INSTITUTUL DE ȘTIINȚE ALE EDUCAȚIEI

METODOLOGIAPRIVIND IMPLEMENTAREAEVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI
CLASA A IV-AChișinău, 2018

Aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr.1124 din 20 iulie 2018)

Coordonatori MECC
Valentin CRUDU, dr., MECC
Valentina GAICIUC, MECC
Coordonatori științifici
Lilia POGOLȘA, dr.hab., prof. univ., IȘEMariana MARIN, dr., conf. univ., IȘELudmila URSU, dr., prof. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
AutoriMariana MARIN, dr., conf. univ., IȘELudmila URSU, dr., prof. univ., UPS „Ion Creangă” din ChișinăuAngela CURACIȚCHI, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
Daniela STATE, grad did. sup., Liceul „Columna”, mun. Chişinău
Natalia DARII, grad did. sup., IPŞP „Grigore Vieru”, or. Ştefan VodăViorica MĂȚILĂ-PARFENI, grad did. sup., IPLT „Mihai Eminescu”, mun. Bălți
Ana VARTIC, DGETS mun. Chișinău

Grupuri de lucru pentru elaborarea criteriilor de succes la disciplinele școlare
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ
Mariana MARIN, dr., conf. univ., IȘEViorica MĂȚILĂ-PARFENI, grad did. sup., IPLT
„Mihai Eminescu”, Bălți
Natalia DARII, grad did. sup., IPŞP „Grigore Vieru”,Ştefan VodăEDUCAȚIA MUZICALĂ
Daniela COTOVIȚCAIA, MECC
Lucia PÎRĂU, grad did. sup., IPLT „M. Eminescu”, Bălți
Nina MÎNDRU, grad did. sup., IPLT „I.L. Caragiale”,
Orhei
EDUCAȚIA PLASTICĂ
Ala VITCOVSCHI, dr. , conf. univ., UPS „Ion Creangă”
din Chișinău
Aliona FOCȘA, grad did. I., Liceul Teoretic „Mihai
Eminescu”, CăușeniEDUCAȚIA FIZICĂAngela LUPEI, grad did. I., IP LT „M. Eminescu”,Hîncești
Virginia DRUGUȘ, grad did. sup., Gimnaziul,,M.Eminescu ", TeleneștiEDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ
Ala VITCOVSCHI, dr. , conf. univ., UPS „Ion Creangă”
din Chișinău
Diana GATMAN, grad did. I., IPG „Pelivan”, s. Pelivan,
Orhei
DEZVOLTAREA PERSONALĂ
Svetlana NASTAS, IȘEDiana GATMAN, grad did. I., IPG „Pelivan”, s. Pelivan,
Orhei
LIMBA STRĂINĂ I
Irina LIVIȚCHI, IPLT „Gheorghe Asachi”, Ungheni
Nina MÎNDRU, grad did. sup., IPLT „I.L. Caragiale”,
Orhei

MATEMATICA
Ludmila URSU, dr., prof. univ., UPS „Ion Creangă”
din Chișinău
Daniela STATE, grad did. sup., Liceul „Columna”,Chişinău
Tatiana MÎRZENCO, lector universitar, IȘEȘTIINȚEStela GÎNJU, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” dinChișinăuAngela TELEMAN, dr., conf. univ., UPS „Ion
Creangă” din ChișinăuISTORIA ROMÂNILOR ȘI UNIVERSALĂ
Corina LUNGU, MECC
Tamara CERBUȘCA, grad did. sup., LT DaVinci,Chișinău
Victoria STRATAN, drd., lector universitar, IȘE
EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ
Ana VARTIC, DGETS Chișinău
Victoria STRATAN, IȘE

RECENZENŢI:Angela TELEMAN, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
Silvia GOLUBIȚCHI, dr., conf. univ., US din Tiraspol (cu sediul la Chișinău)Aliona BRIȚCHI, dr., US „A. Russo” din Bălți
Rodica AGAFIAN, grad did. I, OLSDÎ Orhei

2

CUPRINSABREVIERI .................................................................................................................................................................. 4

1. PREZENTARE GENERALĂ ............................................................................................................................... 5
1.1. Scop, obiective, elemente de noutate....................................................................................................................... 5
1.2. Acțiuni manageriale de implementare a ECD în clasa a IV-a ................................................................................. 6
2. STRATEGIA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI.................................................................. 7
2.1. Principii ale ECD..................................................................................................................................................... 7
2.2. Actualizarea noțiunilor de bază ale ECD ................................................................................................................ 7
3.PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII ÎN CLASA A IV-A ................................ 11
4.ORGANIZAREA PROCESULUI DE EVALUARE CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN CLASA A IV-A. 12

4.1. Produse școlare și criterii de succes recomandate ................................................................................................. 12
4.1.1. Limba și literatura română.................................................................................................................................. 13
4.1.2. Matematică ......................................................................................................................................................... 17
4.1.3.Științe .................................................................................................................................................................. 19
4.1.4.Istoria românilor și universală ............................................................................................................................. 20
4.1.5.Educația moral-spirituală..................................................................................................................................... 22
4.1.6.Educația muzicală................................................................................................................................................ 23
4.1.7.Educația plastică .................................................................................................................................................. 23
4.1.8.Educația fizică ..................................................................................................................................................... 24
4.1.9.Educația tehnologică ........................................................................................................................................... 25
4.1.10.Dezvoltare personală ......................................................................................................................................... 27
4.1.11.Limba străină I (al treilea an de studiu) ............................................................................................................. 29
4.2.Produse școlare opționale ....................................................................................................................................... 30
5. PROIECTAREA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI.......................................................... 31
5.1. Proiectarea eșalonată a ECD ................................................................................................................................. 31
5.2. Proiectarea de lungă durată din perspectiva ECD ................................................................................................. 32
5.3. Proiectarea de scurtă durată din perspectiva ECD ................................................................................................. 41
6.EVALUAREA SUMATIVĂ ȘI CALIFICATIVELE. REPERE CONCEPTUALE ȘI PRACTICE ............. 44
6.1. Precizări terminologice.......................................................................................................................................... 44
6.2. Conversia punctajului ............................................................................................................................................ 44
6.3. Înregistrarea calificativelor.................................................................................................................................... 45
6.4. Procedeul „R” - RECUPERARE........................................................................................................................... 45
6.5. Tehnologia evaluării sumative orale...................................................................................................................... 46
6.6. Tehnologia evaluării prin probă practică ............................................................................................................... 48
6.7. Verificarea probelor de evaluare sumativă ........................................................................................................... 54
7. MONITORIZAREA PERFORMANȚELOR ELEVILOR .............................................................................. 55
7.1. Alegerea instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor...................................................................... 55
7.2. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor ............................................................................................ 55
7.3. Portofoliul performanțelor școlare ale elevului ..................................................................................................... 58
7.4. Tabelul de performanță școlară ............................................................................................................................. 59
BIBLIOGRAFIE SELECTIVĂ............................................................................................................................... 60
Anexa 1. Plan de recuperare. Modele orientative ......................................................................................................... 62
Anexa 2.Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor, clasa a IV-a ................................................................ 63
Anexa 3.Portofoliul performanțelor școlare, clasa a IV-a ............................................................................................ 66
Anexa 4 . Tabel de performanță școlară ....................................................................................................................... 68

3

ABREVIERI:

MECD

-

Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a IV-a

ECD-

Evaluare criterială prin descriptori

EI-

Evaluare inițială

ES-

Evaluare sumativă

ESO-

Evaluare sumativă orală

EA-

Evaluare anuală

EFE-

Evaluare formativă în etape

EFP-

Evaluare formativă punctuală

EFI-

Evaluare formativă interactivă

FB-

Calificativul Foarte Bine

B-

Calificativul BineS-

Calificativul Suficient

ind.

-

Nivelul de performanță Independent

ghid.

-

Nivelul de performanță Ghidat de învățător

spr.

-

Nivelul de performanță Cu mai mult sprijin

4

1. PREZENTARE GENERALĂ
1.1. Scop, obiective, elemente de noutate
Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasa a IV-a (încontinuare – MECD) stabilește modul de organizare și realizare a procesului de evaluare criterială
prin descriptori în clasa a IV-a și este obligatorie pentru aplicare din 1 septembrie 2018.
Prezenta metodologie are scopul de a reglementa acţiunile manageriale şi didactice privind
continuarea procesului de implementare a evaluării criteriale prin descriptori și este elaborată în
temeiul Codului educaţiei al Republicii Moldova [1]1.
MECD are ca bază următoarele documente elaborate: Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa I (ediția I
aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr. 862 din 07
septembrie 2015; ediția a II-a aprobată la Consiliul Științifico-Didactic al IȘE din 27.12.2017);
 Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a II-a (ediția I
aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr. 623 din 28
iunie 2016; ediția a II-a aprobată la Consiliul Științifico-Didactic al IȘE din 27.12.2017);
 Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a (aprobată
la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării
nr.70 din 05 septembrie 2017).
MECD prezintă aspecte psihologice, didactice, manageriale ale implementării evaluării
criteriale prin descriptori în clasa a IV-a, relevate în contexte de continuitate și gradualitate. Cadrele
didactice care activează în clasa a IV-a vor dezvolta, în baza documentului dat, competențele
profesionale de proiectare şi realizare a evaluării criteriale prin descriptori (în continuare – ECD),
care continuă și dezvoltă abordarea holistică a ECD la nivelul proiectării didactice eșalonate – delungă și de scurtă durată – și al instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.
Obiectivele MECD sunt următoarele: Confirmarea noțiunilor aferente ECD prin accentuarea rolului autoevaluării elevului; Explicitarea psihopedagogică a impactului evaluării pentru autonomia școlarului mic; Realizarea proiectării eșalonate a ECD la nivelul proiectărilor de lungă și de scurtă durată; Utilizarea coerentă a produselor școlare, criteriilor și descriptorilor în cadrul strategiilor deevaluare: formelor, metodelor, tehnicilor, instrumentelor de evaluare; Administrarea eficientă a instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor:
portofoliul performanțelor școlare, diagrama de monitorizare a performanțelor școlare,tabelul de performanță;1

Articolul 16. Evaluarea şi scara de notare. (5) În învățământul primar, evaluarea rezultatelor învăţării este
criterială şi se efectuează prin descriptori.
Articolul 152. Prezentul cod intră în vigoare în 30 de zile de la publicare, cu excepţia: d) art. 16 alin. (5), în
partea ce ţine de evaluarea rezultatelor învăţării prin descriptori, care se pune în aplicare din anul 2015, începând
cu clasa I.
Articolul 3. Noţiuni principale. În sensul prezentului cod, următoarele noţiuni principale semnifică:descriptori – criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor elevului şi permit
determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu, maxim). În conformitate cu nivelul atins, descriptorii
permit acordarea de calificative (suficient, bine, foarte bine).

5






Interpretarea rezultatelor obţinute în activitatea de evaluare formativă şi managementul
recuperării ameliorative;
Valorificarea rezultatelor şcolare ale elevilor în vederea diferenţierii şi individualizării
învăţării;Analiza reflectiv-critică şi formularea judecăţilor de valoare proprii privind necesitatea
schimbărilor în cultura evaluativă;Manifestarea culturii evaluative din perspectiva învăţământului centrat pe competenţe și atendinţelor de modernizare a evaluării.

