitte prioriterte oppgaver/formål innenfor ordinær bevilgningsfinansiert aktivitet og aktivitet som skal behandles tilsvarende:

DEL I: INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER

Kunnskapsdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
Andre strategiske prosjekter
Driftsoppgaver fakultetene
Driftsoppgaver Fellesadministrasjonen
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte
prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
Andre strategiske prosjekter
Midlertidig omdisponert til konkrete påbegynte, ikke fullførte
prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekter
Ankomst til byen, Campus Gjøvik
Nye formidlingsarealer til Vitenskapsmuseet
Brukerutstyr Helgasetr
Teknisk/vitenskapelig utstyr ved fakultetene
Oppgave 2
Oppgave 3
SUM vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekterPåbegynte investeringsprosjekter
Campustorg/Sundebygget, Campus Ålesund
IKT-investeringer
Kjøp av eiendom Grensen
Maskiner, verktøy og inventar ved fakultetenePåkostning bygg ved fakultetene
Rehabilitering av Kjemi 5
Oppgave 2
Oppgave 3
SUM påbegynte investeringsprosjekter
Andre formål
Interne driftsprosjekterFormål 3
Andre formål1)
SUM andre formål
Sum Kunnskapsdepartementet
Andre departementer og finansieringskilder
Andre departementer
Oppgave 2
Oppgave 3
Andre oppgaver1)
Sum andre departementer og fiansieringskilder
Sum avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

94

Avsetning Overført fra
pr.
virksom31.12.2022
hetskapital

Avsetningpr.
01.01.2022

Endring iperiodenReferanse

110 400
66 889374 817-134 928-68 00800
0
00

91 008191 260
41 046-18 851
019 392-124 371
333 772-116 077-68 008

N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011

00
349 17000000
304 46300
44 707

N15I.011
N15I.012
N15I.1-86 70218 69468 0080
0
0-13 486
53 2800-73 216-34 586
68 008N15I.021
N15I.021
N15I.021

0
0

0
0

0
0
39 7940
0-39 794

N15I.022
N15I.20
055 50014 5500
070 050

0
0
0
0
0
0
0
0

4 000
100 000
0
38 03000
0
142 030-4 000-100 000
55 500-23 480000-71 980

N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.6

7 839
38 99817 9643 010
4 653
299 44700371 910

0
0
0
0
0
0
0
0
0

8 500
16 50006 900
35 080300 00000366 980-661
22 49817 964-3 890-30 427
-553
0
0
4 930

N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.30000791 131

0
0
0
0
0

7 405
0
0
7 405
860 672-7 40500-7 405-69 541

N15I.041
N15I.041
N15I.042
N15I.4
N15I.KD

10 832000
10 83200
000

14 267000
14 267-3 435000-3 435

N15I.051
N15I.052
N15I.053
N15I.054
N15I.5801 9630874 939-72 976

N15I.5A

Årsregnskap 2022

Tilført fra annen virksomhetskapital
Resultatført endring av avsatt andel av tilskudd til
bidrags- og bevilgningsfinansiert aktivitet

0

N15I.10B-72 976

N15I.11DEL II: IKKE INNTEKTSFØRTE TILSKUDD, BIDRAG OG GAVER:
Avsetningpr.
31.12.2022

Avsetningpr.
31.12.2021

Endring iperiodenReferanse

Statlige etater (unntatt NFR og RFF)
Tiltak/oppgave/formål

339 508324 008

15 500

N15II.061

Sum andre statlige etater (unntatt NFR og RFF)

339 508324 008

15 500

N15II.6

Norges forskningsråd
Tiltak/oppgave/formål

-91 211-112 950

21 739

N15II.031

Sum Norges forskningsråd

-91 211-112 950

21 739

N15II.3

Regionale forskningsfond
Tiltak/oppgave/formål

-669-1 164495

N15II.041

Sum regionale forskningsfond-669-1 164495

N15II.4

Andre bidragsytere
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv og private bidragsytereØvrige andre bidragsytere
EU tilskudd/tildeling fra rammeprogram for forskning
EU tilskudd/tildeling til undervisning og andre formål

7 464
41 868108 500
29 324
198 72045 6445 566
43 989145 192
45 493209 085
37 3891 898-2 121-36 692-16 169-10 365
8 255

N15II.051A
N15II.051B
N15II.051C
N15II.051D
N15II.051E
N15II.051F

Sum andre bidrag2)

431 520486 714-55 194 N15II.051G

Andre tilskudd og overføringer3)
Sum andre bidrag, tilskudd og overføringer

0431 5200486 7140-55 194

N15II.052
N15II.5

Sum ikke inntektsførte tilskudd og bidrag

679 147696 608-17 461

N15II.BB

Gaver og gaveforsterkninger
Tiltak/oppgave/formål/giver1)

10 95015 952-5 002

N15II.071

Sum gaver og gaveforsterkninger

10 95015 952-5 002

N15II.7

Sum ikke inntektsførte tilskudd og overføringer

690 097

712 560-22 463

N15II.BBG

Forpliktelse
pr.
31.12.2022

Forpliktelse
pr.
31.12.2021

Endring iperiodenReferanse000N15III.01

DEL III: IKKE INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER (UTSATT INNTEKTSFØRING)

Kunnskapsdepartementet
Periodisering av ordinær driftsbevilgning - KD (bare idelårsregnskap)
Driftsoppgaver (spesifiser og legg til linjer)

0

0

0

N15III.01

Sum tildelinger til driftsoppgaver

0

0

0

N15III.1

Investeringsformål
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekterPåbegynte investeringsprosjekter (spesifiser og legg til linjer)

0
0

0
0

0
0

N15III.03
N15III.03

Sum investeringsformål

0

0

0

N15III.3

Sum Kunnskapsdepartementet

0

0

0

N15III.4

95Årsrapport 2022 | NTNU

Andre departementer
Periodisering driftsbevilgning - andre departementer(delårsregnskap)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum andre departementer

0

0

0

N15III.02

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N15III.02
N15III.02
N15III.2

Sum ikke inntektsførte bevilgninger

0

0

0

N15III.BST

1)

Vesentlige poster spesifiseres om nødvendig i egne avsnitt under oppstillingen2)

Skal bare omfatte prosjekter som tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13.

