BUDDHAElső fejezetSÁKJAMUNI BUDDHA
I.
Buddha élete
1. A Himalája déli lejtői között kanyarog a Róhini folyó,
annak mentén éltek a Sákja nemzetségbeliek. Suddhódana
Gautama, a királyuk, Kapilavasztut tette meg fővárossá, otthatalmas várat építtetett és bölcsen uralkodott, elnyervén
népe rokonszenvét.
A királynét Májának hívták, aki az ugyanazon Sákja
család szomszédos területei fölött uralkodó királyi
nagybátynak a leánya volt.
Húsz hosszú esztendő telt el anélkül, hogy gyermekük
született volna. Egy éjjel azonban Májá királynénak
különös álomban volt része: egy fehér elefántot látott,amint az jobb oldalán keresztül a méhébe hatol, miáltal
áldott állapotba került. A király és a nép türelmetlenül
várta a királyi gyermek megszületését. A hagyományoknak
megfelelően a szülés idejére a királyné szülei otthonába
indult. Útközben, a gyönyörű tavaszi napsütésben,
megpihent a Lumbiní Ligetben.

–2–SÁKJAMUNI BUDDHA

Virágzó asókafák vették körül. Amint elragadtatva
nyúlt egy ág felé, abban a pillanatban megszülte a herceget.
Kíséretének tagjai örvendeztek a királyné és királyi
gyermeke dicsősége láttán; ujjongott az Ég és a Föld. A
nevezetes nap április nyolcadikára esett.
A király öröme határtalan volt, és a gyermeknek a
Sziddhártha nevet adta, melynek jelentése: „Minden vágy
beteljesült”.
2. A királyi palotában azonban az örömöt csakhamar
bánat követte, ugyanis néhány nap múlva a szépséges Májá
királynéhirtelenelhunyt.
A
királyné
húga,
Mahápradzsápatí lett a gyermek gondviselője, és odaadó
szeretettel nevelte fel.
A közeli hegyekben élt egy Asitá nevű remete, aki
felfigyelt a vár körül ragyogó fényre. Látva a jelet, lejött apalotához, ahol megmutatták neki a gyermeket. Ekkor akövetkezőket jövendölte: „Ebből a királyfiból, ha apalotában marad, felnőtt korában nagyhatalmú király lesz,
aki az egész világot meghódítja. Ha azonban lemond az
udvari életről és a vallás felé fordul, Buddha válik belőle, avilág Megmentője”.
Eleinte a királyt elégedettség töltötte el a jövendölés
hallatán, de később aggódni kezdett, hogy egyetlen fia
mégis otthontalan remete akar lenni és elhagyja majd apalotát.
–3–SÁKJAMUNI BUDDHA

Hétéves korában a herceg megkezdte tanulmányait azáltalános és harci művészetek terén, de gondolatai
természetszerűleg más irányba terelődtek. Egy tavaszi
napon apjával sétát tettek a vár falain kívül. Ott éppen egy
paraszt szántotta a földet. A királyfi ekkor megpillantott
egy madarat, amint az a földre ereszkedve felkapott egy
gilisztát, melyet a paraszt ekéje dobott ki. Leült egy faárnyékába és elgondolkozott a látottakon:„Ó jaj! Vajon minden élőlény megöli a másikat?”A herceget, aki oly korán elveszítette édesanyját,
mélyen megrázta a kis lény szomorú sorsa.
Ez a lelki sérülés, amint a kisfiú növekedett, napról
napra csak mélyült; hasonlóan egy facsemete kérgén
látható heghez, az emberi lét szenvedései mind mélyebben
ivódtak be tudatába.
A király aggodalma nőttön-nőtt, emlékezett a remetejövendölésére, és minden lehetséges módon megpróbálta
felvidítani a herceget, hogy gondolatait másfelé terelje.
Amikor a herceg tizenkilenc éves lett, a király elrendezte a
fia házasságát Jasódhara hercegkisasszonnyal. Az
újdonsült feleség Szuprabuddhának, Devádáha vára urának,a néhai Májá királyné fivérének a leánya volt.

–4–

SÁKJAMUNI BUDDHA

3. Tíz esztendőn keresztül a herceg a Tavasz, az Ősz és
az Esős Évszak palotáiban a zene, a tánc és az élvezetek
forgatagába merült, de gondolatai mindegyre a szenvedés
kérdésére tértek vissza, ahogy igyekezett megérteni az életigazi értelmét.
„A palota fényűzése, ez az egészséges test, ez azörömteli ifjúság! Mit is jelentenek számomra mindezek?” –gondolkozott el. „Egy napon megbetegedhetünk,
megöregszünk; a halál elől nincs menekvés. Mire isvagyunk büszkék? A fiatalságunkra, az egészségünkre, alétünkre? Az értelmes ember ezeket elveti.”„A megélhetésért küzdő ember természetesen valamiértékkel bíró dolgot keres. Ez a küzdelem kétféleképpen
lehetséges: a helyes és a téves úton. Ha az ember a tévesúton jár, akkor látja ugyan, hogy a betegség, az öregkor ésa halál elkerülhetetlen, mégis az ellenkezőjét keresi.”„Ha a helyes úton jár, akkor megérti a betegség, azöregkor és a halál lényegét, és azt keresi, ami fölötte állminden szenvedésnek. Ahogy én most az örömöket
halmozom, úgy látom, a téves úton járok.”–5–SÁKJAMUNI BUDDHA