1.2. Acțiuni manageriale de implementare a ECD în clasa a IV-aSpecialiștii responsabili de învățământul primar din cadrul OLSDÎ:1. vor informa managerii instituțiilor de învățământ despre MECD în clasa a IV-a în primele
zile ale lunii septembrie;
2. vor aduce la cunoștința cadrelor didactice și manageriale că în anul de studii 2018-2019
proiectarea didactică eșalonată la clasa a IV-a se va realiza cu implementarea ECD, urmărind
cumularea treptată a experienței;3. vor organiza pe parcursul anului de studii activități de tip seminare instructive, mese rotunde,consilieri metodice privind implementarea MECD;
4. vor asigura formarea managerilor și cadrelor didactice din raion/municipiu în vederea
implementării MECD în clasa a IV-a, la nivelul instituțiilor de formare continuă și la nivel
local;
5. vor elabora planul de monitorizare a implementării ECD în învățământul primar;
6. vor monitoriza activitățile de pedagogizare și consiliere a părinților privind implementarea
ECD în clasele I-IV.
Managerii școlari responsabili de învățământul primar (director, director-adjunct, șefcomisie metodică):1. vor informa cadrele didactice din instituții despre MECD în clasa a IV-a în primele zile alelunii septembrie;
2. vor aduce la cunoștința cadrelor didactice că în anul de studii 2018-2019 proiectarea didactică
eșalonată la clasa a IV-a se va realiza cu implementarea ECD și vor promova bunele practici;
3. vor asigura formarea tuturor cadrelor didactice privind implementarea ECD în clasa a IV-a, la
nivelul instituțiilor de formare continuă și la nivel local;
4. vor organiza pe parcursul anului de studii ședințe, mese rotunde, consilieri metodice privind
implementarea MECD;
5. vor întocmi planuri de acţiuni de formare a cadrelor didactice privind implementarea ECD;
6. vor elabora planul de monitorizare a implementării ECD;
7. vor organiza activități de pedagogizare și consiliere a părinților privind implementarea ECD
în clasele I-IV.
Cadrele didactice care predau la clasa a IV-a:
1. vor studia cu atenție MECD în clasa a IV-a și o vor implementa la nivelul proiectărilor
didactice de lungă și de scurtă durată, precum și la nivelul demersului didactic propriu-zis;
2. vor participa la activități de dezvoltare profesională în cadrul instituțiilor de formare continuă
și seminarelor raionale și instituționale, în vederea implementării ECD în clasa a IV-a;6

3. vor informa părinții, în cadrul ședințelor de la începutul anului școlar, despre MECD în clasa
a IV-a și despre Tabelul de performanță în care se vor sintetiza rezultatele elevului peparcursul clasei a IV-a la disciplinele școlare.
MECD pune accent pe conştientizarea de către cadrele didactice a procesului evaluativ.
Evaluarea nu se rezumă doar la constatarea măsurii în care obiectivele educaţionale au fostîndeplinite, ci, dimpotrivă, oferă multiple oportunități de a perfecţiona procesul instructiv-educativ
în demersurile ulterioare întreprinse de cadrul didactic. Extinderea evaluării de la verificarea şiaprecierea rezultatelor către evaluarea procesului, către evaluarea nu doar a elevilor, dar şi aconţinutului, metodelor, obiectivelor, situaţiilor de învăţare, aprecierea nu numai a achiziţiilor
cognitive, dar şi a abilităţilor şi atitudinilor – această abordare permite atât atingerea obiectivelor
stabilite, cât şi dezvoltarea competenţelor școlare.

2. STRATEGIA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI
2.1. Principii ale ECD
Procesul ECD este, în toate cazurile, subordonat interesului superior al copilului și serealizează în baza unor principii:
Principii didactice:
Principii psiho-pedagogice: principiul centrării pe personalitatea celui principiul relevanţei și eficienţei;evaluat (educat), pe caracteristicile sale
 principiul integranţei procesului
individuale şi de vârstă;educaţional de predare-învăţare-evaluare; principiul motivării pentru învăţare; principiul priorității autoevaluării; principiul confidențialității; principiul flexibilității în alegerea principiul succesului;
instrumentelor de evaluare; principiul transparenţei şi participării la principiul corelării evaluării formative cu
procesul evaluării (copil/părinte/
cea sumativă.
reprezentant legal al copilului).
2.2. Actualizarea noțiunilor de bază ale ECD
Baza metodologică a evaluării criteriale este evaluarea pentru învăţare. Obiectivul principal
rezidă în îmbunătăţirea rezultatelor obţinute individual sau în grup, contribuind la motivarea pentruînvăţare, la (auto)corectarea greşelilor, prin urmare la o evoluţie a dezvoltării personalităţii
şcolarului mic. Din acest punct de vedere, MECD susţine în continuare ideea că fiecare copil este
unic, diferit de ceilalţi, valoros. ECD nu urmărește doar constatarea/fixarea stării lucrurilor, dar vine
să contribuie la individualizarea traseului de dezvoltare continuă a copilului, prin stabilirea
permanentă de sarcini individuale.
În sensul prezentei metodologii, ECD în clasele primare este abordată ca un proces dinamic,
holistic, continuu și complex de determinare și valorificare a particularităţilor individuale deînvățare ale copilului în vederea sporirii performanțelor lui individuale.
MECD accentuează actualizarea noțiunilor de bază.
 Obiectul evaluării în şcoala primară îl constituie rezultatele școlare individuale ale copilului.
 Evaluarea criterială prin descriptori reprezintă un sistem de eficientizare permanentă şidiferenţiată a predării, învăţării şi evaluării prin introducerea criteriilor şi descriptorilor, fărăacordarea notelor.
7 Criteriile de evaluare sunt seturi de calităţi importante care se regăsesc în produsele învăţării
şi care trebuie să se prezinte ca un sistem. Sintagma „criterii de evaluare” se utilizează doar de către
cadrele didactice în medii profesionale, la scrierea rapoartelor, lucrărilor metodice, referatelor,articolelor etc.
Criteriile de evaluare se anunță anticipat elevilor în formă de criterii de succes, formulate înlimbaj accesibil, pe scurt, folosind verbe, de obicei la persoana I singular.
Exemplu
Criterii de succes
Criterii de evaluare(pentru elevi)(pentru cadre didactice)
1. Citesc cursiv, fluid textul.
1. Citește cursiv, fluid textul.
2. Articulez corect toate cuvintele.
2. Articulează corect toate cuvintele.
3. Respect intonația impusă de conținut și
3. Respectă intonația impusă de conținut și dede semnele de punctuație.
semnele de punctuație.
 Descriptorii reprezintă criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare acompetenţelor elevului şi permit determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu,
maxim); constituie indicatori operaţionali direct observabili în comportamentul performanţial alelevilor şi la nivelul rezultatelor şi produselor activităţii concrete a acestora.
Astfel, descriptorii generali pentru învățământul primar descriu modul de manifestare acompetenţelor elevului în procesul realizării finalităților curriculare pe două dimensiuniintercondiționate:• dimensiunea cumulativă (decizională) vizează nemijlocit performanțele elevului la disciplineleșcolare și permite atribuirea calificativelor: foarte bine, bine, suficient;• dimensiunea formativă (formatoare, dinamică) vizează comportamentul performanțial al
elevului și permite stabilirea nivelului de performanță: independent, ghidat de învățător, cu
mai mult sprijin.
ELEVULCARE A DOBÂNDIT COMPETENȚE
• aflate în curs de• constituite stabil, • care necesită
formareantrenament pentru
capabile deindicatori de performanță
consolidare
autodezvoltare
REALIZEAZĂ PRODUSE ȘCOLARE• cu greşeli
• cu greşeli mici
• corect• cu incompletitudini• cu incompletitudini• complet• cu incoerențe
mici• coerent• cu ezitări depășite ca• cu incoerențe mici• fără ezitări
rezultat al sprijinului descriptori de performanță
• cu ezitări mici,(indicațiilor,depășite ca rezultat al
explicațiilor) oferiteghidării (întrebărilorde învățător
orientative) oferite deînvățător
MANIFESTĂ COMPORTAMENT PERFORMANȚIAL
dimensiunea
niveluri deformativă
independent
ghidat de învățător
cu mai mult sprijin
performanță
(dinamică)ATESTĂ REZULTATELE ȘCOLARE APRECIABILE PRIN
foarte bine

bine

suficientcalificative

Figura 1. Corelarea dimensiunilor formativă și cumulativă
ale aprecierii rezultatelor școlare în contextul ECD
8dimensiunea
cumulativă
(decizională)ECD se înscrie în paradigma evaluării formatoare, de aceea în clasele I-IV se acordă
prioritate dimensiunii formative a aprecierii rezultatelor școlare – comportamentului performanțial
al elevului.
Produsul școlar reprezintă un rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către elev și măsurat,
apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual, părinții.
Termenul produs, ca forma în care informaţia este stocată şi procesată, este enunţat în
Modelul lui Guilford, alături de conţinut şi proces. În acest context, produsul relatează despre
tipurile de informaţii pe care le procesează de la tipurile de conţinut. Produsul este rezultatul
operaţiunii efectuate de individ şi este compus din două elemente „dimensiuni”: conţinutul –element asupra căruia se va efectua operaţiunea; operaţiunea – activitate intelectuală produsă deindivid care se aplică obiectului [17, p. 27]. Reieșind din interpătrunderea și inseparabilitatea
acestor două dimensiuni, MECD admite formularea produselor școlare atât pornind de la conținut
(de ex.: Bilețelul scris), cât și de la operațiune (de ex.: Scrierea bilețelului).
Relația finalități curriculare – produse școlare:
nivel de disciplină pe treaptă de învățământ
 Competențe specifice
nivel de unitate de învățare pe clasă
 Sub-competențe
nivel de activitate de evaluare la lecție
 Produse școlare
Nu evaluăm competențe, dar ,,urme” vizibile ale acestora, adică produsele prin care se ajunge
la rezultatele elevilor [16, p.130] și care pot fi de ordin intelectual, moral sau material. O
competență poate fi evaluată prin mai multe produse, fapt ce oferă libertate fiecărui cadru didactic
în alegerea unui produs în conformitate cu posibilitățile, condițiile și resursele disponibile. Lista
produselor şcolare are caracter deschis şi poate fi completată continuu, dar este recomandabil de a
identifica produsul adecvat, proiecţia cea mai veridică pentru fiecare competenţă specifică în
conformitate cu clasa concretă.
Cum utilizează cadrul didactic produsele școlare?
 Studiază listele de produse școlare recomandate pentru clasa a IV-a, însoțite de criterii desucces(a se vedea cap. 4).
 Atașează lista produselor recomandate și a criteriilor de succes pentru disciplina respectivă laproiectarea de lungă durată și la diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor.
 Valorifică produsele în proiectarea de lungă și de scurtă durată (a se vedea cap. 5), în
elaborarea instrumentelor de evaluare (a se vedea cap. 6) și în instrumentele de monitorizare aperformanțelor (a se vedea cap. 7).
- Pentru a realiza proiectarea la nivelul unității de învățare (modulului) din perspectiva ECD,
selectează produsele potrivite, prin corelare cu sub-competențele prevăzute la modulul
respectiv, și le eșalonează pe cursul temporal al modulului, anticipând contextul activităților
evaluative care urmează a fi desfășurate.
- În cadrul lecțiilor, valorifică produsele școlare în contextul instrumentelor de evaluare. Pentru
a elabora un instrument de evaluare (probă orală, scrisă sau practică, test etc.), alege
produsul(ele) în funcție de: sub-competența/sub-competențele vizate în lecție; obiectivelelecției; varietatea de situații de învățare determinate de didactica disciplinei; experiența decunoaștere a elevilor. Produsul/produsele alese orientează cadrul didactic în alcătuirea
sarcinilor propuse elevilor în activitatea de evaluare.
Astfel, nu la toate lecțiile se valorifică produse școlare, ci doar în cazul evaluării
instrumentale și în contextul tipului de evaluare vizat.
9

2.3. Tipuri de evaluare din perspectiva ECD
Tradițional, în funcție de momentul unui act evaluativ într-un parcurs de învățare, se disting:evaluarea inițială – predictivă; evaluarea formativă – continuă; evaluarea sumativă – finală.
Respectând semnificațiile acestor strategii de evaluare, MECD diferențiază trei tipuri deevaluare formativă:- evaluarea formativă interactivă;- evaluarea formativă punctuală;- evaluarea formativă în etape [11, 19, 15].
Ținând cont de caracterul formativ al evaluării inițiale, în figura 2 se ilustrează frecvenţa,consecutivitatea şi valoarea tipurilor de evaluare care stimulează elevul printr-un feed-backpermanent dinspre cadrul didactic.