3)

Skal omfatte tilskudd og overføringer som ikke tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13

Avsetninger til andre formål og investeringer fra
Kunnskapsdepartementet

Bevilgning pr.
31.12.2022

Avsetning pr.
31.12.2022 i kr

Avsetning pr.
31.12.2022 i pst.

Referanse

Avsetninger til andre formål
Avsetninger til investeringer

7 356 024
7 356 024

349 170441 960

4,75 %
6,01 %

N15IV.01
N15IV.02

Sum avsetninger fra Kunnskapsdepartementet

7 356 024

791 131

10,75 %

N15IV.1

NOTE 16 OPPTJENTE, IKKE FAKTURERTE INNTEKTER/MOTATT FORSKUDDSBETALING
Beløp i 1000 kroner

DEL I
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum opptjente, ikke fakturerte inntekter

31/12/2022
604
564
0
5 361
2 219
0

31/12/2021
920
336
184
6 169
1 176
0

Referanse
N16.010A
N16.010B
N16.010C
N16.010D
N16.010E
N16.011

8 748

8 785

N16.1

31/12/2022
24 4663 343
1 946
30 152500
031/12/2021
26 9383 070
3 855
24 167
2 288
0Referanse
N16.021A
N16.021B
N16.021C
N16.021D
N16.021E
N16.02260 40760 318N16.2

DEL II
Mottatt forskuddsbetaling
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum mottatt forskuddsbetaling
Prosjektene spesifiseres etter sin art.
1)
2)

96

Gjelder aktivitet som faller inn under bestemmelsene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Gjelder aktivitet som ikke tilfredsstiller kravene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

Årsregnskap 2022

NOTE 17 BANKINNSKUDD, KONTANTER OG LIGNENDE2)
Beløp i 1000 kroner
Innskudd statens konsernkonto (nettobudsjetterte virksomheter) 3)
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger3)Øvrige bankkontoer1)
Kontantbeholdninger1)

31.12.2022
2 907 467
41 756352 483031.12.2021
3 459 583
60 172
199 9280Referanse
N17.1
N17.2A
N17.2B
N17.3

Sum bankinnskudd og kontanter

3 301 706

3 719 683

N17.4

31.12.2022
9 342
5 252
107 561
28 139613 290
44 014031.12.2021
20 2892 087
97 89423 349527 123
41 9660Referanse
N18.1
N18.2
N18.3
N18.4
N18.4A
N18.5
N18.6

807 598

712 708

N18.7

Vesentlige beholdninger skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Bankinnskudd og andre beholdninger skal oppgis i tusen kroner med tre desimaler.
3)
Skal samsvare med kontoutskrift for oppgjørskontoen fra Norges Bank.
1)
2)

NOTE 18 ANNEN KORTSIKTIG GJELD
Beløp i 1000 kroner
Skyldig lønn
Skyldige reiseutgifterAnnen gjeld til ansattePåløpte kostnader
Midler som skal videreformidles til andre1)
Annen kortsiktig gjeld
Gjeld til datterselskap m.v2)
Sum1)
Gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.
Alle vesentlige poster skal spesifiseresi egne avsnitt under oppstillingen.
2)
Gjelder midler som skal videreformidles til andre samarbeidspartnere i neste termin.
Alle vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Se også note 20 om spesifikasjon av midler som ervidereformidlet.

NOTE 19 AVSETNINGER LANGSIKTIGE FORPLIKTELSER
Beløp i 1000 kroner
31.12.2022

31.12.2021

Referanse

Gaver
Gaveforsterkninger
Andre avsetninger langsiktige forpliktelser1)

20 0137 372
033 2239 958
0

N19.01
N19.02
N19.03Sum avsetninger langsiktige forpliktelser

27 38443 181

N19.1

1)

spesiferes i egen opstilling97Årsrapport 2022 | NTNUNOTE 20 VIDEREFORMIDLING AV MIDLER TIL ANDRE
Beløp i 1000 kroner
31.12.2022

31.12.2021

Referanse

Videreformidling av tilskudd og overføringer fra statlige etater
MAKERERE UNIVERSITYNORD UNIVERSITETSINTEF AS
Andre videreformidlinger

3 811
4 470
2 759
37 913

2 705
2 135
885
25 637

N20.011
N20.011
N20.011
N20.011A

Sum videreformidling av tilskudd og overføringer fra statlige etater

48 95231 362

N20.1157 19925 8729 413
41 87113 253
117 425
265 033

66 29317 9025 532
15 591
16 78573 211
195 314

N20.021N20.021N20.021N20.021N20.021N20.021A
N20.21

Andre videreformidlinger

0300

N20.031A

Sum Videreformidling av tilskudd/overføring fra RFF

0300

N20.31

Videreformidling av tilskudd/overføringer fra diverse bidragsytere1)
SINTEF AS
SINTEF OCEAN AS
SINTEF ENERGI AS
UNIVERSITETET I SØRØST-NORGE
Andre videreformidlinger