4. Ekképpen viaskodott magában a herceg, miközben
megszületett egyetlen gyermeke, Rahula. A herceg ekkor
29 éves volt. Elérkezettnek látta az időt a döntésre:elhagyja a kényelmes palotát, hogy otthontalan, kolduló
szerzetesként megkeresse a választ az őt nyugtalanító
kérdésekre. Egyik éjjel útnak is eredt egyetlen
kocsihajtójával, Csandakával és kedvenc hófehér lován,
Kanthakán.
Gyötrődései nem szűntek, démonok sokasága jöttmegkísértésére: „Jobban tennéd, ha visszatérnél a palotába,
mert az egész világ a tiéd lesz nemsokára!” De minderreazt válaszolta, hogy ő nem akarja az egész világot.
Úgyhogy, kopaszra borotválva fejét, lépteit dél feléirányította, kezében egy kolduló szilkével.
A herceg elsőnek Bhagává remetét kereste fel, éstanulmányozta aszkéta gyakorlatait. Majd Áráda Kálámát
és Udraka Rámaputrát látogatta meg, hogy elsajátítsa a
Megvilágosodáshoz vezető meditációs gyakorlatokat, deegy idő után arra a meggyőződésre jutott, hogy a meditáció
nem vezet el a Megvilágosodáshoz. Végül Magadhaországába ment, hogy ott folytassa az önsanyargatást
Uruvilvá erdejében, a Najrandzsána folyó partjain, mely
Gajá falu közelében kanyarog.

–6–SÁKJAMUNI BUDDHA

5. Hihetetlenül gyötrő gyakorlatokat végzett. Azzal a
gondolattal ösztönözte magát, hogy „nem volt, nincs és
nem is lesz olyan aszkéta, aki nálam komolyabban végezné
ezeket a gyakorlatokat”.
Ennek ellenére, a herceg nem érte el a célját. Miután
hat évet töltött az erdőben, felhagyott az aszkézissel. A
folyóhoz ment, megfürdött, és elfogadott Szudzsatá
kezéből egy bögre tejet. A fiatal lány a szomszédos faluban
lakott. Az öt társa, akik annak idején együtt éltek aherceggel hat évig tartó aszkézise során, meg volt
botránkozva, hogy a fiatal lánytól elfogadott egy bögre
tejet. Úgy vélték, hogy feladta és alacsonyabb rendűvé
süllyedt, ezért magára hagyták.
Ily módon a herceg egyedül maradt. Még mindig
gyengének érezte magát, azonban életét kockáztatva, újabb
meditációba kezdett, így bíztatva magát: „A vér elfogyhat,a hús elpusztulhat, a csontok szétporladhatnak, de addig
nem fogom elhagyni e helyet, míg meg nem találom a
Megvilágosodás útját!”
Semmivel össze nem mérhető, nehéz csata volt ez
számára. Reménytelenség és kusza gondolatok töltötték el,sötét árnyak telepedtek rá és mindenféle démonokkísértették. Figyelmesen és nyugodtan, egyenként vizsgálta
meg ezeket, majd mindet elvetette magától. Kemény–7–SÁKJAMUNI BUDDHA

küzdelem volt valóban, vére egyre inkább fogyott, húsa
pusztulásnak indult, csontjai töredeztek.
De amikor az esthajnalcsillag megjelent a keleti
látóhatáron, a küzdelem véget ért, és a herceg tudata olyan
tiszta és sziporkázóan éles volt, mint a hasadó hajnal.
Végre megtalálta a Megvilágosodáshoz vezető utat.
December nyolcadikán történt ez, ekkor a harmincöt éveshercegből Buddha lett.
6. Ettől fogva a herceget különböző nevekkel illették:
voltak,akik
Buddhaként,aTökéletesen
Megvilágosodottként, Tathágataként emlegették; voltak,
akik Sákjamuniként tisztelték, a Sákja nemzetség
Bölcseként; mások pedig az egész világ által megbecsült
Magasztosnak hívták.
Legelőször a mrigádavai Benáresz felé vette útját,ahol az az öt szerzetes tartózkodott, akik aszkétaélete hatéve alatt a társai voltak. Eleinte kitértek előle, de miután
elbeszélgettek vele, hittek neki, ők lettek első tanítványai.
Ezután Rádzsagrihá várába ment, ahol elnyerte Bimbiszára
király örök és hű barátságát. Majd indult tovább, hogy
bejárja az országot, alamizsnákból tartva fenn magát, éstanította az embereket, hogy kövessék az ő életmódját.
Az emberek mint vízre szomjúhozók, mint táplálékra
kiéhezettek hallgatták tanítását. Két nagy tanítvány,–8–SÁKJAMUNI BUDDHA

Sáriputra és Maudgaljajána csatlakozott hozzá, valamint
azok kétezer követője is.
Buddha apja, Suddhódana király, aki még mindig
szenvedett amiatt, hogy fia elhagyta a palotát, elzárkózott
előle, de aztán ő is hűséges tanítványa lett.
Mahápradzsápatí, Buddha nevelőanyja és Jasódhara, afelesége, valamint a Sákja nemzetség minden tagja iscsatlakozott. Nagyon sokan mások is odaadó és hű
követőivé váltak.
7. Buddha negyvenöt éven át járta az országot, tanította
az embereket és magyarázott, hogy kövessék az ő példáját.
Amikor azonban nyolcvanéves lett, Rádzsagrihából
Sravasztíba tartva útközben Vaiszaliban megbetegedett.
Ekkor megjövendölte, hogy három hónap múlva be fog
lépni a Nirvánába. Mégis folytatta útját, mígnem Pavábaérkezett, ahol súlyosan megbetegedett az ételtől, amelyet
egy Csunda nevű patkolókovács adott neki. Nagy fájdalmai
és gyengesége ellenére még elérte a Kusinagarával határoserdőt.
Itt két óriási szálafa között fekve utolsó leheletéig
oktatta tanítványait. Így jutott el a tökéletes nyugalomállapotába, miután a világ legnagyobb tanítójaként
befejezte munkáját.