Figura 2 Modelul temporal al evaluării formative și sumative (M. Houart, 2001)
În contextul MECD, se evidențiază următoarele caracteristici ale tipurilor de evaluare vizate.
ES Evaluarea sumativă la sfârșitul unităţii de învăţare: se raportează la sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă; se realizează pe bază de instrumente: test (însoțit de matrice de specificații și barem decorectare/verificare/apreciere), probă (orală, scrisă sau practică); este ghidată de învăţător, care își asumă responsabilitatea „pregătirii” elevului prin evaluări
formative; astfel, elevul percepe evaluarea sumativă drept un moment aşteptat, dar nu unulcare poate provoca tensiune şi frică; în clasa a IV-a, prevede apreciere prin calificative la disciplinele Limba română și Matematică
și apreciere prin descriptori – la celelalte discipline.
EFE Evaluarea formativă în etape: se raportează la câteva dintre sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă (de obicei,
2-3 sub-competențe, în funcție de contextul concret); în cursul unei unități de învățare,totalitatea sub-competențelor vizate prin evaluările formative în etape trebuie să acopere
integral lista sub-competențelor vizate prin evaluarea sumativă la sfârșitul unității de învățare; se realizează pe bază de instrumente și presupune valorificarea produselor selectate pentru
fiecare dintre sub-competențele vizate (de obicei, 1-2 produse la fiecare sub-competență, înfuncție de contextul concret); este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării; este ghidată de învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare;10 prevede apreciere prin descriptori, fără calificative.
EFP Evaluarea formativă punctuală: se raportează la una dintre sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă; se realizează pe bază de instrumente și presupune valorificarea unuia sau a câtorva produse
selectate pentru sub-competența vizată; este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării; este ghidată de învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare; prevede apreciere prin descriptori, fără calificative.
Evaluarea formativă interactivă:EFI
 se raportează la obiectivele lecției; se realizează fără instrumentare (nu presupune instrument de evaluare); este o activitate de tip feed-back:- emoțional (de ex.: zâmbet; gesturi de aprobare; mimică de încurajare);- de conținut (de ex.: ai scris corect; ai fost original; ai citit cu o intonație potrivită; ai rezolvat
corect; fii atent în continuare la utilizarea liniei de dialog);- de activitate (de ex.: te-ai implicat; ai fost activ; ai apreciat obiectiv colegul; ai susținut
atmosfera de lucru în grup; am încredere că poți să te implici; ai nevoie de un pic de curaj); mizează și pe autoevaluare, evaluare reciprocă); este ghidată de către învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare, cu
oferirea de descriptori, fără calificative.
3.PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII ÎN CLASA A IV-A
În clasa a IV-a se vor atribui calificative la evaluările sumative doar la disciplinele indicate întabelul 1.
Tabelul 1. Utilizarea calificativelor în clasa a IV-a
Clasa a IV-aȘcoala națională
1. Limba și literaturaromână
2. Matematică
3. Limba străină I

Calificative la evaluările sumative doar la disciplinele:Școala cu predare în una dintre limbile minorităților naționale
1. Limba rusă (de instruire)
2. Matematică
3. Limba română
4. Limba și literatura bulgară/ găgăuză/ ucraineană (maternă)4. Limba străină I

Catalogul clasei este un document de stat, completarea căruia constituie o responsabilitate aînvățătorului diriginte și a cadrelor didactice responsabile de anumite discipline. Completarea serealizează în conformitate cu actele normative în vigoare, se fixează calificative la disciplinele
indicate în tabelul 1, doar la evaluările sumative.

11

Tabelul 2. Utilizarea criteriilor de evaluare, a descriptorilor și a calificativelor
în contextul strategiilor de evaluare în clasa a IV-a (școala națională)Disciplinele școlareîn clasa a IV-a

Evaluarea inițială

Evaluarea formativă

1. Limba și literaturaromână
2. Matematică

Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative

Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative

3. Științe
4. Istoria românilor
și universală
5. Educația moralspirituală
6. Educația muzicală
7. Educația plastică
8. Educația fizică
9. Educația
tehnologică
10. Dezvoltarea
personală
11. Limba străină

Evaluarea sumativă
Se trec în catalog
calificativele
abreviate.
Criterii și descriptori,
calificative
Criterii și descriptori,
calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,
calificative

 Fiecare elev va avea un portofoliu de performanță școlară, în care se vor cumula lucrările
scrise, fişele de evaluare, de autoevaluare, testele, probele etc., drept dovezi de înregistrare aperformanțelor.
 Cadrul didactic va completa sistematic instrumente de monitorizare a performanțelor
școlare, în care se prezintă progresul fiecărui elev. Formele și modalitățile de fixare a rezultatelorșcolare ale elevilor se pot stabili în mod independent, la alegerea cadrului didactic.

4.ORGANIZAREA PROCESULUI DE EVALUARE CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI
ÎN CLASA A IV-A

4.1. Produse școlare și criterii de succes recomandate
MECD prezintă produsele școlare recomandate pentru disciplinele obligatorii în clasa a IV-a.
În listele pe discipline, fiecărui produs școlar i se atribuie un număr de ordine (P1, P2, P3 etc.).
Numerația respectivă va fi utilizată în proiectările didactice de lungă și de scurtă durată, în
instrumentele de monitorizare a performanțelor elevilor.
Fiecare produs școlar este însoțit de un sistem de criterii de succes. În contextul MECD,
produsul și sistemul aferent de criterii alcătuiesc împreună o unitate integră și inseparabilă,care va fi utilizată în cadrul diverselor situații didactice: în proiectare; la elaborarea instrumentelorde evaluare; la completarea instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.
12

Atenție! Criteriile de succes nu sunt prevăzute pentru a fi memorate de către elevi. Sunt
instrumente de sprijin și ghidare în autoformare, nicidecum materie de învățat pe de rost.
4.1.1. Limba și literatura română
Produse recomandate

Criterii de succes
Comunicare orală

P1. Informații prezentate
succint

1. Prezint în 4-5 enunțuri informațiile importante la tema propusă.
2. Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
3. Expun coerent și clar gândurile.
4. Indic sursa din care m-am informat.

P2. Situația de comunicare(prezentarea orală)1. Respect tema propusă.
2. Expun coerent și clar fiecare gând.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
5. Stabilesc și mențin contactul vizual cu colegii

P3. Lectura imaginilor

1. Descriu obiectele, acţiunile, impresiile și senzațiile din imagine.
2. Explic situarea în timp și în spațiu.
3. Alcătuiesc enunțuri creative.
4. Expun coerent și clar fiecare gând.
5. Intitulez creativ imaginea.

P4. Compoziția (oral).Textul
compoziției

1. Potrivesc titlul compoziției.
2. Întocmesc ghidat planul compoziției.*
3. Dezvolt fiecare ideea planului propus.
4. Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind expresii plastice.
5. Respect ordinea ideilor.
6. Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
7. Evit repetările de cuvinte.

P5. Compoziția (oral).
Expunerea orală a textului

1. Expun coerent și clar fiecare gând.
2. Respect ordinea ideilor.
3. Expun cursiv textul alcătuit oral.
4. Variez tonul vocii în funcție de mesajul transmis
5. Stabilesc și mențin contactul vizual cu colegii

P6. Partea de vorbire

1. Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
2. Identific partea de vorbire.
3. Precizez ce exprimă (arată, denumește).
4. Numesc tipul ei.
5. Determin funcția sintactică a părții de vorbire, după caz.*2

P7. Partea de propoziţie

1. Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
2. Precizez ce exprimă (arată, denumește).
3. Explic ce cuvânt determină.
4. Identific partea de propoziţie.*5. Subliniez potrivit partea de propoziție identificată.

P8. Mesajul argumentativ

1. Alcătuiesc câte un enunț care exprimă clar opinia mea.
2. Susțin opinia cu argumente.
3. Folosesc cuvinte adecvate subiectului în discuție.

*pe parcursul anului

22134. Expun coerent și clar fiecare gând.
5. Respect ordinea ideilor.
P9. Mini-proiectul în grup(contribuția mea)

1. Contribui activ la discuțiile de grup.
2. Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
3. Ajut direct grupul cu idei bune.
4. Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
5. Pot să spun clar cu ce am contribuit.
6. Îmi asum îndeplinirea/neîndeplinirea unor sarcini și îmi propun
dezvoltare.

P10. Mini-proiectul în grup
(cooperarea)

1. Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului și
timpul în care îl vom realiza.
2. Pun în discuție idei și contribui cu informații relevante.
3. Îi încurajez pe ceilalți membri ai grupului să pună în discuție
ideile lor.
4. Permit tuturor membrilor grupului să se expună.
5. Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
6. Îi ascult pe ceilalți și completez atunci când cred că ideea mea
este deosebită și valoroasă.

P11. Mini-proiectul în grup
(produsul)

1. Conţinutul produsului de grup este potrivit cerințelor.
2. Produsul este clar, uşor de înţeles.
3. Produsul de grup arată deosebit.

P12. Mini-proiectul în grup
(prezentarea produsului)

1. Respect cerințele de prezentare.
2. Prezint pe scurt mini-proiectul.
3. Argumentez clar și pe scurt.
4. Formulez concluzii.
5. Utilizez limbajul adecvat/specific.
6. Prezint clar și convingător.

P13. Colaborarea în echipă

1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calitate propriile idei.
4. Sunt responsabil (ă) pentru rezultatul colaborării.
Comunicarea scrisă

P14. Compoziţia (scris)

1. Întocmesc ghidat planul compoziției.*3
2. Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind expresii plastice saudupă caz, reperele date.
3. Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
4. Expun coerent și clar fiecare gând.
5. Evit repetările de cuvinte.
6. Respect ordinea ideilor.
7. Respect numărul propus de enunțuri.
8. Respect regulile de scriere şi de punctuație
9. Potrivesc titlul compoziției.
10. Urmăresc aranjarea în pagină a unui text scris (titlul, alineate).
11. Respect tematica/cerința propusă.

P15. Scrisul

1. Iau poziţia corpului, mâinii, caietului.
2. Respect forma şi mărimea literelor.
3. Respect spaţiul şi înclinaţia uniformă.
4. Urmăresc aranjarea în pagină.

*pe parcursul anului

33

14

5. Scriu cu acurateţe.
P16. Propoziția alcătuită și
scrisă

1. Respect tema/cerinţa propusă.
2. Ordonez corect cuvintele în propoziție.
3. Respect regulile de scriere şi de punctuație

P17. Dialogul scris

1. Respect tema/cerinţa propusă.
2. Utilizez formulele de inițiere, de menținere și de încheiere aunui dialog.
3. Ordonez corect cuvintele în propoziții.
4. Respect numărul propus de replici.
5. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
6. Respect aranjarea în pagină specifică dialogului (linia dedialog).

P18. Bilețelul

1. Respect părțile componente ale bilețelului.
2. Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
5. Urmăresc aranjarea în pagină

P19. Anunțul

1. Respect părțile componente ale anunțului (Ce? Cât? Cum?
Unde? Când?).
2. Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
5. Urmăresc aranjarea în pagină

P20. Invitația

1. Respect părțile componente ale invitației:2. Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Urmăresc aranjarea în pagină.
5. Respect regulile de scriere şi de punctuație

P21. Felicitarea

1. Respect părțile componente ale felicitării.
2. Alcătuiesc textul propriu-zis conform temei propuse.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Urmăresc aranjarea în pagină.
5. Respect regulile de scriere şi de punctuație.

P22. Scrisoarea

1. Respect părțile componente ale scrisorii.
2. Alcătuiesc textul propriu-zis conform temei propuse.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Urmăresc aranjarea în pagină.

P23. Mesajul electronic (sms, email, Messenger, viber,
etc.)

1. Respect părțile componente ale mesajului electronic: adresarea
potrivită, textul propriu-zis, formula de încheiere, semnătura.
2. Alcătuiesc textul propriu-zis conform situației propuse.
3. Respect ordinea ideilor.

P24. Caietul meu

1.
2.
3.
4.