20 245
7 775
4 181
5 032
25 75620 337
4 525
7 768
5 032
17 805

N20.041
N20.041
N20.041
N20.041
N20.041A

Sum videreformidling av tilskudd/overføringer fra diverse bidragsytere

62 98955 468

N20.41

9 836
7 396
5 658
0
2 231
145 455

4 468
0
149
7 918
4 062
130 625

N20.051
N20.051
N20.051
N20.051
N20.051
N20.051A

170 576

147 222N20.51

Videreformidling av tilskudd/overføringer fra EU til undervisning og annetAndre videreformidlinger
Sum videreformidling av tilskudd/overføringer fra EU til undervisning og annet

26 15926 15914 76914 769

N20.061A
N20.61

Sum videreformidlinger av midler til andre samarbeidsparnere

573 710444 434

N20.1

Videreformidling av tilskudd/overføringer fra NFR
SINTEF AS

SINTEF ENERGI AS

SINTEF INDUSTRIUNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I BERGEN
Andre videreformidlinger
Sum videreformidling av tilskudd/overføringer fra NFR
Videreformidling av tilskudd/overføring fra RFF

Videreformidling av tilskudd/overføringer fra EUs rammeprogram for forskning
The Hebrew University Of Jerusalem
Limerick City And County Council
Trondheim Kommune
Stavanger Kommune
SINTEF AS
Andre videreformidlinger
Sum videreformidling av tilskudd/overføringer fra EUs rammeprogram forforskning

Merknad: Noten skal tas i bruk av de institusjoner som foretar videreformidlinger
Gjelder tilskudd/overføringer fra kommunale og fylkeskommunale etater, organisasjoner og stiftelser, næringsliv og private og andre
bidragsytere

1)98MultiPack

RECAP

INITIATE

GEOCOG

AnnuLight

COSINE

EnDurCrete

UPRIGHT

CitiSense

TRANS-URBAN-EU-CHINA

M-GATEIMAGINE

Curriculum Development for
Sustaniable Seafood and Nutrition Security (Erasmus+)

DELTA

Learn2Analyze - kun føring
inntekt

SMARTEES - no costs here

ERA-NET C1Pro

MultiPack

RECAP

INITIATE

GEOCOG

AnnuLight

COSINE

EnDurCrete

UPRIGHT

CitiSense

TRANS-URBAN-EU-CHINA

M-GATEIMAGINE

Curriculum Development for
Sustaniable Seafood and Nutrition Security (Erasmus+)

DELTA

Learn2Analyze - kun føring
inntekt

SMARTEES - no costs here

ERA-NET C1Pro

INTENDU - MarTera

Raw Materials CEE-SIMP3

MarketPlace Hovedprosjekt

ERA-NET CoolWine

GlobChangeBehav - Hovedprosjekt (no costs here)

Erasmus+ Jean Monnet 20181665 – Differentiated Integration

INTENDU - MarTera

Raw Materials CEE-SIMP3

MarketPlace Hovedprosjekt

ERA-NET CoolWine

GlobChangeBehav - Hovedprosjekt (no costs here)

Erasmus+ Jean Monnet
2018-1665 – DifferentiatedIntegration

CoM_n_Play-Science - no costs CoM_n_Play-Science - no costs

Prosjektnavn (tittel)

Prosjektets kortnavn (hosEU)

Beløp i 1000 kroner

NOTE 30 EU-FINANSIERTE PROSJEKTER

5

Tilskudd
fraHorisont
Europa

1 229

517

1 189

-2 134-195-1 647

1 016

483

-183

416

673

899

1 786

685

1 053

-196

Tilskudd fra
Horisont
2020

Tilskudd fra EUs
rammeprogram forforskning (FP7)

1 116

288

0

-99

Tilskudd fra EUs
randsoneprogram til FP7

82

106

127

Tilskudd fra
andre tiltak/
programmer
finansiert av
EU

82

1 229

1 116

517

5

288

1 189

0

-2 134

106

-195

127

-1 647

1 016

483

-99

-183

416

673

899

1 786

685

1 053

-196

SUM

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

Koordina- Referanse
tor-rolle (ja/nei)Årsregnskap 2022

99

100

LEAN 4.0

Erasmus Strategic Partnerships(Key Action 2)

SysMed-COPD PhD Fabienne
RosslerBlue Circular Economy

EDCMET

Enhancing European Teacher
education through University
schools

CHANGE - Cultural Heritage
Analysis for New GEnerations

ApPEARS - Appearance Printing- European Advanced Research
SchoolProwad Link

HoloFood

LEAN 4.0

Erasmus Strategic Partnerships (Key Action 2)

SysMed-COPD PhD Fabienne
RosslerBlue Circular Economy

EDCMET

Enhancing European Teacher
education through University
schools

CHANGE - Cultural Heritage
Analysis for New GEnerations

ApPEARS - Appearance
Printing - European Advanced
Research School

Prowad Link

HoloFood

TeRRItoria, no cost

QUEST

Mobilise-D

Energy-SHIFTSSIRAMM

NAVIGATEFLOAWER

OpenEntrance

ERA-NET SHAPE

QUEST

Mobilise-D

Energy-SHIFTSSIRAMM

NAVIGATEFLOAWER

OpenEntrance

ERA-NET SHAPE

Raw Materials RAMES

Raw Materials RAMESRECITE

TRI-HP

TRI-HPTeRRItoria, no cost

EcoINSIDE2s

EcoINSIDE2s

RECITESPIDERSPIDERCA17131 SAGA, The Soil
CA17131 SAGA, The Soil
Science & Archaeo-Geophysics Science & Archaeo-Geophysics
Alliance
Alliance

DC4LT

EUMarineRobots

DC4LT

Erasmus Mundus Joint Master
Degree on Renewable Energy
in the Marine Environment REM