–9–SÁKJAMUNI BUDDHA

8. Ánandának, Buddha legkedvesebb tanítványának
irányításávalbarátaiaholttestet
Kusinagarában
hamvasztották el.
Hét szomszédos uralkodó, valamint Adzsátászatru
király is azt követelték, hogy Buddha földi maradványait
osszák szét közöttük. Kusinagara népe először hallani sem
akart erről, a vita már-már háborúval fenyegetett, végül
egy Dróna nevű bölcs férfiú tanácsára a vészhelyzet elmúlt,
és az ereklyéket a nyolc nagy ország között szétosztották.
A halotti máglya hamvait és az ereklyéket tartalmazó
agyagkorsókból két másik uralkodó is kapott, hogy
hasonlóképp részesüljenek a megtiszteltetésből. Ezután tíz
nagy sztúpát emeltek Buddha emlékére, amelyekben
elhelyezték az ereklyéket és a hamvakat.
II.
Buddha utolsó intelmei
1. Kusinagarában a szálafák alatt ezek voltak Buddha
utolsó szavai tanítványaihoz:„Lényegüljetek át fénnyé! Csak saját magatokra
támaszkodjatok, ne függjetek senki mástól! Az én
tanításom vezéreljen benneteket. Bízzatok bennem,
semmilyen más tanítást ne fogadjatok el.

– 10 –

SÁKJAMUNI BUDDHA

Figyeljetek testetekre és tudjátok, hogy az tisztátalan.
Ha megértitek, hogy a fájdalom és a boldogság egyaránt
okai a szenvedésnek, hogyan engedhetitek át magatokat avágyaknak? Vizsgáljátok meg az „én”-eteket; gondoljatok
a múlékonyságára; hogyan vakíthat el benneteket a hiúság
és az önzés, ha tudjátok, hogy mindez elkerülhetetlenül
szenvedéshez vezet? Vizsgáljátok meg a létező dolgokat,
van-e közöttük egy is, amely örökké megmaradna? Vajon
nem hullik-e mindegyik elemeire előbb-utóbb és nem
szóródik-e szét? Ne zavarjon meg benneteket a szenvedés
egyetemes volta, hanem kövessétek tanításomat még ahalálom után is, és meg fogtok szabadulni a szenvedéstől.
Ezt cselekedjétek, így lesztek valóban tanítványaimmá!”
2. „Tanítványaim! Soha ne feledjétek, amit tanítottam
nektek, ne dobjátok félre. Őrizzétek meg, gondokodjatok elrajta és gyakoroljátok! Ha tanításom szerint éltek, mindig
boldogok lesztek.
A tanítás lényege, hogy légy ura elmédnek. Tartsdtávol a mohóságot, és viselkedésed helyes lesz, tudatod
tiszta, szavaid pedig igazak. Ha mindig szem előtt tartodéleted múlandóságát, képes leszel arra, hogy ellenállj akapzsiságnak és a haragnak, és el tudsz kerülni minden
rosszat.

– 11 –

SÁKJAMUNI BUDDHA

Ha azt tapasztalod, hogy a mohóság kísért, akkor lekell küzdened a csábítást, légy ura tudatodnak!
Az embert saját gondolatai tehetik Buddhává, vagy
ellenkezőleg:szörnyeteggé.
Valakitévedés
által
félrevezetve válhat démonná, megvilágosodva pedig
Buddhává. Ezért tartsd tisztán elmédet, ne hagyd letérni ahelyes útról.”
3. „Tiszteljétek egymást, kövessétek tanításomat és neveszekedjetek egymással! Ne legyetek olyanok, mint a víz
és az olaj, amely taszítja egymást, hanem olyanok, mint atej és a víz, amelyek békében megférnek egymással.
Tanuljatok
közösen,
gyakoroljátok
együtttanításaimat! Ne pazaroljátok szellemi energiátokat ésidőtöket tétlenséggel és veszekedéssel. Érezzétek a
Megvilágosodás virágainak örömét, és szüreteljétek le ahelyes út gyümölcseit.
Jómagam is ezt az utat követve találtam meg a tanítást,amelyet átadtam nektek. Kövessétek tanításomat éscselekedjetek annak megfelelően minden alkalommal.
Ha eltávolodtok tőle, azt jelenti, hogy soha nem istalálkoztatok velem. Azt jelenti, hogy távol álltok tőlem,még akkor is, ha valójában mellettem vagytok; de ha– 12 –

SÁKJAMUNI BUDDHA

elfogadjátok és gyakoroljátok a tanításaimat, még akkor isegészen közel álltok hozzám, ha valójában nagyon
messzire vagytok tőlem.”
4. „Tanítványaim! Közeleg végső órám, elválásunkig
már nincs sok hátra, de ne szomorkodjatok. Az élet örökátalakulásban van; senki nem kerülheti el a test
széthullását. Ezt saját halálommal fogom bizonyítani
nektek, testem úgy hull darabokra, akár egy felborult
szekér.
Ne siránkozzatok hiába, hanem tudatosítsátok
magatokban, hogy semmi sem állandó, és rá fogtok jönni,milyen üres is az emberi lét. Ne ringassátok magatokat
abban a hiú ábrándban, hogy ami változó, az valaha is
maradandó lehet.
A világi vágyak démona mindig csak arra vár, hogy
megtévessze a tudatunkat. Ha a szobátokban vipera van és
nyugodtan akartok aludni, előbb ki kell űzzétek onnan.
Meg kell szabadulnotok a világi szenvedélyek
béklyóitól és el kell űznötök azokat magatoktól, ahogyan
egy viperával tennétek. Pozitívan óvjátok sajátértelmeteket.”– 13 –

SÁKJAMUNI BUDDHA

5. „Tanítványaim! Eljött az utolsó perc, de ne feledjétek,hogy a halál csupán a létező test végét jelenti. A testszülőktől született és étellel táplálták, éppen ennyire
elkerülhetetlen a betegség és halál.
Azonban az igazi Buddha nem emberi test, hanem
Megvilágosodás. Az emberi testnek meg kell halnia, míg aMegvilágosodás Bölcsessége örökké létező marad a
Dharma, – a Tan igazsága és annak gyakorlata által. Az, aki
pusztán a testemet látja, valójában nem lát engem. Csak az
lát igazán, aki elfogadja a tanomat.
Halálom után a Dharma kell legyen a tanítótok.
Kövessétek a Dharmát (a Tant), és akkor hűek maradtok
hozzám.
Életem utolsó negyvenöt esztendeje alatt semmit nem
tartottam titokban tanításaimból. Nem létezik semmilyen
titkos tan, semmilyen rejtett üzenet, mindent nyíltan ésvilágosan tanítottam meg. Kedves tanítványaim! Ez a vég.
Pillanatokon belül belépek a Nirvánába. Ezt hagyom
rátok.”– 14 –