P25. Citirea cu voce a unui text
cunoscut

1. Citesc cursiv, fluent, conștient textul.
2. Pronunț corect fiecare cuvânt.
3. Articulez corect toate cuvintele.

Caietul meu are aspect plăcut.
Scrierea este lizibilă.
Caietul este completat îngrijit.
Respect aşezarea în pagină, spaţiul între litere, cuvinte, teme15

4. Citesc expresiv, cu intonaţia potrivită.
5. Identific și explic cuvintele necunoscute.*4
P26. Textul (literar/ nonliterar)
citit la prima vedere

1. Citesc cursiv, fluid și conștient textul.
2. Articulez corect toate cuvintele.
3. Respect intonația impusă de conținut și de semnele depunctuație

P27. Textul analizat (în limita
standardelor)*5(Receptarea mesajului scris(citirea/lectura) )1. Citesc conştient şi corect.
2. Identific secvenţele narative, descriptive şi dialogate.
3. Delimitez timpul și locul acțiunii.
4. Desprind trăsăturile fizice şi morale ale personajelor.
5. Formulez ideile principale.
6. Folosesc cuvintele şi expresiile nou-învăţate.
7. Expun coerent și clar gândurile

P28. Povestirea despre textul
literar

1. Anunț titlul și autorul textului.
2. Explic (determin) modurile de expunere ale textului: narațiune,
dialog, descriere.
3. Explic vocabularul nou al textului. /Explic cuvintele textului.
4. Citesc enunțuri ce arată părțile textului: introducere, cuprins,încheiere.
5. Prezint întâmplările în succesiunea logică.
6. Descriu succint personajele textului: pozitive/negative.*
7. Exprim printr-un enunț atitudinea față de faptele personajelor(valori morale și estetice).*
8. Explic printr-un enunț învățătura/ideea textului.*P29. Poezia recitată

1. Anunț titlul şi autorul poeziei.
2. Recit toate versurile.
3. Rostesc corect şi clar cuvintele.
4. Recit expresiv.
5. Folosesc mimica și gesturile.

P30. Mijloacele artistice(identificare)

1. Stabilesc criteriul/cerinţa.
2. Identific comparaţia/ personificarea.
3. Explic sensul expresiei identificate.
4. Utilizez expresia în alt context (la solicitare).

P31. Textul literar povestit

1.
2.
3.
4.
5.
6.

P32. Personajul literar
caracterizat

1. Identific personajul literar.
2. Utilizez algoritmul propus pentru descriere.
3. Exprim atitudinea / opinia proprie faţă de comportamentul
personajului descris.
4. Expun coerent și clar gândurile.
5. Utilizez limbajul corespunzător.

Anunț titlul și autorul textului.
Redau conținutul textului.
Respect cele 3 părți ale textului: introducere, cuprins,încheiere.
Utilizez cuvinte cheie.
Folosesc cuvinte noi, expresii potrivite din text.
Expun coerent și clar fiecare gând.

44*pe parcursul anului*pe parcursul anului

55

16

P33.
Planul de idei (elaborare)

1. Delimitez părțile componente ale textului.
2. Formulez ideile principale pentru fiecare fragment.
3. Ordonez logic ideile textului.

P34. Transcriere de text

1. Transcriu corect cuvintele.
2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină

P35. Dictarea (scrierea dupădictare)1. Scriu corect cuvintele.
2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.

P36. Cuvinte cu ortograme

1. Identific ortograma/cuvântul ce conţine grupuri de litere.
2. Stabilesc regula de scriere corectă a cuvântului/ortogramei
3. Propun exemple similare.

P37. Prezentarea unui text
literar cunoscut

1. Numesc titlul, autorul textului.
2. Determin modul de expunere: narațiune, dialog, descriere.
3. Redau succint conținutul.
4. Exprim atitudinea proprie față de faptele personajelor (valori
morale și estetice).
5. Formulez învățătura/ideea textului.
6. Expun clar şi coerent gândurile.

P38. Prezentarea unei cărți citite

1. Numesc titlul, autorul, editura, anul ediției.
2. Relatez succint despre autor.
3. Redau succint conținutul.
4. Exprim gândurile şi sentimentele proprii faţă de carte.
5. Susţin unele afirmaţii prin citate din carte.*
6. Formulez concluzii.*
7. Expun coerent și clar gândurile.*

P39. Agenda de lectură

1. Completez grila/componentele agendei.
2. Exprim impresiile proprii despre carte.
3. Formulez clar şi corect ideile.
4. Respect regulile ortografice și de punctuație.

4.1.2. Matematică
P1

Produse recomandate
Scrierea numerelor
naturale

P2

Scrierea fracțiilor

P3

Reprezentarea fracțiilor

P4

Calcul oral în baza unui
exercițiu dat

Criterii de succes
1. Precizez cu câte cifre se scrie numărul și ce indică fiecare cifră.
2. Scriu numerele folosind cifre/litere.
3. Respect cerințele de scriere corectă.
1. Precizez în câte părți egale este împărțit întregul – numitorulfracției.
2. Precizez câte dintre aceste părți egale sunt luate în considerare –numărătorul fracției.
3. Scriu fracția: numărătorul, linia de fracție, numitorul.
1. Reprezint întregul într-un mod potrivit.
2. Împart întregul în atâtea părți egale, câte indică numitorulfracției.
3. Colorez/ hașurez atâtea părți egale, câte indică numărătorulfracției.
1. Calculez în minte.
2. Scriu răspunsul.
3. Efectuez proba (la necesitate).
17

P5

P6
P7

P8
P9

P10

P11

P12

P13

P14
P15
P16
P17

P18

1. Citesc cu atenție cerința.
2. Determin operația/ operațiile de efectuat și ordinea acestora.
3. Calculez în minte.
4. Scriu răspunsul.
1. Aranjez corect numerele în coloniță.
Calcul în coloniță
2. Efectuez calcule și scriu fiecare cifră a rezultatului.
3. Efectuez proba (la necesitate).
1. Observ exercițiul: Conține paranteze? Ce operații aritmetice
Determinarea ordinii
sunt?
operațiilor într-un exercițiu
2. Formulez regula corespunzătoare.
cu 2-3 operații, fără/cu
3. Aplic regula și indic ordinea efectuării operațiilor deasupraparantezesemnelor operațiilor în exercițiu.
1. Determin ordinea efectuării operaţiilor.
Rezolvarea unui exercițiu
2. Efectuez calculele.
cu 2-3 operații, fără/cu
3. Scriu răspunsul.
parantezeRezolvarea ecuațiilor simple 1. Precizez componenta necunoscută a operației.
2. Formulez regula aflării componentei necunoscute.
3. Aplic regula și scriu exercițiul de rezolvare.
4. Calculez.
5. Efectuez proba.
6. Scriu răspunsul.
1. Citesc cu atenție problema.
Rezolvarea problemelor
2. Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
simple3. Organizez datele într-o schemă potrivită.
4. Scriu rezolvarea prin exercițiu.
5. Scriu răspunsul problemei.
1. Citesc problema.
Rezolvarea problemelor
2. Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
compuse3. Organizez datele într-o schemă potrivită.
4. Elaborez planul de rezolvare a problemei.
5. Scriu rezolvarea cu plan/ cu justificări/ prin exercițiu.
6. Scriu răspunsul problemei.
1. Lecturez descrierea situației de problemă.
Rezolvarea de situații deproblemă din cotidian, care 2. Reformulez descrierea ca o problemă de matematică.
3. Organizez datele într-o schemă potrivită.
solicită calcule
4. Elaborez un plan de rezolvare.
5. Efectuez rezolvarea mental sau scris.
6. Scriu răspunsul.
1. Observ cu atenție suportul dat pentru formularea problemei.
Formularea problemelor
2. Îmi imaginez o situație potrivită.
3. Aleg date potrivite.3
4. Formulez condiţia problemei.
5. Formulez întrebarea problemei.
1. Înțeleg regula.
Formarea șirurilor de
2. Aplic regula și scriu șirul.
numere după o regulă dată1. Observ cu atenție șirul.
Completarea șirurilor de
2. Descopăr regula de formare.
numere/forme geometrice
3. Aplic regula și completez șirul.
1. Observ forma geometrică.
Recunoaşterea formelor
2. Îmi amintesc denumirea formei/ elementelor ei.
geometrice
3. Notez răspunsul conform cerințelor.
1. Aleg instrumentul de măsurare potrivit.
Efectuarea măsurărilor
2. Aleg unitatea de măsură potrivită.
3. Efectuez măsurarea.
4. Scriu rezultatul obținut.
1. Îmi amintesc relația între unitățile de măsură respective.
Transformări ale unităților
2. Judec într-un mod convenabil și efectuez mental transformarea.
de măsură
Calcul oral în bazaînțelegerii terminologiei
matematice

18

P19
P20

Determinarea valorii deadevăr a unei propoziții
matematice
Exercițiu lacunar(cu numere/ semne lipsă)P21Enunț lacunar(cu numere/ cuvinte lipsă)P22

Completarea tabelelor/schemelor

P23

Colaborarea în echipă

P24

Caietul meu

3. Scriu răspunsul.
1. Citesc cu atenție.
2. Mă întreb dacă este adevărat sau fals.
3. Notez răspunsul conform cerințelor.
1. Citesc cu atenție.
2. Determin conform cerințelor numărul/semnul care lipsește.
3. Completez exercițiul.
1. Citesc cu atenție.
2. Determin conform cerințelor fiecare număr/cuvânt care lipsește.
3. Completez enunțul.
1. Observ cu atenție tabelul/schema.
2. Formulez o întrebare referitoare la caseta care trebuie
completată, folosind terminologia matematică.
3. Răspund la întrebare și completez caseta.
4. Dacă este necesar, continui în mod analog.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
1. Caietul meu are aspect plăcut.
2. Scrierea este lizibilă.
3. Caietul este completat îngrijit.

4.1.3. Științe
Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Comunicarea orală/scrisă ainformației științifice

1.Expun informația.
2.Respect succesiunea ideilor.
3.Utilizez limbajul științific.

P2

Descrierea unor viziuni/ corpuri/organe/ sisteme de organe/
fenomene/ procese naturale sauvitale1.Stabilesc obiectul descrierii.
2.Respect algoritmul pentru descriere.
3.Găsesc asemănări şi deosebiri.
4.Expun informația coerent și clar.
5.Utilizez limbajul ştiinţific.

P3

Clasificarea ființelor umane(rase)/ organelor vitale ale
omului/ sistemelor de organe/proceselor/ fenomenelor naturale,vitale, sociale, psihologice

1.Stabilesc criteriul pentru clasificare.
2.Triez/ordonez/grupez.
3.Denumesc grupul obținut.

P4

Compararea corpurilor vii/
nevii/ proceselor vitale/psihologice

1.Stabilesc corpurile pentru comparare.
2.Găsesc asemănările şi deosebirile.
3.Formulez concluzii.
4.Expun clar şi coerent gândurile.
5.Utilizez limbajul ştiinţific.

P5

Realizarea unor investigații
simple1.Formulez întrebări și identific problema.
2.Stabilesc etapele de lucru.
3.Stabilesc mijloacele.
4.Colectez informații.
5.Parcurg etapele de lucru.
6.Efectuez măsurări.
7.Reprezint rezultatele în tabele, grafice, desene.
8.Formulez concluzia.

P6

Ordonarea unor corpuri/ organe

1.Stabilesc criteriul pentru ordonare.
19

vitale/fenomene/evenimente/etape 2.Ordonez.
3.Formulez concluzii.
P7

Observații asupra mediului
natural și social/ corpurilor/organelor corpului uman

1.Stabilesc obiectul supus observării.
2.Efectuez observarea
3.Respect succesiunea logică.
4.Consemnez (înregistrez, notez, desenez) rezultatele observării.
5.Prezint rezultatele observării.
6.Utilizez limbajul științific.

P8

Experimente simple

1.Respect regulile de securitate.
2.Respect algoritmul propus.
3.Prezint/descriu etapele experimentului.
5.Formulez concluzii.
6.Manifest interes şi disponibilitate.

P9

Modele schematice/ obiectuale/grafice ale corpului uman/organelor corpului uman/proceselor/ fenomenelor naturale
și vitale

1. Stabilesc obiectul/procesul/fenomenul.
2.Îmi amintesc/studiez structura, părțile componente ale
obiectului/procesului/fenomenului.
3.Modelez obiectul/procesul/fenomenul din materiale
corespunzătoare.
4.Explic modelul.
6.Lucrez cu acuratețe.
7.Manifest creativitate, originalitate.

P10

Sistematizarea informaţiei îndiverse forme

1.Stabilesc modalitatea de sistematizare a informației (tabel,schemă, etc.).
2.Selectez informaţia obţinută în urma lecturii/analizei.
3.Înregistrez informația (tabel, schemă, etc.)
4.Concluzionez.
5.Prezint informația utilizând limbaj științific.