EUMarineRobots

Erasmus Mundus Joint Master
Degree on Renewable Energy
in the Marine Environment
- REM

75

684

543

354

161

90

3 194

-221

34

616

765

3 477

175

846

752

435

872

416

188

17

1 750

396

77

426

106

733

39

112

872

684

543

354

161

90

3 194

-221

188

34

75

616

17

765

1 750

3 477

396

175

846

77

752

426

416

106

733

435

39

112

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2022 | NTNU

DE-TEL Doctoral Education forTechnology-Enhanced Learning

Erasmus + 2019-2021 Global
Mobility

ISSA - Internationalisation forSocial and Innovative Start Up'sand Entrepreneurs

Climate KIC E-Zemcons

H-WorkCOSI - Erasmus +DE-TEL Doctoral Education
for Technology-Enhanced
Learning

Erasmus + 2019-2021 Global
Mobility

ISSA - Internationalisation forSocial and Innovative Start
Up's and Entrepreneurs

Climate KIC E-Zemcons

H-WorkCOSI - Erasmus +LAUNCHMATT

e-Laddasyn.ikia

INITIATE

BEYOND

PriMa

MetroFood

MSCA IF CaRe Space Giulia
Quattrocolo

GEOPRO

Erasmus+2018-1-NL01KA203-038960 - strategiske
partnerskap i høyere utdanning- Values in doing assessmentsof healthcare technologies

Learn to machine learn (LearnML)

InnoEnergy Business creation
activities

LAUNCHMATT

e-Laddasyn.ikia

INITIATE

BEYOND

PriMa

MetroFood

MSCA IF CaRe Space Giulia
Quattrocolo

GEOPRO

Erasmus+2018-1-NL01KA203-038960 - strategiske partnerskap i høyere
utdanning - Values in doing
assessments of healthcaretechnologies

Learn to machine learn(LearnML)

InnoEnergy Business creation
activities

ACT-ERANET, Solon O.

CoolHead

ACT-ERANET, Solon O.

CoolHeadClassroom Laboratory

ERANet-ForestValue DynaTTB

ERANet-ForestValue DynaTTB

Yard4all

HANSEALTARHANSEALTARClassroom Laboratory

BIKE

BIKE

Yard4all

CA18136 EFAP

CA18136 EFAP

487

246

436

769

141

569

269

1 305

864

1 602

737

343

0

1 879

357

614

283

309

107

106

78

-3

10 006

92

-212

240

999

487

309

107

436

769

141

569

0

269

1 305

864

106

1 879

357

614

78

-3

10 006

1 602

246

92

-212

240

283

737

343

999

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsregnskap 2022

101

102
992

992

BOWI

SELF - Smart t-shirts for an
Easier LiFe

GES App - only income

Ca2reSustainable developement ofBLUE economics through higher education and innovationin Western Balkan Countries
Erasmus+

NanoFabNet

ALPHEUSATRONICS

SisAl Pilot

Raw Materials RAIDMAP 2

MSCA IF RhinalMultiSense
Maximiliano Jose Nigro

REALISE- Main project

Raw Materials DSM School

RevolutionaryOpScan

WIDER UPTAKEULTIMATEADMIREMETICOSENTRANCES

ESA-prosjekt; Prodex Project
Testing of HYPSO-1 - implementation

Towards a European STE(A)M
Platform

HealthProp PhD Etienne Purcell

BOWI

SELF - Smart t-shirts for an
Easier LiFe

GES App - only income

Ca2reSustainable developementof BLUE economics throughhigher education and innovation in Western Balkan
Countries Erasmus+

NanoFabNet

ALPHEUSATRONICS

SisAl Pilot

Raw Materials RAIDMAP 2

MSCA IF RhinalMultiSense
Maximiliano Jose Nigro

REALISE- Main project

Raw Materials DSM School

RevolutionaryOpScan

WIDER UPTAKEULTIMATEADMIREMETICOSENTRANCES

ESA-prosjekt; Prodex Project
Testing of HYPSO-1 - implementation

Towards a European STE(A)M
Platform

HealthProp PhD Etienne
Purcell

325

-187

290

409

263

1 872

1 721

1 988

586

2 233

5 406

4 142

736

-279

992

485

508

2 063

115

115

THREADTHREAD

15

187

193

340

UPENSKILLSUPENSKILLS184

SpinENGINE - Hovedprosjekt

SpinENGINE - Hovedprosjekt
133

Raw Materials RecycleMyPhone

Raw Materials RecycleMyPhone

1 591

Raw Materials ReLieVe

Raw Materials ReLieVe

529

2 063

187

193

290

409

263

1 872

1 721

1 988

325

586

2 233

-187

5 406

4 142

736

-279

340

184

992

485

133

508

15

1 591

529

379

Raw Materials HydroMetEC

652

Raw Materials HydroMetEC

379

NANOLACE

NANOLACE

652

LimnoPlast

LimnoPlast

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2022 | NTNUSTEMkey

SNAP

INTERVENETECHNO

Mastering 9 Conversations:
Helping refugee entrepreneurs

STEMkey

SNAP

INTERVENETECHNO

Mastering 9 Conversations:
Helping refugee entrepreneurs

TECTONIC

EduChange 2.0

ALAMEDA

Erasmus+ UNET Capacity
building

NOTELEB

rurALLURE

TECTONIC

EduChange 2.0

ALAMEDA

Erasmus+ UNET Capacity
building

NOTELEB

rurALLURE

Raw Materials Smart-WAAM

Raw Materials SisAl

SENSE-GARDEN Home - development and testing of a
portable SENSE-GARDEN

AIM_COACH

Raw Materials Smart-WAAM

Raw Materials SisAl

SENSE-GARDEN Home - development and testing of a
portable SENSE-GARDEN

AIM_COACHECSC - European Cyber Securi- ECSC - European Cyber Security
ty Challenge
Challenge