Második fejezet

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHAI.
Együttérzése és fogadalmai
1. Buddha szelleme nem más, mint nagy, szeretetteljes
jóakarat és együttérzés. A nagy, szeretetteljes jóakarat nemmás, mint hogy minden embert megmentsünk minden
lehetséges eszközzel. A nagy együttérzés pedig azt jelenti,
hogy átérezzük beteg embertársaink betegségét, és velük
együtt szenvedünk.
„A ti szenvedésetek az én szenvedésem, és a ti
boldogságotok az én boldogságom”- mondta Buddha, ésamiképp egy anya mindig szereti gyermekét, Ő egyetlen
pillanatra sem feledkezik meg erről, hiszen Buddha
természetének lényege az együttérzés.
Buddha együttérzése az emberek igényéhez igazodik,
az együttérzés hatására alakul ki az emberekben a hit,
amely elvezeti őket a Megvilágosodáshoz, éppen úgy,ahogy az anya hivatását a gyermeke iránti szeretet által
teljesíti be és a gyermek, a szeretetre válaszolva,
biztonságban és nyugalomban érzi magát.

– 15 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

Az emberek mégsem fogják ezt fel, oktalanul
továbbra is szenvedélyeiknek és vágyaiknak élnek, melyek
szenvedést okoznak. Szenvednek a világi élvezetek
hajszolása miatt, és így egyre csak bolyonganak akiábrándultság szirtjei között, magukkal cipelve rosszcselekedeteik terhét.
2. Ne gondoljátok, hogy Buddha együttérzése csak ajelenre vonatkozik. Az örök Buddha együttérzése időtlen
idők óta munkálkodik, attól fogva, hogy az emberiség anemtudás miatt téves útra lépett.
Az örök Buddha mindig a legbarátságosabb formában
jelenik meg az emberek előtt és hozza el számukra alegjobb vigaszt.
Sákjamuni Buddha, a Sákja nemzetségbe született
királyfiként,
elhagytakényelmes
otthonát,hogy
aszkétaéletet éljen. A csöndes elmélkedés során eljutott a
Megvilágosodásig. Hirdette a Dharmát (a Tant) embertársai
körében, majd végül földi halálával bizonyította azt.
Buddha éppúgy állandóan munkálkodik, mint ahogy
az emberek is állandóan tévelyegnek, és amilyen határtalan
az emberi oktalanság, oly végtelen Buddha együttérzése.

– 16 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

Amikor Buddha elhatározta, hogy szakít a világiélettel, négy nagy fogadalmat tett: 1. hogy minden embertmegvált; 2. hogy lemond minden világi vágyról; 3. hogyelsajátítja valamennyi tanítást; és 4. hogy eléri a teljes
Megvilágosodást. Ezek a fogadalmak kifejezik Buddha
szeretetét és együttérzését embertársai iránt.
3. Buddha előbb azt tanulta meg, hogy elkerülje azélőlények megölésének bűnét, azt kívánta, hogy mindenki
részesülhessen a hosszú élet áldásából.
Buddha gyakorolta a lopás bűnének elkerülését, azt
kívánta, hogy mindenkinek legyen meg, amire szüksége
van.
Buddha gyakorolta a házasságtörés bűnének
elkerülését, azt akarta, hogy mindenki megismerhesse atiszta lélek áldását és ne szenvedjen telhetetlen vágyaktól.
Buddha, célja eléréséhez, gyakorolta a hazugság
elkerülését, azt akarta, hogy mindenki megismerhesse alélek nyugalmát, melyből az igaz beszéd fakad.
Gyakorolta a kétértelmű beszéd elkerülését, azt akarta,
hogy az emberek jóban legyenek egymással.

– 17 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

Gyakorolta mások kihasználásának az elkerülését, azt
akarta, hogy mindenkinek nyugodt legyen a lelkiismereteés az emberek békében éljenek egymással.
Tartózkodott a fölösleges beszédtől, és ezzel azt
akarta, hogy az emberek megismerhessék a kölcsönös
megértés áldását.
Buddha célja eléréséhez, gyakorolta a kapzsiság
elkerülését, ezzel az erényes cselekedetével azt akarta,
hogy mindenki megismerhesse azt a békességet és
szabadság-érzetet, amely a kapzsiság leküzdéséből fakad.
Gyakorolta a harag elkerülését, és azt kívánta, hogy
mindenki szeretetben éljen egymással.
Gyakorolta a tudatlanság elkerülését, és azt kívánta,hogy mindenki tisztában legyen cselekedeteinek
következményével.
Buddha együttérzése tehát mindenkire sugárzik,
szüntelen gondoskodása mindenki boldogságáért van. Úgyszereti az embereket, ahogyan a szülők szeretik
gyermekeiket, és a legnagyobb áldást kívánja számukra,azt, hogy képesek legyenek biztonságban hajózni atévedések óceánján.

– 18 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

II.
Megszabadítónk és menedékünk: Buddha
1. Buddhának a Megvilágosodás távoli partján mondottszavai nagyon nehezen jutnak el a a tévhitek világában
küszködő emberekhez, ezért maga Buddha mondja el
közérthetően saját megvilágosodásának módszereit.
„Elmesélek nektek egy példabeszédet” – mondta
Buddha. „Élt egyszer egy gazdag ember, akinek lángokba
borult a háza. Az ember távol volt otthonától, és amikor
hazatért, azt látta, hogy gyermekei annyira belefeledkeztek
a játékba, hogy észre sem vették a tüzet, még mindig bent
voltak a házban. Az apa bekiáltott: ’Jöjjetek ki, gyerekek!
Gyertek ki a házból! Siessetek!’ De a gyerekek nem
figyeltek rá.
Az aggódó apa újra kiáltott: ’Gyertek gyorsan,nézzétek csak, milyen játékokat hoztam!’ Ezt hallva agyerekek kiszaladtak az égő házból.”
Ez a világ olyan, akár egy lángokban álló ház. Azemberek nincsenek tudatában a veszélynek, hogy ég a házés halálra éghetnek, ezért az együttérző Buddha olyanútmutatásokat ad, amelyek révén megmenekülhetnek.