P11

Analiza unor relații, acţiuni,
schimbări, consecinţe, efecte

1. Stabilesc relațiile/ acţiunile/schimbările/ consecinţele/efectele.
2.Formulez clar opinia/poziţia proprie.
3.Argumentez coerent.
4.Respect succesiunea logică.
5.Utilizez limbajul ştiinţific.

4.1.4. Istoria românilor și universală
Produse recomandate
P1
Comunicarea
informației
istorice
P2

Portofoliu laistorie

P3

Sursele istorice

P4

Arborele
genealogic

1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.

Criterii de succes
Expun succint informația cu caracter istoric.
Respect succesiunea ideilor expuse.
Ordonez cronologic şi logic informaţia selectată.
Utilizez adecvat termenii istorici în formularea enunţurilor.
Respect cerințele unui portofoliu.
Distribui/ aranjez materialele conform structurii.
Elaborez materiale de calitate.
Realizez materialele creativ şi original.
Respect algoritmul (timpul, autorul și subiectul expus) pentru
descrierea sursei istorice.
Identific asemănările şi deosebirile cu alte surse.
Expun coerent și clar informația.
Utilizez limbajul istoric.
Stabilesc modalității de elaborare a arborelui.
Colectez informațiilor despre membrii familiei.
Reprezint cronologic informațiile pentru fiecare membru al familiei.
Asigur un aspect estetic al lucrării.
20

P5
P6

Simbol al
localității/ blazon
al familiei
Personalitatea
istorică
caracterizată

P7

Posterul de grup

P8

Axa cronologică
(linia timpului)

5.
1.
2.
3.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
1.
2.
3.
1.
2.
3.
4.

P9

Harta istorică
mută

P10

Interviul/
Dialogul istoric

P11

Ghid turistic
pentru vizitatori

P12

Pliant/ Colaj

P13

Proiectul pe teme
istorice

1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.

P 14

Album de familie

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Prezint produsul.
Utilizez elemente semnificative ale localității/familiei
Abordez creativ simbolurile.
Asigur un aspect estetic al lucrării.
Utilizez algoritmul propus pentru caracterizare.
Caracterizez personalitatea evidențiind elementele specifice.
Identific caracteristicile comune cu alte personalități istorice.
Argumentez atitudinea / opinia proprie faţă de faptele personalității
istorice.
Expun coerent și clar gândurile.
Utilizez limbajul istoric.
Prezența elementelor de conținut istoric folosite adecvat.
Contribui la realizarea posterului.
Asigur un aspect estetic al lucrării.
Realizez axa cronologică.
Repartizez pe axa cronologică segmente de timp (ani, decenii,
secole).
Plasez pe axa cronologică evenimente istorice .
Urmăresc corectitudinea plasării evenimentelor istorice pe axa
cronologică.
Localizez pe harta mută spațiului istoric solicitatHașurez cu diferite culori teritorii/ spații indicate în legendă.
Plasez evenimente în spaţiul istoric.
Completez legenda hărţii cu simboluri și informații la simboluri.
Respect subiectul propus.
Formulez corect întrebările/răspunsurile.
Respect numărul propus de întrebări/ răspunsuri.
Urmăresc răspunsurile pentru fiecare întrebare.
Respect cerințele în prezentarea interviului/ dialogului.
Schițez/realizez harta traseului.
Indic locurile de vizitat pe traseul stabilit.
Descriu succint locurile de vizitat.
Selectez informații/ materiale conform subiectului propus.
Respect corectitudinea explicaţiilor, prezentărilor aduse.
Plasez logic informațiile/materialele în produs.
Asigur un aspect estetic al lucrării.
Identific şi selectez resursele materiale.
Elaborez şi structurez proiectul, precizez elementele de conţinut ale
proiectului.
Sunt creativ și urmăresc gradul de noutate pe care-l aduce proiectul în
abordarea temei sau în soluţionarea problemei.
Adun informații și fotografii ale membrilor familiei.
Selectez datele cele mai importante.
Ordonez informația cronologic.
Realizez un album în care fiecărui membru îi dedic /aloc cel puțin opagină.
Redau, pe scurt, istoria familiei sub forma unui arbore genealogic.
Folosesc limbajul istoric în prezentarea albumului.

21

4.1.5. Educația moral-spirituală
P1

Produse recomandate
Mesaj oral(emițător/vorbitor)

P2

Alfabetul valorilor

P3

Agenda faptelorbune (proces)P4

Târgul/ caravanade Crăciun
(organizare/coordonare)

P5

Expoziție Pascală
(atitudine)

P6

Mini-proiect de
grup

P7

Implicarea înacțiunicomunitare

P8

Cupoanele
voluntarului

P9

Proiect de acţiuni

Criterii de succes
Vorbesc pe un ton moderat, nici prea tare, nici prea încet.
Pronunț clar cuvintele, propozițiile, frazele.
Conversez privind în ochii persoanei cărei mă adresez.
Vorbesc fără să fac multe gesturi.
Comunic politicos, amabil și calm.
Respect drepturile tuturor.
Cunosc valorile morale care stau la baza relațiilor cu ceilalți oameni.
Cer și ofer ajutor cu plăcere celorlalți.
Acționez în favoarea altora sprijinindu-i.
Recunosc faptele bune, prezentând exemple.
Analizez propriul comportament, prin raportarea la normele valorice.
Manifest sensibilitate față de problemele celorlalți și a comunității.
Particip în acțiuni de binefacere/ caritate, ajutându-i pe ceilalți.
Notez în agendă, în mod regulat, faptele bune săvârșite, argumentândvaloarea lor.
6. Povestesc despre o faptă bună pe care am făcut-o și de care suntmândru.
1. Stabilesc scopul târgului și activitățile pe care dorim să le organizăm.
2. Obțin acordul pentru derularea târgului.
3. Identific spațiul, locul care trebuie amenajat și decorat.
4. Identific obiceiurile locale ce trebuie promovate și redescoperite.
5. Găsesc persoanele (învățător, director, părinți etc.) care pot oferi
sprijin și resursele necesare.
6. Coordonez buna desfășurare a activităților.
1. Recunosc obiceiurile Pascale specifice localității și țării mele.
2. Mă implic cu interes în activitățile organizate în clasă, la școală, în
comunitate.
3. Apreciez și promovez tradițiile și obiceiurile locale și naționale.
4. Respect regulile de bună purtare.
1. Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului și timpul
în care vom realiza.
2. Îi încurajez pe ceilalți membri ai grupului spre realizare.
3. Permit tuturor membrilor să se implice.
4. Completez atunci când consider că ideea mea este deosebită șivaloroasă.
1. Identific probleme în care aș putea să mă implic.
2. Caut ghidat modalități de implicare.
3. Stabilesc împreună cu colegii un plan de acțiuni și reguli concrete.
4. Manifest interes.
5. Respect planul de acțiuni și regulile propuse.
1. Decupez cupoanele.
2. Decorez cupoanele creativ pentru fiecare coleg.
3. Scriu sarcinile importante.
4. Mă implic în realizarea sarcinilor propuse.
1. Identific situația/problemă.
2. Formulez acțiuni de soluționare a problemei.
3. Argumentez necesitatea realizării acțiunilor.
4. Realizez acțiunile propuse treptat.
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
5.

22

4.1.6. Educația muzicală
Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Interpretarea
cântecului

1. Cunosc cuvintele și melodia cântecului.
2. Cunosc/redau corect elementele limbajului muzical.
3. Interpretez expresiv cântecul:a) Redau cu gestul mâinii linia melodică.
b) Improvizez/execut mișcări de dans potrivite ritmului melodiei.
c) Acompaniez ritmic melodia la tobă, tamburină, clopoţei, trianglu etc.
4. Respect poziţia corpului în timpul interpretării.

P2Audiția creației
muzicale

1. Respect regulile de audiere.
2. Cunosc/recunosc titlul și compozitorul.
3. Determin evenimentele sonore.
4. Determin/descopăr/stabilesc caracterul muzicii în fiecare evenimentsonor.
5. Îmi exprim impresiile despre creație.

P3

Caracterizareacreației muzicale

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

P4

Improvizarea
melodiilor

1. Aleg un instrument muzical (tobiţă, tamburină, clopoţei, xilofon, triangluetc.).
2. Creez un ritm/ un acompaniament ritmic după melodie/ după model/după criteriul propus.
3. Interpretez ritmul/acompaniamentul ritmico-timbral.
4. Transmit emoții prin această improvizare.

P5

Colaborarea înechipă

1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

P6

Improvizareamișcărilor de dans

1. Improvizez/ execut mișcări potrivite dansului.
2. Sincronizez artistic melodia și mișcările de dans.
3. Transmit emoții prin această improvizare.

Audiez/vizionez creația muzicală în varianta de interpretare propusă.
Numesc titlul (denumirea) creaţiei (lucrării).
Numesc compozitorul, autorul versurilor, cine interpretează.
Determin caracterul melodiei (cantabil, dansant, de marș).
Determin instrumentele muzicale care se evidențiază.
Caracterizez emoțiile, sentimentele, exprimate de melodie.
Argumentez în ce momente din viaţă poate să sune această creaţie
muzicală.

4.1.7. Educația plastică
Produse recomandate

Criterii de succes

P1Lucrări şi compoziţii
plastice realizate prinutilizarea diverselormateriale, instrumente şi
tehnici de artă1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez materialele / ustensilele corespunzătoare.
3. Realizez subiectul plastic prin tehnica studiată, obținândexpresivitatea plastică în pictură.
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).

P2

Lucrare plastică utilizândcreioanele colorate

1.
2.
3.
4.

Respect tema plastică şi subiectul.
Utilizez corespunzător/adecvat creioanele de diferite culori.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
23

P3

Lucrare plastică utilizândacuarela/guașul

1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
3. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P4

Lucrare plastică utilizândculoarea ca element delimbaj plastic

1.
2.
3.
4.
5.

Respect tema plastică şi subiectul.
Obțin prin amestecuri cromatice culori binare/nuanțe/tonuri.
Combin reușit/corespunzător/adecvat culorile în lucrare.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P5

Lucrare plastică utilizândpunctul/liniile

1.
2.
3.
4.

Respect tema plastică şi subiectul.
Utilizez punctul/liniile ca elemente decorative.
Construiesc motive decorative.
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P6

Lucrare plastică utilizândforma ca element de limbaj
plastic

1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Obțin forme spontane prin diferite tehnici și procedee.
3. Utilizez diferite forme plastice/spațiale îmbinate într-o
compoziție.
4. Execut lucrarea cu acurateţe.
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P7

Compoziție plastică

1.
2.
3.
4.
5.

Respect tema plastică şi subiectul.
Utilizez materialele / ustensilele corespunzătoare.
Combin reușit tehnicile de realizarea compoziției.
Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P8

Compoziție în materiale
naturale

1.
2.
3.
4.
5.

Respect tema plastică şi subiectul.
Combin/utilizez reușit materiale naturale.
Accentuez centrul compoziției prin tehnicile/materialele alese.
Execut lucrarea cu acurateţe.
Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.

P9

Colaborarea în echipă

1.
2.
3.
4.

Propun reguli pentru colaborarea în echipă.
Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Pot argumenta ideile propuse de echipă.

4.1.8. Educația fizică
Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Exerciții de front șiformații

1. Identific modelul de mișcare pentru fiece segment al corpului.
2. Execut corect exercițiile de front și formații în ritm susținut.
3. Respect regulile de acțiune individuală și în grup.

P2

Exerciții cu caracter
aplicativ (mers,
alergări, sărituri etc.)

1.
2.
3.
4.

P3

Exerciții dedezvoltare fizică
generală (EDFG)

1. Respect poziția inițială.
2. Aplic reguli de organizare/autoorganizare și desfășurare aactivităților practice.
3. Execut corect exercițiile de DFG.

Înțeleg/ explic terminologia exercițiilor cu caracter aplicativ.
Execut acțiunea motrică (alergarea, aruncarea, prinderea etc.).
Respect regulile de securitate.
Manifest insistență, curaj, răbdare și interes pentru creșterea
indicilor proprii.

24

4. Respect tehnica securității.
P4

Exerciții de atletism(săritură, alergare)

1. Respect poziția corpului.
2. Manifest rezistență în regim aerobic.
3. Acţionez cu indici potriviți de îndemânare în cadrul acţiunilor
motrice specifice.
4. Respect tehnica securității.
5. Manifest insistență, curaj, răbdare.