ERC Synergy KiloNeurons

ELECTRODEERC Synergy KiloNeurons

ELECTRODE

ProvideEHLCATHOLEHLCATHOLCYBER CLEVER - Integration of
cyber security in initial VET-education

Clean Cultures

Clean Cultures

ProvideSENDERSENDERCYBER CLEVER - Integrationof cyber security in initial
VET-educationPANDA

iMARS - image Manipulation
Attack Resolving Solutions

iMARS - image Manipulation
Attack Resolving Solutions

PANDA

MOST

MOST

Choreomundus Gamma

Future Planners Erasmus+

Future Planners Erasmus+

CiviMatics

B-Watersmart

B-Watersmart

Choreomundus Gamma

CHARTERCHARTER

CiviMatics

Erasmus+ Europa 2020-2021

Erasmus+ Europa 2020-2021

278
1 464

1 404

307

1 992

1 386

-3 257

12 667

253

670

2 568

1 129

638

1 385

729

518

534

3 692

884

952

2 123

270

320

138

49

126

167

231

148

1 355

201

1

1

1 404

518

1 464

278

2 123

307

270

320

1 992

138

1 386

-3 257

12 667

49

534

126

3 692

253

884

167

670

952

2 568

231

148

1 355

1 129

638

201

1 385

729

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsregnskap 2022

103

104

Erasmus+ 2020 IDIAM

Erasmus+ 2020 iLikeIT2

EPICC

SOLSTICE

Robotics4EU

ImPureEEA Circular-BIM

TeraFlow

Erasmus+ SeTech Tra

ISEED

ERA-MCM4SB

Erasmus+ 2020 IDIAM

Erasmus+ 2020 iLikeIT2

EPICC

SOLSTICE

Robotics4EU

ImPureEEA Circular-BIM

TeraFlow

Erasmus+ SeTech Tra

ISEED

ERA-MCM4SB

HearLight

ERA-Net Cell4Cem Engineering
microbial communities for theconversion of lignocellulose
into medium-chain carboxylates

Raw Materials RFC Upscaling

PERSEUSCREME

Erasmus + RE OPEN

FOSC - CLIMAQAU

MOGLiS (m-ERA.Net)

EasierCHePICC Erasmus +CEREBRI

Prodit (projects for digitaltransformation), Erasmus +HearLight

ERA-Net Cell4Cem Engineering
microbial communities for theconversion of lignocellulose
into medium-chain carboxylates

Raw Materials RFC Upscaling

PERSEUSCREME

Erasmus + RE OPEN

FOSC - CLIMAQAU

MOGLiS (m-ERA.Net)

EasierCHePICC Erasmus +CEREBRI

Prodit (projects for digitaltransformation), Erasmus +ARVEIT Food Breeze

ARV

EIT Food Breeze

CIRCLE II

MaTek

MaTek

Climate KIC CHIC

INCITEINCITECIRCLE II

DIVE

DIVE

Climate KIC CHIC

B-CRATOS

B-CRATOSEMERALD Erasmus+ KA2 Strat- EMERALD Erasmus+ KA2 Strategiske partnerskap
egiske partnerskap

5GMediaHUB

5GMediaHUB

308

691

1 613

4 273

8 711

16 205

771

241

1 012

409

905

265

681

481

1 184

368

275

1 302

2 056

692

1 425

412

1 040

1 172

436

100

182

234

247

1 763

50

148

183

308

4 273

691

1 172

436

275

100

1 302

2 056

692

182

8 711

16 205

1 613

1 425

771

241

1 012

234

409

247

1 763

905

50

265

412

681

481

1 184

1 040

148

183

368

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Ja

Nei

Nei

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Nei

Ja

Ja

Ja

Nei

Ja

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2022 | NTNUILIAD - Main project