– 19 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

2. Akkor Buddha ismét másik példabeszédet mondott.
„Egyszer régen egy gazdag ember egyetlen fia otthonát
elhagyta, majd koldusbotra jutott.
Apja a keresésére indult, messzi tájakat is bejárt, denem akadt nyomára. Mindent megtett, hogy megtalálja őt,de hiába.
Évtizedek múltán a lerongyolódott fiú az apai ház
környékére vetődött.
Az apa hamar ráismert a fiára, kiküldte érte szolgáit,
hogy a házba hozzák. A vándort lenyűgözte a kastély
pompája. De attól tartott, hogy csak be akarják csapni, ígymégsem ment a szolgákkal. Saját apját sem ismerte fel.
Ekkor az apa újból szolgákat küldött hozzá, hogy
pénzt adjanak neki és ajánlják fel, hogy legyen szolgáló
gazdag házuknál. A fiú elfogadta az ajánlatot és velük
tartott az atyai házba, ahol szolgáló lett.
Az apa egyre magasabb állásba helyezte, mígnem
rábízta már egész vagyonát és összes kincsét, azonban a fiú
még ekkor sem ismerte fel apját.
Az apát elégtétellel töltötte el fia megbízhatósága, samint közeledett utolsó órája, egybehívta a rokonait ésbarátait, majd így szólt hozzájuk: ’Barátaim, íme az én– 20 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

egyszülött fiam, a fiam, akit oly hosszú évekig kerestem.
Mostantól minden vagyonom és kincsem az övé.’A fiú meglepődött apja szavain, és így
felelt: ’Nemcsak édesapámat találtam meg, hanem mégegész vagyona és minden kincse is az enyém lett.’”
A gazdag ember ebben a példabeszédben Buddhát
jelenti, míg a kóborló fiú az embereket. Buddha úgy ölelmagához mindenkit szeretetével, ahogy az apa szereti
egyszülött fiát. Ezzel a bölcs szeretettel vezeti és tanítja
Buddha az embereket, hogy a Megvilágosodás kincsével
gazdagodjanak.
3. Amiképp az eső egyformán hull minden növényre,úgy árad ki Buddha szeretete egyformán minden emberre.
Amiképp a különféle növények eltérő módon hasznosítják
ugyanazt az esőt, akképpen más-más módon részesülnek aszeretet áldásából az eltérő természetű és eltérő
körülmények között élő emberek is.
4. A szülők minden gyermeküket szeretik, de a beteg
gyermek felé megkülönböztetett gyengédséggel fordulnak.
Buddha szeretete minden ember felé egyformán
irányul, de különleges gondoskodásban nyilvánul meg az
oktalanok iránt, akik a rossznak és a szenvedésnek
súlyosabb terheit cipelik.
– 21 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

A nap a keleti égbolton jön fel és szétoszlatja a világ
sötétségét, miközben egyetlen területet sem részesítelőnyben vagy hagy ki. Ugyanígy árad ki Buddha szeretete
minden emberre, bátorítva őket a jóra és erősítve őket arossz elleni harcban. Ő az, aki szétoszlatja a tudatlanság
sötétjét és vezeti az embereket a Megvilágosodás felé.
Buddha együttérzésében apaként nyilvánul meg ésanyaként szeret bennünket. Az embereket tudatlanságuk
folytán túlzottan a világi vágyak kötik le. Buddha túlzotttörekvése viszont az emberek iránti szeretet. Az emberek
Buddha szeretete nélkül elvesznének, nekik Buddha
gyermekeivé válva, az Ő módszereit elsajátítva kellboldogulniuk.
III.
Az Örök Buddha
1. Az egyszerű emberek úgy gondolják, hogy Buddha
királyfiként született, és kolduló szerzetesként sajátította ela Megvilágosodáshoz vezető utat; valójában azonban
Buddha mindig is létezett a világban, amelynek nincs sem
kezdete, sem vége.
Örök Buddhaként Ő minden egyes embert ismert és
ismer, és mindenkin segített.

– 22 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

Nincs semmi hamis abban az Örök Dharmában,melyet Buddha tanított, mert Ő a valóságos világot ismeri
és az igazat tanítja.
Valóban, igen nehéz megérteni a valóságos világot,mert ami valódinak látszik, az nem az, és ami hamisnak
látszik, az nem hamis. A tudatlan emberek nem képesek
felismerni mi a valódi igazság a világon.
Egyedül Buddha ismeri igazán a világot úgy, ahogy az
valójában van, ám Ő soha nem mondja, hogy mi az igazi
vagy mi a hamis, és azt sem, hogy mi a jó vagy mi a rossz.
Egyszerűen csak olyannak írja le a világot, amilyen.
Amire Buddha tanít, az a következő: „Mindenki saját
adottságai, képessége és hite szerint törekedjen a jóra!” Ez
a tanítás fölötte áll e világ minden igenlésének éstagadásának.
2. Buddha nem csupán szavakkal tanít, hanem a sajátéletével is. Bár az Ő élete vég nélkül való, mégis
megmutatja a halált, hogy ezen a módon felnyissa a mohó
emberek szemét.
„Egyszer egy orvos távol volt otthonától, miközben
gyermekei véletlenül mérget ittak. Mikor az orvos hazaért,
látta, hogy megbetegedtek, és ellenszert készített. Azok a– 23 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