P5

Exerciții din
gimnastica de bază(rostogoliri, atârnări,semisfoară etc.)

1.
2.
3.
4.

P6

Jocul sportiv / Jocul
dinamic / ștafete

1. Descriu regulile elementare a jocului/ ştafetei, utilizândterminologia specifică.
2. Respect regulile jocului/ ștafetei.
3. Execut tehnica elementelor jocului/ ștafetei.
4. Acționez în activitatea de învățare
5. Manifest respect pentru adversar.

P7

Aruncarea mingii
Aruncarea/prinderea
obiectelor de pe loc şiîn mişcare

1. Respect poziţia corectă a corpului.
2. Arunc/prind corect obiectele de pe loc şi în mişcare.
3. Respect regulile de securitate.

P8

Colaborarea înechipă

1.
2.
3.
4.
5.

P9*

Turismul activ

1. Recunosc inventarul sportiv, utilizând terminologia specifică.
2. Utilizez corect inventarul sportiv.
3. Aplic mijloacele de orientare după elementele naturii pentrumăsurarea distanţei/determinarea condiţiilor meteorologice.
4. Respect regulile de comportament în excursie.

Respect poziția corpului.
Execut corect exercițiile propuse.
Manifest interes, insistență,curaj și răbdare.
Respect regulile de securitate.

Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la acțiunile colegilor.
Încurajez colegii în timpul activităţii.
Argumentez cu calmitate propriile acțiuni.
Respect regulile de securitate.

4.1.9. Educația tehnologică
Produse recomandate

Criterii de succes

P1. Elaborarea unuimeniu

1. Expun opinia privind varietatea produselor alimentare utilizate în
hrana omului.
2. Identific mâncăruri necesare unei alimentaţii sănătoase şimâncărurile care pot dăuna sănătăţii.
3. Recunosc cele trei mese principale ale zilei.
4. Elaborez un meniu sănătos.

P2. Lucrare practică depreparare a unor
bucate simple(tartine, salate)

1. Respect regulile de igienă şi protecţie a muncii.
2. Utilizez adecvat vesela, tacâmurile şi ustensilele de bucătărie.
3. Execut operaţii de preparare/ decorare a unor bucate simple(tartine, salate).
4. Realizez subiectul într-un mod individual şi creativ.

P3. Poster

1. Respect subiectul propus ca membru a unei echipe.
25

2. Mă implic activ.
3. Propun şi argumentez cu calmitate propriile idei.
4. Sunt receptiv la ideile colegilor.
P4. Confecţionarea unui
colaj

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Prezint subiectul reprezentat;
Argumentez selectarea materialelor;
Descriu etapele tehnologice de realizare a colajului;
Respect regulile de securitate;
Comentez aspectul estetic a lucrării;Realizez subiectul într-un mod individual şi creativ.

P5. Obiect decorativ(hârtie colorată,carton, materiale dereciclaj, materiale
naturale, etc.)

1. Respect tema şi subiectul propus;
2. Utilizez adecvat materialele;
3. Creez forme plane şi volumetrice din hârtie/carton/materiale dereciclaj;
4. Execut lucrarea cu acurateţe;5. Realizez subiectul într-un mod individual şi creativ.

P6. Lucrare practică
(broderie)

1. Respect subiectul propus.
2. Stilizez formele naturale ca să obţin motive decorative
tradiţionale.
3. Îmbin motive decorative ca să obţin compoziţii decorative.
4. Respect legităţile compoziţiei decorative de creare a ornamentului(ritmul, simetria)
5. Execut lucrarea cu acurateţe.
6. Realizez subiectul într-un mod individual şi creativ.

P7. Mesaj oral(creşterea şiîngrijirea plantelor)

1. Cunosc varietatea plantelor cultivate de om;
2. Recunosc condiţiile de creştere a culturilor legumicole şiplantelor decorative;
3. Descriu lucrările realizate pe sol;
4. Numesc factorii ce favorizează obţinerea unei roade bogate.

P8. Lucrare practică
(sădire/ creştere aplantelor)

1. Seamăn/ plantez o plantă.
2. Realizez activităţi de îngrijire a plantelor sădite.
3. Respect normele de igienă şi securitate a muncii.

P9. Asamblarea şidezasamblarea
modelelor de roboţi

1.
2.
3.
4.
5.

Identific tipurile de roboţi;Înţeleg legităţile roboticii;
Recunosc unităţile funcţionale ale robotului;Asamblez şi dezasamblează modele de roboţi;Realizez controlul manual, automat şi manumatic al modelelor deroboţi asamblaţi.

P10. Formă volumetrică
modelată

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Respect subiectul propus;
Aplic corect procedee de modelare a formelor volumetrice;
Creez forme în volum şi în relief;
Realizez subiectul într-un mod individual şi creativ;
Execut lucrarea cu acurateţe;Respect regulile de igienă şi securitate a muncii

P11. Colaborarea înechipă

1.
2.
3.
4.

Propun reguli pentru colaborarea în echipă.
Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Pot argumenta ideile propuse de echipă

26

4.1.10. Dezvoltare personală
Produse recomandate

Criterii de succes

P1

Expoziţie dedesene1. Respect tema propusă.
2. Mă implic (propun un desen realizat personal/ de cineva / împreună cu
cineva).
3. Sunt receptiv la ideile colegilor.
4. Argumentez calm implicarea personală în expoziţia de desene.

P2

Confecționare delucrări

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Respect normele de igienă și protecție a muncii.
Respect tema lucrării.
Respect etapele de lucru.
Utilizez schițe, scheme și diferite tehnici de lucru.
Execut lucrarea cu acuratețe.
Finisez lucrarea.

P3

Posterul

1.
2.
3.
4.
5.

Selectez informații și imagini la temă.
Propun mesaje scrise la temă.
Respect opiniile celorlalți.
Mă implic în definitivarea posterului.
Manifest disponibilitate de a prezenta posterul.

P4

Cod de reguli

1.
2.
3.
4.

Explic situația/problemă.
Formulez reguli.
Argumentez necesitatea respectării regulilor.
Demonstrez interes și disponibilitatea.

P5

Mesajulargumentativ

1.
2.
3.
4.

Alcătuiesc un enunț care exprimă clar opinia mea.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect ordinea ideilor.
Folosesc cuvinte adecvate subiectului de discuție.

P6

Concurs

1.
2.
3.
4.

Respect tema/cerinţele concursului.
Particip la fiecare etapă.
Exprim clar şi coerent ideile.
Manifest interes și disponibilitate.

P7

Program personalde acțiuni

1.
2.
3.
4.
5.

Stabilesc ghidat formatul programului
Enumer 5-6 acțiuni ce-mi protejează sănătatea.
Explic acțiunile alese.
Argumentez necesitatea realizării acțiunilor.
Exprim clar și concis gândurile.

P8

Programul zilnic

1.
2.
3.
4.
5.

Respect cerințele de prezentare.
Percep și planific corect timpul.
Ordonez activitatea de învățare/timp liber într-un tabel etc.
Prezint pe scurt regimul de activitate și odihnă a unul elev.
Exprim coerent și clar gândurile.

P9

Studiul de caz

1.
2.
3.
4.
5.

Descriu ghidat un studiu de caz (cauze, comportamente, consecințe)Exprim emoțiile privind situația respectivă.
Formulez clar opinia/poziția proprie.
Identific soluția potrivită situației descrise.
Argumentez opiniile formulate.

P10

Proiect de carieră

1. Prezint succint proiectul elaborat.
2. Respect cerințele de prezentare.
3. Argumentez ideile expuse clar și succint
27

4. Utilizez limbajul adecvat/specific.
5. Formulez concluzii.
6. Îi încurajez pe ceilalți colegi ai clasei pentru prezentarea proiectelor lor.
P11

Mini-proiectul degrup (cooperarea)

1. Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului și timpul încare îl vom realiza.
2. Pun în discuție idei și contribui cu informații relevante.
3. Îi încurajez pe ceilalți membri ai grupului să pună în discuție ideile lor.
4. Permit tuturor membrilor grupului să se expună.
5. Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
6. Îi ascult pe ceilalți și completez atunci când cred că ideea mea este
deosebită și valoroasă.

P12

Mini-proiectul în
grup (prezentarea
produsului)

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Respect cerințele de prezentare.
Prezint pe scurt mini-proiectul.
Argumentez clar și pe scurt.
Formulez concluzii.
Utilizez limbajul adecvat/specific.
Prezint clar și convingător.

P13

Prima mea carte

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Respect normele de igienă și protecție a muncii.
Respect tema lucrării.
Selectez informații și imagini la temă.
Respect etapele de lucru.
Utilizez schițe, scheme și diferite tehnici de lucru.
Execut lucrarea cu acuratețe.
Respect cerințele de prezentare.

P14

Activitate desimulare:evacuarea dinclasă

1. Recunosc semnalul de alarmare/evacuare.
2. Îmi păstrez calmul. Sunt calm.
3. Mă deplasez pe traseul de evacuare/ căile de evacuare din instituţia deînvăţământ (conform planului de evacuare).
4. Execut acţiuni conform situaţiei.
5. Mă prezint la locul stabilit.

P15

Prezentare
digitală

1.
2.
3.
4.
5.

Selectez informația corespunzător temei.
Aleg modalitatea de prezentare electronică.
Respect etapele de lucru pentru prezentarea electronică.
Respect cerințele de elaborare a prezentării în format electronicPrezint explicit și coerent.

P16

Reportaj

1.
2.
3.
4.

Stabilesc scopul și tematica reportajului.
Urmez pașii conform algoritmului prestabilit.
Respect cerințele de elaborare a mesajului.
Prezint clar și convingător

P17

Emisiune pentru
copii

1. Stabilesc scopul şi tematica emisiunii.
2. Stabilesc locul realizării emisiunii.
3. Respect cerinţele de prezentare a emisiunii.
4. Prezint clar, coerent produsul.

P18

Jurnal de vizită /excursie/ impresii

1.
2.
3.
4.

Identific obiectivele pentru realizarea produsului.
Stabilesc locul desfăşurării acţiunii.
Respect tehnica securităţii vieţii.
Respect cerinţele şi timpul propus.

28

4.1.11. Limba străină I (al treilea an de studiu)
Produse recomandate

Criterii de succes

P1. Recunoaşterea sunetelor, acuvintelor, a enunţurilor
simple în mesajul scris şioral

1. Recunosc cuvântul şi grupul de cuvinte în mesajul oral şi scris.
2. Rostesc clar cuvinte şi grupuri de cuvinte în mesajul oral şi
scris.
3. Recunosc cuvinte, grupuri de cuvinte într-un text necunoscut.
4. Alcătuiesc enunţuri simple cu vocabularul învăţat.

P2. Comunicarea orală.
Formularea propoziţiilor
simple1. Folosesc regulile învăţate în alcătuirea mesajului oral.
2. Selectez şi asociez enunţul simplu şi cu imaginile
corespunzătoare.
3. Expun corect şi clar gândurile.
4. Utilizez formule de politeţe corespunzătoare conţinutului
tematic, a situaţiei.

P3. Alcătuirea unui dialog scurt
şi simplu la tema propusă

1. Reproduc formule de politeţe simple în situaţii de comunicare
concrete.
2. Alcătuiesc enunţuri simple după un model.
3. Utilizez formule de iniţiere, menţinere, încheiere a unui dialog.
4. Ajut interlocutorul în caz de necesitate.

P4. Formularea unorrăspunsuri şi întrebări
simple, adecvate unei
situații, text, tablou, dialog

1. Formulez întrebări simple la tema propusă.
2. Alcătuiesc întrebări simple în bază de text informativ sau
dialog.
3. Asociez informaţia din tablou cu anumite întrebări.
4. Răspund la întrebări de tipul: Cine? Ce? Cum este? Ce face?
Când? Unde?
5. Utilizez corect structura enunţului interogativ.

P5. Descrierea orală sau scrisă
a unei persoane/imagini,oral sau scris în bază desuport de cuvinte şiîntrebări

1. Expun coerent şi clar fiecare gând.
2. Utilizez vocabularul activ corespunzător situaţiei prezentate.
3. Asociez textul prezentat cu imagini potrivite.
4. Dau dovadă de succesiune logică în descrierea de persoane şi
imagini.