ERA-NET PARRTAE- PROBINGANTIBIOTIC RESIDUES ANDRESISTANCE TRANSFER IN
AQUATIC ENVIRONMENTS

TraceMyFish

THERMOBATCREAMS

Erasmus + DigiLab - BE

SSLiP

LeadVet

Web-Lab

EdViConBringing real life into virtual
classrooms

ResilexERA-NET ONCOLOGICS

PRecycling

EM COMEM+ Student scholarships (A)ILIAD - Main project

ERA-NET PARRTAE- PROBINGANTIBIOTIC RESIDUES ANDRESISTANCE TRANSFER IN
AQUATIC ENVIRONMENTS

TraceMyFish

THERMOBATCREAMS

Erasmus + DigiLab - BE

SSLiP

LeadVet

Web-Lab

EdViConBringing real life into virtual
classrooms

ResilexERA-NET ONCOLOGICS

PRecycling

EM COMEM+ Student scholarships (A)BAMBOOSSH CENTRE

ALIGNEDRESCUESENSEEBAMBOOALIGNEDRESCUESENSEESUSTBATT-M-EraNet_Blanco

SUSTBATT-M-EraNet_Blanco

SSH CENTRE

SOLIMEC, M-EraNet

MariPetSOLIMEC, M-EraNet

MariPetCircEUlar

Era-Net SuMaFood

Era-Net SuMaFood

PATTERN

HOLOGRAMHOLOGRAM

CircEUlar

ACCTINGACCTINGPATTERN

Erasmus+ Place for Play

Erasmus+ Place for PlayOVERLEAFECHOINGECHOING

CrAFt

ProfiusProfiusOVERLEAFAUTOBarge

AUTOBarge

CrAFt

VR4VET

VR4VET

1 180

4 093

1 424

1 430

2 517

3 235

4 772

4 615

2 518

4 969

3 269

3 114

1 213

1 397

3 996

789

552

2 047

1 538

408

332

1 141

181

119

17 820

186

274

174

230

452

198

205

218

373

390

390

181

1 180

4 093

1 424

1 430

789

119

552

2 517

3 235

4 772

4 615

17 820

2 518

2 047

4 969

186

274

174

230

3 269

452

198

3 114

1 538

408

1 213

332

205

1 397

218

373

1 141

3 996

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsregnskap 2022

105

106

Exten.D.T.2

Crafting Circularity Erasmus+

Exten.D.T.2

Crafting Circularity Erasmus+

2 234

110 895

0

CYANOTYPESCYANOTYPES

Sum

Sum

76 3994 959
28 77180 3922 866

336

296 457

-197

4 959

2 866

1 500

1 020

1 372

336

409

569

97

3 494

657

2 354

192

7 575

1 420

1 410

25 260

257

3 751

2 585

2 234

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Ja

Ja

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

Nei

EU.1

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

EU.011

Forklaring
Tabellen skal omfatte de tiltak/prosjekter ved institusjonen som finansieres av EU og som er utbetalt i regnskapsperioden. Prosjekter som er EU-finansiert, størrelsen på finansieringen(utbetalingen) og navnet og kortnavnet på prosjektene skal rapporteres. Det skal skilles mellom prosjekter som finansieres via Horisont Europa, Horisont 2020, EUs rammeprogram for forskning (FP7 ) og andre EU-finansierte prosjekter. Tilskudd fra EUs randsoneprogram til FP7 skal oppgis særskilt. Institusjoner som har koordinatorrolle i EU-finansierte prosjekter, skal opplyseom dette.

Exploit4InnoMat

EPICC

Exploit4InnoMat

EPICC

1 372

569

97

3 494

-197

1 500

CO2Valorize

CO2Valorize

UTF-2021/10156

Women STEM_UP

Women STEM_UP

EDIH Nemonoor

Empower for 21

Empower for 21

UTF-2021/10156

XR4Human

XR4Human

EDIH Nemonoor

1 020

GUIDEPREPGUIDEPREP
409

SUNSONSUNSON

657

Erasmus + 2022-2025 Global
mobility

Erasmus + 2022-2025 Global
mobility

2 354

DIGIFORESTDIGIFOREST

192

NEB-STAR

CanScreen-ECISNEB-STAR

7 575

25 260257

CanScreen-ECIS

1 420

SPADE

BIAS

SPADE

1 410

3 751

2 585

BIAS

Erasmus + Europa 2022-2024 - Erasmus + Europa 2022-2024 KA 131-000060643
KA 131-000060643

StopUpBGE

StopUp

BGEÅrsrapport 2022 | NTNU

Årsregnskap 2022

NOTE 31 RESULTAT - BUDSJETTOPPFØLGINGSRAPPORT
Beløp i 1000 kroner

Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra gebyrer
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønn og sosiale kostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle
eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle
eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader
Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader
Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet(nettobudsjetterte)
Tilført annen opptjent virksomhetskapital
Sum avregninger
Innkrevingsvirksomhet og andre overføringer
til staten
Inntekter av avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevingsvirksomhet
Sum innkrevingsvirksomhet og andre overføringer tilstatenTilskuddsforvaltning og andre overføringer
fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

Budsjettfor31.12.2022

Regnskap pr Avvik budsjett/ Regnskap pr31.12.2022
regnskap pr31.12.2021
31.12.2022

Referanse

7 597 479
02 511 215
383 0190
10 491 713

7 551 772
02 502 987
488 655
28 178
10 571 592

45 7070
8 228-105 636-28 178-79 879

7 721 712
02 192 279
448 925
9 933
10 372 849

N31.1
N31.2
N31.3
N31.4
N31.5
N31.6

0
6 909 803
750 000

314
6 919 693
767 098-314-9 890-17 098228
6 660 114
857 509

N31.7
N31.8
N31.9

0

0

0

0

N31.102 895 753
10 555 556

2 937 265
10 624 370-41 512-68 8142 658 562
10 176 413

N31.11
N31.12-63 843-52 777-11 066

196 436

N31.13

0
0
0

4 878
5 389
-511

-4 878-5 389
511

3 681
2 665
1 016

N31.14
N31.15
N31.16-63 843-53 289-10 554

197 452

N31.17072 976-72 976-167 038

N31.1900-19 687
53 28919 687-53 289-30 414-197 452

N31.20N31.21

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N31.22
N31.23
N31.24

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N31.26
N31.25
N31.27107Årsrapport 2022 | NTNUNOTE 32 DATAGRUNNLAGET FOR INDIKATORER I FINANSIERINGSSYSTEMET
Beløp i 1000 kroner108

Indikator
Tilskudd fra EU

31.12.2022
299 495

31.12.2021
223 974

Referanse
N32.3

Tilskudd fra Norges forskningsråd - NFR
Tilskudd fra regionale forskningsfond - RFF
Sum tilskudd fra NFR og RFF

1 183 9784 133
1 188 111

1 248 088
4 553
1 252 641

N32.20N32.21
N32.2

Tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA)- diverse bidragsinntekter- tilskudd fra statlige etater- oppdragsinntekter
Sum tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet

456 983
537 573
115 672
1 110 227

202 714468 442130 059
801 215

N32.10N32.12
N32.13
N32.1

134
134

Sum investeringsinntekter

465 020

Sum driftsinntekter

Inntekter fra investeringer
Salg av varige driftsmidler

330 67700
134 343

31.12.2020

Driftsinntekter
Inntekter fra salg av varer og tjenester
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser
Refusjoner1)
Andre driftsinntekter