gyerekek, akik csak enyhe mérgezést szenvedtek, bevették
az orvosságot és meggyógyultak, de akiknek az állapota
súlyos volt, visszautasították a gyógyszert.
Atyai szeretetétől hajtva ekkor az orvos egy szokatlanmódszert talált ki, hogy ezeket a gyerekeit is rávegye a szer
bevételére. Igy szólt hozzájuk: ’Hosszú útra kell indulnom.
Öreg vagyok, és bármely nap meghalhatok. Ha veletek
maradok, gondotokat tudom viselni, de ha meghalnék, ti
egyre rosszabbul lesztek. Ha tehát halálhíremet vennétek,legyetek szívesek bevenni a méreg ellenszerét, és meg
fogtok gyógyulni.’ Ezután nekivágott a hosszú utazásnak.
Egy idő múlva küldöncöt menesztett a gyerekeihez azzal,
hogy ő meghalt.
A gyerekeket mélyen megrázta apjuk halálának híreés rádöbbentek, többé már nem részesülhetnek szerető
gondoskodásából. Bánatukban és reménytelenségükben
felidézték apjuk búcsúzáskor elhangzott kérését, bevették
az orvosságot és meggyógyultak.”Nem szabad elítélnünk ennek az orvos-apának a
fortélyát. Buddha is ehhez az apához hasonlóan cselekszik.
Ő azért mutatja meg a születést és halált, hogy megmentsea vágyak fogságában vergődő embereket.

– 24 –

Harmadik fejezet

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI
I.
Buddha három alakja
1. Buddhátnemegjelenési
formájában
vagy
tulajdonságaiban keressétek, mert sem ez, sem az nem az
igazi Buddha. Az igazi Buddha maga a Megvilágosodás. A
Megvilágosodáson keresztül lehet igazán megismerni
Buddhát.
Ha valaki Buddha néhány kiváló tulajdonságát látván
azt hiszi, hogy már ismeri Buddhát, azt valójában becsapja
a szeme, hiszen az igazi Buddha nem köthető valamely
megjelenési formájához, nem láthatja emberi szem. Az sem
ismeri Buddhát, aki mégoly hibátlanul leírja jellemző
tulajdonságait. Az Ő tulajdonságait lehetetlen szavakba
foglalni.
Noha beszélünk az alakjáról, az Örök Buddhának
nincs állandó alakja, de képes bármilyen formában
megnyilvánulni. Bár le szoktuk írni jellemző tulajdonságait,az Örök Buddhának nincsenek állandó tulajdonságai, demeg tud nyilvánulni bármilyen és az összes létező kiváló
tulajdonságon keresztül.
– 25 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEIHa tehát valaki tisztán látja Buddha alakját, vagy
világosan érzékeli az Ő tulajdonságait, de mégsem kötődik
sem az alakjához, sem tulajdonságaihoz, akkor az képesarra, hogy lássa és megismerje Buddhát.
2. Buddha teste a Megvilágosodás maga. Forma és
anyag nélküli, öröktől fogva létező és örökké létezni fog.
Nem fizikai értelemben vett test, melyet élelemmel kelltáplálni. Örökkévaló test, melynek anyaga a Bölcsesség.
Ezért Buddha nem ismeri sem a félelmet, sem a
betegséget; Ő örökké állandó.
Ezért Buddha soha nem szűnik meg létezni, amíg aMegvilágosodás létezik. A Megvilágosodás a Bölcsesség
fényeként ragyog, mely az embereket új életre hívja,Buddha országában születnek újra.
Azok, akik ezt megvalósítják, Buddha gyermekeivé
válnak; megőrzik a Dharmáját, tisztelik tanítását és
továbbadják a következő nemzedékeknek. Semmi nem
lehet csodálatosabb, mint Buddha ereje.
3. Buddhának három teste van. Az első a Lényeg vagy aDharma-kája, a második a Lehetőség vagy a
Szambhóga-kája, a harmadik a Megtestesülés vagy aNirmána-kája.

– 26 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

A Dharma-kája a Dharma lényege, azaz a legfőbb
Igazság. A Lényeg azt jelenti, hogy Buddhának nincs sem
alakja, sem színe, és minthogy Buddhának nincs alakja és
nincs színe, ezért Ő nem jött sehonnan sem és sehová sem
fog távozni. Mint a kék ég, úgy ível Ő át mindenek fölött,és mivelhogy Ő maga a mindenség, semmiben nem
szenved hiányt.
Ő nem azért létezik, mert az emberek hisznek alétezésében, és nem azért szűnik meg létezni, mert az
emberek elfelejtik Őt. Nem kell megjelennie, amikor azemberek boldogok és jól érzik magukat, és nem kelleltűnnie, amikor az emberek figyelemre sem méltatják.
Buddha áthatja az emberek minden gondolatát, azokban
létezik.
Buddha teste betölti a világmindenség minden
szegletét, elér mindenhová, örökké létezik, függetlenül
attól, hogy az emberek hisznek-e Benne vagy kétségbe
vonják az Ő létezését.

4. A Szambhóga-kája azt jelenti, hogy a Szeretetet és a
Bölcsességet egyesítő Buddha megjelenik az emberek előtt,hogy a hozzá intézett fohász, a tanítása szerinti cselekedetés az Ő szent neve által minden embert elvezessen azüdvözüléshez.
– 27 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

A Szeretet ennek a testnek a lényege, Buddha minden
eszközzel segíti felszabadulni azokat, akik készen állnak
erre. Az égő tűzhöz hasonlóan, mely nem alszik ki, míg
tápláló eleme ki nem fogyott, akképpen Buddha Szeretete
sem alszik ki soha, míg minden világi vágy el nem tűnik.
Amiképp a szél tovafújja a port, akképpen fújja el
Buddhának ez a teste az emberi szenvedés porát.
A Nirmána-kája azt jelenti, hogy a Lehetőség
beteljesítése céljából Buddha testet öltött, megmutatta az
embereknek,
hogy
képességüknek,tudásuknak
megfelelően a születéstől fogva, lemondva a világ
hívságairól eljuthatnak a Megvilágosodáshoz. Ehhez
Buddha ebben a testében minden eszközt felhasznál, így
megmutatja a betegséget és a halált is.
Buddha eredeti megjelenési formája a Dharma-kája,
de mivel az emberek természete más-más, Buddha ismás-más formában nyilvánul meg. Az emberek különféle
vágyaihoz, cselekedeteihez és adottságaihoz igazodóan
bármilyen formában is jelenjen meg Buddha, Ő kizárólag a
Dharma igazságával törődik.
Bár Buddha három testben van, célja mégis egy ésugyanaz, hogy minden embert megmentsen.