P6. Citirea cu voce a unui text
cunoscut

1.
2.
3.
4.
5.

P7. Textul (literar/ nonliterar)
citit la prima vedere

1. Citesc cursiv, fluid și conștient textul.
2. Articulez corect toate cuvintele.
3. Respect intonația impusă de conținut și de semnele depunctuație

P8. Redarea conținutului unuidialog, text cunoscut
citit/audiat

1. Anunţ titlul textului.
2. Asociez corect unele informaţii din text cu documente
iconografice (imagini, plan).
3. Respect ordinea cronologică a evenimentelor din text.
4. Identific eroii principali.
5. Utilizez cuvinte cheie din text/dialog pentru a reda conţinutul.

P9. Reproducerea unor poezii,
cântece simple

1.
2.
3.
4.

Citesc corect, fluent toate cuvintele.
Citesc expresiv cu intonaţia potrivită.
Înțeleg sensul fiecărei propoziţii.
Selectez din text enunţurile corespunzătoare imaginilor.
Selectez cuvintele cheie din text.

Anunţ titlul şi autorul poeziei.
Recit expresiv toate versurile.
Rostesc corect şi clar cuvintele.
Folosesc mimica şi gesturile.
29

P10 Conversaţie

1.
2.
3.
4.

Construiesc corect enunţuri simple.
Formulez întrebări simple despre identitatea interlocutorului.
Alcătuiesc răspunsuri succinte.
Utilizez vocabularul corespunzător temei de conversaţie.

P11 Prezentarea unui monolog
succint la tema propusă

1. Utilizez cuvintele corespunzătoare temei propuse.
2. Construiesc corect gramatical propoziţii simple.
3. Caracterizez succint în baza de suport de cuvinte, întrebări.

P12 Scrierea/copiereaenunţurilor simple atextului de mică extindere
din manual

1. Scriu corect gramatical cuvinte şi grupuri de cuvinte.
2. Scriu cu acurateţe.
3. Respect semnele diacritice, de punctuaţie, alineatul.

P13 Scrierea după dictare

1. Scriu corect cuvintele cunoscute.
2. Respect semnele diacritice, de punctuaţie, alineatul.
3. Scriu lizibil cu acurateţe.

P14 Scrierea unei scrisori scurte(de invitaţie, de acceptare,de refuz), mesaje
electronice, cărţi poştale
scurte şi simple (deaniversare, de felicitare
etc.)

1.
2.
3.
4.

Respect părţile component ale scrisorii/invitaţiei.
Respect ordinea de idei.
Utilizez vocabularul corespunzător situaţiei expuse .
Respect regulile descriere şi punctuaţie.

P15 Realizarea de indicații
/instrucţiuni/formular/fişăîn completarea de orar
agenda lucrul cu harta aplanului simplu şi aactivităţii de învăţare

1.
2.
3.
4.

Înţeleg corect instrucţiunile.
Realizez instrucţiunile corespunzător ordinii expuse.
Prezint cu uşurinţa planul realizat.
Respect structura de completare a fişei formularului agendei şia planului.

P16 Colaborarea în echipă

1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

4.2. Produse școlare opționale
MECD se aplică și în cadrul disciplinelor opționale, învățătorul având posibilitatea de aformula propriile produse școlare și a elabora criterii de succes după modelul disciplinelor
obligatorii înrudite.
Învățătorul poate propune produse opționale și în cadrul disciplinelor obligatorii – un produsopțional într-un modul, prin corelare cu o finalitate curriculară. Produsul opțional poate fi selectat
din lista exemplelor propuse sau elaborat personal în unitate cu un sistem de criterii.
Propunerea unui produs opțional se va argumenta în funcție de necesitățile și interesele elevilor
sau alți factori, învățătorul asumându-și responsabilitatea pentru impactul asupra elevului.
În proiectările didactice, produsul opțional se va marca cu asterisc și se va prezenta deplin,împreună cu criteriile de succes.

30

Exemple de produse opționale, clasa a IV-a:
Limba și literatura română: Rebusul • Mesajul scris • Completarea caietului •Minireferatul • Harta textului • Graficul emoțiilor • Portretul cuvântului • Profilul
personajului • Reportajul • Scrisoare personajului literar
Matematică: Numărare cu startul, finalul şi pasul dat, în ordinea precizată • Schimb de bani
• Formularea regulii de formare a unui șir de numere/forme geometrice/rezultate ale unormăsurări • Scheme-lanț de calcule • Organizarea tabelară a unor informații date/selectate •Forme geometrice, desenate/modelate • Proiect

5. PROIECTAREA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI
5.1. Proiectarea eșalonată a ECD
Proiectarea didactică reprezintă activitatea complexă de concepere anticipată atât adesfăşurării de ansamblu a procesului instructiv-educativ, cât și a componentelor sale, a modului încare acestea vor relaţiona şi se vor determina reciproc la toate nivelurile.
Proiectarea demersului didactic la o disciplină școlară solicită cadrului didactic gândirea înavans a derulării evenimentelor la clasă, o prefigurare a predării, învăţării şi evaluării, eșalonată pedouă niveluri intercondiționate: proiectarea de lungă durată (pentru un an școlar, un semestru, o unitate de învățare):proiectarea modului de administrare a disciplinei; proiectarea unităților de conținut;
 proiectarea de scurtă durată:elaborarea proiectelor de lecție (sau altă formă de organizare, deexemplu, excursie).
Cadrele didactice au dreptul să realizeze la începutul anului școlar doar proiectarea
administrării disciplinei și a primulei unități de învățare (primului modul), iar proiectareaurmătoarelor unități de învățare să o realizeze pe parcurs, pe măsura finalizării implementării
proiectului unității anterioare.
Prin contrapunerea nivelurilor de proiectare, se evidențiază elementele prin care se va realiza
implementarea proiectării eșalonate a ECD în anul de învățământ 2018-2019:
Proiectarea de lungă durată
Proiectarea
Proiectarea
administrării
unităților de învățare
disciplinei(a modulelor)
Competențele
Sub-competențele prevăzute
specifice disciplinei
pentru modul
Succesiunea unităților
de învățare în anEșalonarea timpului:
nr. total de ore pe an;
nr. de ore pe module

Proiectarea de scurtă durată
Proiectarealecțiilor

Sub-competențele selectate pentrulecțieObiectivele lecției
Succesiunea subiectelor tematice Succesiunea evenimentelorîn modul
instrucționale (sau a etapelor ERRE)
Repartizarea timpului:
Administrarea timpului:
nr. total de ore la modul;
durata lecției;date calendaristice la fiecare
durata fiecărei etape a lecției
subiect tematic

31

Resurse:
nr. paginilor respective din
manualul aprobat de MECC;
alte resurse la discreție

Eșalonarea
evaluărilor peparcursul anului (peunități de învățare/module, semestre):evaluări inițiale,
formative în etape,sumative

Strategiile didactice: forme; metode, și
procedee; mijloace
Strategiile de evaluare: tipul evaluării;instrumentul de evaluare (în cazul încare evaluării instrumentale);produsele școlare vizate (în cazul
evaluării instrumentale)
Repartizarea evaluărilor (inițiale; Descrierea
formative în etape; sumative)
demersului proiectat
pe parcursul modululuiOpțional:Repartizarea
produselor pentru evaluări
formative în etapepe parcursul modulului

5.2. Proiectarea de lungă durată din perspectiva ECD
Proiectul de lungă durată: include proiectarea administrării disciplinei și proiectele unităților de învățare; este un document managerial care se întocmește de către cadrul didactic la începutul anuluişcolar pentru fiecare disciplină de învăţământ și admite operarea unor ajustări, dezvoltări peparcursul anului, în funcție de dinamica reală a clasei de elevi; trebuie să constituie un instrument funcțional care să asigure un parcurs ritmic alconţinuturilor și evaluărilor în cheia paradigmei ECD, punctat pe structura anului școlar și orientat
spre realizarea finalităților curriculare de către elevii clasei.
 este oportun să poarte un caracter personalizat realizând o confluență a normativității
didactice cu creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru
elev; proiectările de lungă durată editate pot fi folosite ca repere pentru demersul personalizat.
5.2.1. Proiectarea administrării disciplinei
Proiectul administrării disciplinei va avea următoarea rubricație:Disciplina: ...................................................................
Competențele specifice:……………………………………………………
………………etc.
Resurse bibliografice:
1. ……………………………………………………
2. ………………etc.
Administrarea disciplinei:
Nr. de ore/săpt.
Nr. de ore/anUnitățile de învățare
(modulele)

Nr. deore/modul

32

EI

Evaluări
EFE

Observații
ES

Indicații pentru completarea rubricilor Disciplina – se scrie denumirea disciplinei în conformitate cu Planul-cadru.
 Competențele specifice disciplinei – se transcriu din curriculum disciplinar (v. Concepția
didactică a disciplinei);
 Nr. de ore/săptămână – se scrie în conformitate cu Planul-cadru.
 Nr. de ore/an – se calculează în funcție de structura anului școlar care este stabilită pentru
fiecare an şcolar în parte de către MECC al Republicii Moldova.
 Evaluări – se proiectează numărul de evaluări inițiale (EI), formative în etape (EFE) și sumative(ES) în fiecare modul; astfel, cadrul didactic va putea să-și clarifice dacă repartizarea orelor pe
module îi va permite să deruleze eficient procesul ECD; totodată, se creează o viziune deansamblu asupra procesului didactic la disciplină (a se vedea recomandările din tabelul 3).

Atenție! Pentru a asigura continuitatea implementării cu succes a ECD la nivelul claselor a IVa și a V-a, la disciplinele cu 1-2 ore pe săptămână se vor proiecta 2-4 evaluări sumative
anual (inclusiv cele semestriale).
 Unitățile de învățare (modulele) – pot fi eșalonate preluând denumirile modulelor din
curriculum la disciplină (v. Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp) sau
denumirile capitolelor (modulelor) din manualul aprobat de MECC pentru anul în curs.
 Nr. de ore/modul – se proiectează orientativ, ținând cont de: recomandările din curriculum ladisciplină (v. Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp); conținuturile respective din
manual; complexitatea conţinuturilor; ritmul de învățare al elevilor etc.
 Observații – modificările care, eventual, vor surveni pe parcursul anului şcolar.
 Cadrul didactic are libertatea de a completa tabelul Administrarea disciplinei cu alte rubrici careîi pot facilita activitatea de proiectare. De exemplu:poate face o demarcaţie între semestre; poate
include rubrica Săptămâna destinată repartizării orientative pe săptămâni a orelor rezervate
pentru parcurgerea modulului (de ex., S1, S2…etc. sau prin precizarea perioadelorcalendaristice).
Tabelul 3. Recomandări privind proiectarea evaluărilor la disciplinele școlare în clasa a IV-aAtenție! Tabelul de mai jos are caracter orientativ. Cadrul didactic poate să-și personalizeze
demersul în funcție de necesitățile clasei, abordând cu o manieră individuală elevii.
Limba și literatura română
Unitățile de învățare
(modulele)
1. Patriotism
2. Chibzuinţă
3. Sârguință
4. Prietenie
5. Credință
4,5 module
5. Credință (continuare)
6. Sensibilitate6

Nr. ore/
modul
24
22
23
23
13
105 ore
12
24

EI
EFP
Semestrul 1
1
la discreția CD6
1
la discreția CD
1
la discreția CD
1
la discreția CD
1
la discreția CD
Total semestrul 1
5
la discreția CD
Semestrul 2
1
la discreția CD
1
la discreția CD

CD – cadrul didactic

33

Nr. evaluări
EFE

ES

2
2
2
2
1-2

1 (test)2 (probă orală și test)
1 (test)2 (probă orală și test)
1 (test de ev. finală)9-10

7 (5 scrise, 2 orale)

1-2
2

1 (test)2 (probă orală și test)

7. Bunăvoință
8. Responsabilitate
9. Devotament
10. Curiozitate

24
21
23
22

5,5 module

126 ore10 module

231 ore1
la discreția CD
1
la discreția CD
1
la discreția CD
1
la discreția CD
Total semestrul 2
5
la discreția CD
Total an:10
la discreția CD