2. Inntekter

9 376 409

5 514

Sum finansielle aktiviteter

SUM UTGIFTER

5 514
0

0

Sum overføringer fra virksomheten

Finansielle aktiviteter
Kjøp av aksjer og andeler
Andre finansielle utgifter

00571 488

Overføringer fra virksomheten
Utbetalinger til andre statlige regnskaper
Andre utbetalinger

571 488

Sum utgifter til større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

8 799 407

Sum driftsutgifter

Investeringsutgifter
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

6 319 251
2 480 156

31.12.2020

Lønnsutgifter
Varer og tjenester

1. Utgifter

Utgiftsart/inntektsart

1 009

1 009

464 970

318 8660
0
146 104

Regnskap
31.12.2021

9 396 923

2 998

2 998
0

0

0
0

569 890569 890

8 824 035

6 589 559
2 234 476

Regnskap
31.12.2021

16 83916 839431 713294 85900
136 85431.12.2022

10 769 500

0

0
0

0

0
0

658 429658 429

10 111 071

6 864 761
3 246 310

31.12.202200

445 000

303 00000
142 000

Budsjett
2023

10 972 000

0

0
0

0

0
0

650 000

650 000

10 322 000

7 020 000
3 302 000

Budsjett
2023

KS.16

KS.4
KS.5
KS.9
KS.9A+KS.10

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

KS.19
KS.13+KS.21B+KS.23+KS.24+KS.24A

KS.14A
KS.14B-KS.14BI-KS.3B

KS.17

KS.11
KS.12+KS.14+KS.15

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

Regneregler

T1II.02

T1II.021

T1II.01

T1II.011
T1II.012
T1II.013
T1II.014

T1I.05

T1I.04

T1I.041
T1I.042

T1I.03

T1I.031
T1I.032

T1I.02

T1I.021

T1I.01

T1I.011
T1I.012ReferanseÅrsregnskap 2022

7.8 TABELLER

109

110
408 679

0

3. Netto endring i kontantbeholdning (2-1)

Kontroller
Netto endring fra kontantstrømoppstillingen
Samsvarstest tabell/oppstilling

9 785 0880

Sum finansielle aktiviteter

SUM INNTEKTER

00

9 319 934

Sum overføringer til virksomheten

Finansielle aktiviteter
Innbetaling ved salg av aksjer og andeler
Andre finansielle innbetalinger (f.eks. innbet. av rente)

9 319 934000Overføringer til virksomheten
Inntekter fra statlige bevilgninger til drift
Innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre
Andre innbetalinger

753 359
0,00

753 359

10 150 282

000

9 684 303

9 684 303000-417 977
0,00-417 977

10 351 523

000

9 902 971

9 902 971
000-316 775
0,00-316 775

10 655 225

000

10 210 225

10 210 225
0
0
0

KS.25

KS.18+KS.21A
KS.7+KS.8+KS.22+KS.24A

KS.1A+KS.1B+KS.6
KS.3
KS.3C
KS.3A+KS.3D

T1II.071
T1II.07

T1II.06

T1II.05

T1II.04

T1II.041
T1II.042

T1II.03

T1II.031
T1II.032
T1II.033
T1II.034Årsrapport 2022 | NTNU

566 154

Sum bidrag1)

Regnskapstall i kolonne B og C må fylles ut manuelt.
Tildelinger fra regionale forskningsfond inngår på denne linjen.

Tabell 1 - sum inntekter
Undersum
Andre inntekter

9 787 088

531 529

Sum oppdragsinntekter m.v.

SUM INNTEKTER

374 219

Andre inntekter og tidsavgrensninger

92 4386 676
58 196291 412

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

Oppdragsinntekter m.v.
Oppdrag fra statlige virksomheter
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter
Oppdrag fra private

40 743233 9990

Sum overføringer til virksomheten

Offentlige og private bidrag
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner1)
Bidrag fra private

000

8 689 405

Sum tildelinger til statsoppdraget

Overføringer til virksomheten
Overføringer fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Overføringer fra andre departement til tilskudd til andre
Overføringer fra andre virksomheter til tilsudd til andre

7 075 378
82 588455 267
1 076 172

Regnskap
31.12.2020

Tildelinger til finansiering av statsoppdraget
Bevilgninger fra fagdepartementet
Bevilgninger fra andre departement
Tildelinger fra andre statlige forvaltningsorganer
Tildelinger fra Norges forskningsråd

Inntektstype

10 150 282
9 870 624

10 150 282

461 250279 658

96 0558 521
77 016703 343302 779

44 831355 73300008 985 689

7 351 624
82 469447 768
1 103 828

Regnskap
31.12.2021

10 351 523
10 070 275
401 162

10 351 523

448 579

281 248

71 771
6 745
88 816705 912297 385

37 249371 2780000

9 197 033

7 356 024
82 220553 072
1 205 717

Regnskap
31.12.2022

KS.3
KS.3C
KS.3D

N1.2+N1.8+N1.9+(N15III.4)
N1.11A+N1.17+N1.18+(N15III.2)
N1.21E+(N15II.6)
N1.29A+(N15II.3)

Regneregler

10 655 225
10 273 375
393 000

10 655 225

485 950381 85045 0005 500
53 600723 555

N1.49+(N16.021A-N16.010A)
N1.50+(N16.021B-N16.010B)
N1.51+N1.52+N1.54+(N16.021C+N16.021D+N16
021E-N16.010C-N16.010D-N16.010E)
N1.48+N1.59+N1.65+N1.66+Saldering mot tabell 1