– 28 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

Buddha mindenütt a maga tisztaságában nyilvánul
meg, azonban ez a megnyilvánulás mégsem Buddha maga,
ugyanis Buddhának nincs alakja. Buddha lénye mindent
betölt, Ő maga a Megvilágosodás és mindazok számára
megjelenik, akik képesek az Igazság befogadására.
II.
Buddha megjelenése
1. Ritkán fordul elő, hogy Buddha testet ölt ebben avilágban. Mégis megtörténik, hogy Buddha valóban
megtestesül, eléri a Megvilágosodást, elhozza a Dharmát,
letépi a gyanakvás hálóját, gyökerestül kiirtja a hiú
vágyakat, betemeti a gonosz kútját. Teljesen akadálytalanul,szabadon járja be a világot. Semmi sem magasztosabb
annál, mint Buddhát tisztelni.
Buddha azért jelenik meg a szenvedéssel teli világban,
mert nem hagyhatja magukra a szenvedőket. Egyetlen célja
az, hogy terjessze a Dharmát és annak Igazságával
mindenkit megáldjon.
Igen nehéz terjeszteni a Dharmát egy olyan világban,
amely tele van igazságtalansággal és hamis eszményekkel,
amely hiábavalóan küszködik telhetetlen vágyaival és
kudarcaival. Buddha határtalan szeretete és együttérzése
szembeszáll ezekkel a nehézségekkel.
– 29 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

2. Buddha jó barátja minden embernek. Ha Buddha egy
szenvedővel találkozik, akit a világi vágyak nehéz terhenyomaszt, akkor együttérez vele és osztozik vele ateherben.
Ha
olyasvalakivel
találkozik,akiakiábrándultság miatt szenved, azt el fogja oszlatnibölcsességének tiszta fényével.
Ahhoz a borjúhoz hasonlóan, amely szülőanyja
mellett örvend az életének, mindazok, akik hallották
Buddha tanításait, utána már nem akarják elhagyni Őt,
mivel boldogok ha hallhatják Őt.
3. Amikor a hold lenyugszik, az emberek azt mondják,
hogy eltűnt a hold; amikor pedig a hold felkel, azt mondják,
hogy megjelent. Valójában a hold sem nem nyugszik le,sem nem kel fel, hanem állandóan világít az égen. Buddhaéppen olyan, akár a hold: sem nem kel fel, sem nem
nyugszik le, azért van, hogy szeretetével taníthassa az
embereket.
Az emberek a hold egyik fázisát teliholdnak nevezik,
egy másik fázisát növekvő holdnak. Valójában azonban ahold mindig kerek egész, sem nem dagad, sem nem fogy.
Buddha is pontosan olyan mint a hold. Az embereknek úgytűnik, mintha Buddha változna, de valójában Ő mindig
ugyanaz.

– 30 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

A hold mindenütt ott van, egy nyüzsgő nagyváros
fölött, egy álmos falu fölött, egy hegy, egy folyó fölött.
Látható egy tó mélyén, egy kancsó vízben, egy falevél
szélén lógó vízcseppben. Ha valaki sokszáz mérföldet
gyalogol, a hold követi. Az emberek számára úgy tűnik,mintha a hold változna, de a hold nem változik. Buddha aholdhoz hasonlóan követi az embereket, ahogy azok
mindenfelé járnak a világban, miközben Ő maga is alegkülönfélébb alakban jelenik meg, de az Ő lényege nem
változik.
4. Buddha megjelenésének vagy eltűnésének megvan azoka, vagyis akkor jelenik meg, amikor kedvezőek akörülmények (az emberek megmentésére), és eltűnik avilágból, amikor nem megfelelőek a körülmények.
De függetlenül attól, hogy megjelenik-e vagyeltűnik-e, Buddha lénye mindig ugyanaz. Ezt megértve kellmegmaradnunk a Megvilágosodás útján, elérnünk a
Tökéletes Bölcsességet, nem szabad hogy megzavarjon
bennünket, ha más-más formában jelenik meg Buddha, haváltozik a világ, ha hullámzó az emberi gondolkodás.
Az előbbiekből látható, hogy Buddha nem fizikai test,
hanem a Megvilágosodás. A test olyan mint egy edény, ésamikor ezt az edényt megtölti a Megvilágosodás, akkor
nevezhetjük Buddhának. Ezért, ha valaki Buddhának csak
– 31 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

fizikai testét nézi, az siránkozni fog, ha Ő már eltűnik,mert nem képes meglátni az igazi Buddhát.
Valójában a dolgok lényege függetlenül létezik azok
megjelenésétől vagy eltűnésétől, érkezésétől vagy
eltávozásától, jó vagy rossz tulajdonságától. Minden dolog
anyagtalan és tökéletesen egynemű.
A dolgok között azok tesznek különbséget, akik hibás
módon csak a jelenségeket látják. Buddha igazi valója sem
nem jelenik meg, sem nem tűnik el.
III.
Buddha erényei
1. Buddha a világ tiszteletét öt erényével vívja ki,
melyek a következők: kiváló magatartás, magasrendű
nézőpont, kiváló látásmód, tökéletes bölcsesség, kiváló
igehirdetési képesség, valamint az az erő, mellyel az
embereket vezeti, hogy tanításai szerint éljenek.
Ezen kívül nyolc további erénye teszi képessé
Buddhát arra, hogy az embereknek áldást és boldogságot
hozzon: tanítása azonnal a világ hasznára válik, ha azt azemberek követik, helyesen meg tudja különböztetni a jót és
rosszat, a helyeset és helytelent, el tudja vezetni az
embereket a Megvilágosodáshoz, minden embertegyformán elvezet oda, el tudja kerülni a hiúságot és a
– 32 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