40 055N1.32A+(N15II.051A)+N1.22D+(N15II.4)
411 090 N1.32F-N1.32A+(N15II.051B+N15II.051C+N15II.051D+
N15II.052)
272 410
N1.35C+N1.36C+(N15II.051E+N15II.051F)

0

0
0
0

9 445 720

7 546 995
82 000540 590
1 276 135

Budsjett for2023

T2I.06
T2I.07
T2I.08

T2I.05

T2I.04

T2I.044

T2I.041
T2I.042
T2I.043

T2I.03

T2I.033

T2I.031
T2I.032

T2I.02T2I.021
T2I.022
T2I.023

T2I.01

T2I.011
T2I.012
T2I.013
T2I.014

ReferanseÅrsregnskap 2022

111

112
532 135

807 522219 215

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

Andre avsetninger:
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

Fri virksomhetskapital

1)

Tildelinger fra regionale forskningsfond inngår på denne linjen.

Regnskapstall i kolonne B må fylles ut manuelt.

Kontroll

SUM NETTO GJELD OG FORPLIKTELSER

Langsiktig gjeld (netto)
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler
Annen langsiktig gjeld
Sum langsiktig gjeld

0

2 966 324

059 13359 133

1 026 737

180 660
14 267

199 741
6 849

Sum andre avsetninger

304 463294 2350

3 719 683

0
43 18143 181

1 080 710

246 631834 079753 420-112 950
366 980

1 842 372

31 3100

1 348 319

538 106
509 164479 563-318 090
0633 630

3 719 683

3 459 583
260 100
0

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak i fremtidige budsjettår:Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål1)
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

512 074444 840225 060-221 771
0
388 116

2 966 324

Sum kontanter og kontantekvivalenter

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår:Feriepenger m.v.
Skattetrekk og offentlige avgifter
Gjeld til leverandører
Gjeld til oppdragsgivere
Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

2 803 043
163 2810Regnskap Regnskap
31.12.2020 31.12.2021

Kontanter og kontantekvivalenter
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank
Beholdning på andre bankkonti
Andre kontantbeholdninger

Balansedag 31. desember
Beløp i TNOK

03 301 706

027 38427 384

1 048 295

266 318781 977

710 083

69 381
10 832

349 170-91 211371 910

1 515 944

555 679
561 553
220 921-365 1200542 9103 301 706

2 907 467
394 239
0

N15I.2+N15I.6+N15II.4
N15I.5

N15I.1

N15II.3
N15I.3

DIII.4
DIII.2+DIII.3
DIII.1-BII.3
DIII.06-BII.1
DIV.1-BV.1A
DIII.6-BII.2-BI.1

BIV.1
BIV.2A+BIV.2B
BIV.3

Regneregler-0-417 977

0-15 797-15 797-32 415

CIII.01-AII.1-AI.1
DI.01+DII.1-AIII.04A-52 102 N15I.4+N15III.4+N15III.2+
N15II.5+N15II.6+N15II.7
19 687
CI.1-AIII.1+AIII.04A-43 337-111 279-3 43544 70721 7394 930-326 429

17 57352 389-258 642-47 030
0-90 719-417 977-552 116
134 139
0Regnskap Endring 2021
31.12.2022
til 2022

T3I.07

T3I.06

T3I.051
T3I.052
T3I.05

T3I.04

T3I.042

T3I.041

T3I.03T3I.034
T3I.035

T3I.033

T3I.031
T3I.032

T3I.02

T3I.021
T3I.022
T3I.023
T3I.024
T3I.025
T3I.026

T3I.01

T3I.011
T3I.012
T3I.013

ReferanseÅrsrapport 2022 | NTNU

Årsregnskap 2022

BALANSEOPPSTILLING
Beløp i 1000 kroner
EIENDELER

31.12.2022

31.12.2021

31.12.2020

Referanse

A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
II Varige driftsmidler
III Finansielle anleggsmidler

21 171
8 837 97869 147

10 6488 962 028
69 1478 337
9 251 958
66 149

T4I.011
T4I.012
T4I.013

Sum anleggsmidler

8 928 295

9 041 823

9 326 444

T4I.01

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
II Fordringer
III Bankinnskudd, kontanter og lignende

50 598648 366
3 301 706

6 828
459 444
3 719 683

37 928338 0202 966 324

T4I.021
T4I.022
T4I.023

Sum omløpsmidler

4 000 670

4 185 955

3 342 272

T4I.02Sum eiendeler drift

12 928 965

13 227 778

12 668 716

T4I.030

0

0

T4I.041

Sum eiendeler

12 928 965

13 227 778

12 668 716

T4I.04

STATENS KAPITAL OG GJELD

31.12.2022

31.12.2021

31.12.2020

C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
II Avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgninger

335 465
801 963
8 859 148

315 778874 938
8 972 676

285 364
707 900
9 260 295

T4II.011
T4II.012
T4II.013

Sum statens kapital

9 996 576

10 163 393

10 253 559

T4II.01

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld

27 3840
2 905 005

43 1810
3 021 204

59 1330
2 356 024

T4II.021
T4II.022
T4II.023

Sum gjeld

2 932 389

3 064 385

2 415 157

T4II.02

Sum statens kapital og gjeld drift

12 928 965

13 227 778

12 668 716

T4II.03

0

0

0

T4II.041

12 928 965

13 227 778

12 668 716

T4II.04

IV Fordringer verørende innkrevingsvirksomhet og andre overføringer tilstatenIV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum statens kapital og gjeld

Merknad: Regnskapstall i kolonne D må fylles ut manuelt ut fra forrige års spesifikasjon

113Årsrapport 2022 | NTNU

www.ntnu.no114

Trondheim | Gjøvik | Ålesund