dicsekvést, végre is tudja hajtani, amit kimondott, meg
tudja fogalmazni, amit cselekedett, valamint mindezzel
beteljesíti szeretetteljes szíve vágyát.
A meditációban Buddha megőrzi nyugodtságát és
békéjét,sugározza a könyörületet, szeretetet ésboldogságot. Minden egyes emberhez egyformán viszonyul,
megtisztítja tudatukat a tisztátalanságoktól és tökéletes
lelki boldogsággal adományoz meg.
2. Az emberek számára Buddha egyaránt apa és anya is.
A gyermek születése után tizenhat hónapon keresztül az
apa és az anya gügyögve szól hozzá, majd fokozatosan
megtanítják, hogy úgy beszéljen, mint egy felnőtt. A földiszülőkhöz hasonlóan, Buddha előbb gondját viseli azembereknek, azután magukra hagyja őket, hogyönmagukról gondoskodjanak. Előbb a dolgokat elvárásaik
szerint rendezi el, majd elvezeti őket egy békés és biztos
menedéket nyújtó helyre.
Amit Buddha a maga nyelvén hirdet, azt az emberek
saját nyelvükön hallják, mintha csak kizárólag nekik
szólna.
Buddha lénye emberi ésszel fel nem érhető, szavakkal
le nem írható, csupán példabeszédek segítségével
alkothatunk fogalmat róla.
A Gangesz vizét lovak, elefántok patái, valamint
halak és teknősök kavarják fel, de vize tisztán és
zavartalanul folyik tovább. Buddha a nagy folyamhoz– 33 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEIhasonló. Más tanok halai és teknősei a folyó mélyén
úszkálnak, a sodrással szemben, de mindhiába. Buddha
Dharmája tisztán és akadálytalanul áramlik tovább.
3. Buddha tökéletes Bölcsessége távol tartja magát aszélsőséges előítéletektől és olyan mértékletes marad, hogyaz szavakkal le nem írható. Mindentudóként ismeri minden
egyes ember gondolatát és érzését, és egy szempillantás
alatt észlel mindent, ami a világon történik.
Ahogy az égbolt csillagainak fényét visszatükrözi anyugodt tenger, úgy tükröződnek vissza Buddha
Bölcsességének mélységeiben az emberek gondolatai,érzései és minden dolgok. Ezért illetik Buddhát aTökéletesen Megvilágosodott és a Mindentudó névvel.
Buddha Bölcsessége megtermékenyíti az emberek
sivár gondolatait, megvilágosítja őket, és megmagyarázza
nekik a világ jelenségeit, hogy mi miért van. Valóban,Buddha Bölcsessége nélkül az emberek mit is értenének
meg a világból?
4. Buddha nem mindig Buddhaként jelenik meg.
Megjelenhet a gonosz megtestesüléseként, néha egy nő,
egy istenség, egy király vagy egy államférfi képében,előfordul, hogy egy bordélyházban vagy egy játékterembentűnik fel.
Járvány esetén Ő a gyógyító orvos, háborúban pedigŐ az, aki a béketűrést hirdeti és a szenvedők számára
– 34 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

kegyelemért könyörög. Azoknak, akik azt hiszik, hogy
minden örökké tart, a mulandóságot és a bizonytalanságot
hirdeti; azok számára, akik gőgösek és önzők, az alázatot
és az önfeláldozást, azoknak pedig, akiket a világi örömök
ejtettek rabul, feltárja a világ nyomorúságát.
Buddha munkálkodásával mindenütt és minden
alkalommal kinyilvánítja a Dharma-káját, saját tiszta
lényét, ebből a Dharma-kájából áramlik a végtelen élet és ahatártalan fény, amely üdvösséget hoz az emberiségnek.
5. A világ olyan, akár egy égő ház, mely mindig
elpusztul és újraépül. Az emberek, a nemtudás sötétje miattelveszítik a fejüket a haragtól, az elégedetlenségtől, aféltékenységtől, az előítéletektől és a világi vágyaktól.
Hasonlóak a csecsemőkhöz, akiknek szükségük vanédesanyára, mindenkinek szüksége van Buddha irgalmáraés szeretetére.
Buddha az egész világ atyja, minden emberi lény
Buddha gyermeke. Buddha a legszentebb minden szent
közül. A világ a megvénülés és a halál tüzében ég,
mindenhol szenvedés van. De az emberek, akik csak avilági örömöket hajszolják, nem elég bölcsek ahhoz, hogy
ezt felismerjék.
Buddha látta, hogy ez a csalóka világ valójában egy
lángokban álló ház, úgyhogy elfordult tőle, és egy csöndes
erdőben lelt menedékre és békére. Onnan szól hozzánk
nagy szeretettel: „Ez a változó és szenvedő világ az enyém,– 35 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEIezek a tudatlan és nemtörődöm emberek az én gyermekeim,
csakis én tudom megszabadítani őket tévelygésüktől és
nyomorúságuktól.”
Minthogy Buddha a Dharma nagy királya, képes arra,
hogy akarata szerint szóljon mindenkihez. Buddha azért
jelenik meg a világban, hogy az emberek üdvére legyen.
Hogy megszabadítsa őket a szenvedéstől, a Dharmát
hirdeti nekik, de szavai az emberek mohósága miatt süket
fülekre találnak.
Mindazok azonban, akik odafigyelnek az Őtanításaira, megszabadulnak a tévelygésektől és az életnyomorúságaitól. „Az emberek saját erejükből nem
szabadulhatnak meg,” mondta Buddha, „ezért hittel kell
fogadniuk tanításaimat.” Meg kell hallgatnunk tehát
Buddha tanítását és azt meg is kell valósítanunk agyakorlatban.

– 36 –