2
2
2
2

1 (test)2 (probă orală și test)
1 (test)2 (probă orală și test anual)

10-11

9 (6 scrise, 3 orale)

19-21

16 (11 scrise, 5 orale)

Matematică
Unitățile de învățare
(modulele)
1. Evocare prin exerciții și
probleme
2. Numere naturale până la un
milion3. Adunarea și scăderea numerelor
naturale, până la un milion
4. Înmulțirea și împărțirea numerelor
naturale, până la un milion

3,5 module
4. Înmulțirea și împărțirea
numerelor naturale, până la un
milion (continuare)
5. Fracții
6. Elemente de geometrie șimăsurări
7. Matematica în viața noastră.
Recapitulare finală

Nr. ore/
modul
10

EI
Semestrul 1
1 (la finele

Nr. evaluări
EFP
EFE

ES

modululuievocativ)la discreția CD

14

1

la discreția CD

2

1

16

1

la discreția CD

2

1

20

1

la discreția CD

2

1

la discreția CD

63

Total semestrul 1
60 ore4
Semestrul 2
20

1

la discreția CD

2

1

14

1

la discreția CD

2-3

1

24

2

la discreția CD

2-3

1

14

la discreția CD

3,5 module

72 ore7 module

132 oreUnitățile de învățare
(modulele)

Nr. ore/modul

Total semestrul 2
4-5
Total an:
8-9

la discreția CD la discreția CD

1 (anuală)la discreția CD

6-9

4

la discreția CD

12-15

7

Nr. evaluări
EFP
EFE

ES

Științe

1. Omul pe Pământ
2. Omul ființă biologică
2 module
3. Omul – ființă rațională și
socială
4. Eu și lumea

5
10
15 ore

EI
Semestrul 1
1
1
Total semestrul 1
2
Semestrul 2

la discreția CD
la discreția CD

1
1-2

1

la discreția CD

2-3

1

11

1

la discreția CD

1-2

7

1
Total semestrul 2
2
Total an:4

la discreția CD

1

1

la discreția CD

2-3

1

la discreția CD

4-6

2

2 module

18 ore4 module

33 ore34

Unitățile de învățare
(modulele)
1. Istoria ne învaţă
2. Fapte şi personalităţi istorice
1,5 module
2. Fapte şi personalităţi istorice(continuare)
3. Valori şi tradiţii în istorie

Istoria românilor și universală
Nr. evaluări
Nr. ore/
modul
EI
EFP
EFE
Semestrul 1
71
la discreția CD
1-2
81
la discreția CD
1-2
Total semestrul 1
15 ore2
la discreția CD
2-4
Semestrul 2

ES
1
1

11

1

la discreția CD

2-3

7

1
Total semestrul 2
2
Total an:4

la discreția CD

1-2

1

la discreția CD

3-5

1

la discreția CD

5-9

2

Nr. evaluăriEFP
EFE
la discreția CD
2-3
la discreția CD
3-4

ES
1
1

la discreția CD

5-6

2

Nr. evaluări
EFP
EFE

ES

1,5 module

18 ore3 module

33 oreEducația moral-spirituală
Semestrul

Nr. oreSemestrul 1
Semestrul 2

15
18
33 oreEI
1
1
Total an:2

Educația muzicală
Unitățile de învățare
(modulele)

Nr. ore/modul

1. Muzica poporului meu:Creaţia muzicala populară

EI
Semestrul 1

15

1

la discreția CD

2-3

1

Semestrul 2
2. Muzica poporului meu:
Muzica academică
2 module18

1

la discreția CD

2-3

1

33 oreTotal an:2

la discreția CD

4-6

2

Nr. evaluări
EFP
EFE

ES

Educația plastică
Unitățile de învățare
(modulele)

Nr. ore/modul

1. Materiale, instrumente şi
tehnici de artă2. Elemente de limbaj plastic
2 module

7

1

la discreția CD

1-2

8

1
Total semestrul 1
2
Semestrul 2
1
1
Total semestrul 2
2
Total an:4

la discreția CD

1-2

1

la discreția CD

2-4

1

la discreția CD
la discreția CD

2-3
1-2

1

la discreția CD

3-5

1

la discreția CD

5-8

2

EFE

ES

15 ore3. Iniţiere în compoziţie
4. Iniţiere în artele plastice

EI
Semestrul 1

10
8

2 module

18 ore4 module

33 oreEducația fizică
Semestrul

Nr.
ore

Test

Nr. evaluări
Testare prin
EFP

Test
35

morfologic

motricexerciții de control

Semestrul 1

30

1

3-4

la discreția CD

Semestrul 2

36

1

3-4

la discreția CD

2-3 (probe
practice)
2-4 (probe
practice)

1 (probă
practică)1 (probă
practică)4-7 (probe
practice)

2 (probe
practice)

Total an:
66
ore

2

6-8

la discreția CD

Educația tehnologică
Semestrul

Nr module

Nr. ore

1-2
1-2

15
18

2-4 module

33 oreSemestrul 1
Semestrul 2

EI
1-2
1-2
Total an:2

EvaluăriEFP
EFE
la discreția CD
2-3
la discreția CD
2-3

ES
1
1

la discreția CD

2

7

4-6

Dezvoltarea personală
Unitățile de învățare
(modulele)

Nr. ore/modul

1. Arta cunoaşterii de sine şi aceluilalt

7

2. Asigurarea calităţii vieţii

6

3. Mod sănătos de viaţă
Total semestrul 1

2
15

3.Mod sănătos de viață (continuare)
4. Proiectarea carierei profesionaleși dezvoltarea spiritului
antreprenorial
5. Securitate personală
Total semestrul 2
5 module

33 ore

EI
Semestrul 1
1

Nr. evaluăriEFP
EFE
la discreția CD

1

la discreția CD

1

la discreția CD
la discreția CD

2

5

1
3
Semestrul 2
la discreția CD

la discreția CD

1

6

1

la discreția CD

1

7
18

1
2-3
Total an:la discreția CD
la discreția CD

1
3

5-6

la discreția CD

5

1

ES

1

1
2
semestriale

Limba străină (engleză)Unitățile de învățare
(modulele)
1.
2.
3.
4.

M1
M2
M3
M4
4 module

5. M5
6. M6

Nr. ore/
modul

EI

7
8
7
8

1
1
1
1

30 ore

4

11
13

1
1

EFP
Semestrul 1
la discreția CD
la discreția CD
la discreția CD
la discreția CD
Total semestrul 1
la discreția CD
Semestrul 2
la discreția CD
la discreția CD

7

Nr. evaluări
EFE
1
1-2
1
1-2

ES
2 (probă orală și test)
2 (probă orală și test)

4-6

4 (2 orale și 2 scrise)

2-3
2-3

1 (test)2 (probă orală și test)

Disciplina Dezvoltare personală nu se apreciază cu calificative. La finele fiecărei unități de învățare se va
realiza o evaluare formativă în etape, iar la finele fiecărui semestru se va realiza o evaluare acomportamentului elevilor sau autoevaluare prin completarea unei grile similare tabelului „Copilul la școală”
propus în Tabelul de performanță.
36

7. M712

1

3 module

36 ore3

7 module

66 ore7la discreția CD
Total semestrul 2
la discreția CD
Total an:la discreția CD

2-3

1 (test)6-9

4 (1 orală și 3 scrise)

10-15

8 (3 orale și 5 scrise)

5.2.2. Proiectarea unităților de învățare (modulelor)
Proiectele unităților de învățare (modulelor) vor avea următoarea rubricație:Modulul:..............................................
Nr. de ore alocate:..............................
Sub-competențe

Detalieri deconținut

Nr.de
ore

Data

Resurse Evaluare Observații

Indicații pentru completarea rubricilor
 Modulul – se trece numărul de ordine și denumirea modulului în conformitate cu eșalonarea dintabelul Administrarea disciplinei. Proiectarea la nivel de modul poate fi realizată atât la începutul
anului școlar, cât și pe parcurs – pe măsură ce se finalizează implementarea proiectului
modulului anterior.
 Nr. de ore alocate – se trece numărul corespunzător din tabelul Administrarea disciplinei.
 Sub-competențe – în variantă schematică, se transcriu numerele de ordine ale tuturor subcompetențelor prevăzute pentru modulul dat în curriculum disciplinar (de exemplu: 3.1; 3.2; 3.3etc.). Dacă se consideră necesar, se transcriu din curriculum.
 Detalieri de conținut – se eșalonează subiectele tematice pentru secvențe de 1-3 ore, care pot fi
preluate din manualul aprobat de MECC, din lista de conținuturi din curriculum disciplinar; apoi,
în funcție de specificul disciplinei, creativitatea pedagogului și alți factori, se explicitează
parcursule elevilor la fiecare lecție – mai succint sau mai desfășurat.
 Data – se trec datele calendaristice pentru fiecare subiect tematic indicat în coloana anterioară,ținând cont de structura anului școlar.
 Resurse – se indică paginile din manual și, eventual, din suporturi didactice auxiliare, pentru
fiecare subiect tematic. La discreția învățătorului, pot fi notate și alte elemente (materiale
didactice, forme de organizare a activităţilor ş.a.)
La nivelul unității de învățare, nu este obligatoriu de a proiecta metodele și formele activității
didactice la lecții. La dorință, referințe la acest aspect pot fi făcute în detalierea conținuturilor.
 Evaluare – înscrierile din această coloană vor indica lecțiile în cadrul cărora se proiectează
evaluarea:inițială (EI);formativă în etape (EFE); sumativă (ES), inclusiv anuală (EA).
• La început de an, semestru, modul, se proiectează o evaluare inițială (de tip formativ).
• La disciplinele Limba română și Matematică, la finele fiecărui modul este obligatorie oevaluare sumativă, după care se rezervează timp pentru activități postevaluative diferențiate.
Pentru un modul voluminos, pot fi proiectate două evaluări sumative – una secvențială, alta
finală. La celelalte discipline, evaluări sumative se vor realiza doar la semestru, iar la fine demodule se vor desfășura evaluări formative în etape.

37

•

Repartizarea evaluărilor formative în etape se va face în corespundere cu ritmul de învățare
al elevilor, alți factori eventuali (fig.1). Evaluările formative punctuale și cele interactive au
ca funcție prioritară învățarea. De aceea nu este necesar de a le proiecta la nivel de modul,
acestea se vor proiecta la nivel de lecții.
Înscrierile din rubrica Evaluare se complementează cu produsele selectate pentru evaluările
formative în etape. De exemplu, abrevierea EFE (P1, P2) înseamnă că evaluarea formativă
în etape se va realiza pe baza produselor P1 și P2 din lista produselor școlare recomandate ladisciplina respectivă (cap. 4).

Atenție! Este important ca totalitatea produselor școlare supuse evaluării formative în
etape pe parcursul modulului să asigure o acoperire deplină a sub-competențelor care vor
fi vizate prin evaluarea sumativă la finele modulului (deoarece, conform curriculumului
disciplinar, „evaluările realizate la finele modulului vor demonstra posedarea subcompetenţelor” respective).

Limba și literatura română
Modulul 2. Chibzuință
Nr. de ore alocate: 23 ore

Exemplul 1
Subcompetențe
1.
2.
1.1.
1.2.

3.

1.4.
1.7.

4.

2.1.
5.
2.5.
3.1.
3.4.
4.1.
5.6.
5.7.

6.
7.
8.
9.
10.

1.2.

Nr.
ore

Detalieri de conținut

11.

Factorii constituenţi ai limbajului: emiţător,mesajul, destinatarul. Situaţie de comunicare.
De şapte ori măsoară... Lectura imaginii.
Comunicarea în acţiune. Harta proiectului degrup ,, Şcoala - casă cu minuni.” (I)Calităţile citirii: corectă, conştientă, cursivă.
Lectura interogativ-interpretativă a textului,,Culoarea, mirozna şi foşnetul acelei cărţulii”
de Ion Druţă.
Formularea ideilor principale. Planul simplu deidei. Explorarea textului,, Culoarea, mirozna şifoşnetul acelei cărţulii’’ de Ion Druţă.
Punctul. Două puncte. Virgula la enumerare şi în
vocativ. Text-suport ,,Culoarea, mirozna şifoşnetul acelei cărţulii’’ de Ion Druţă.
Tainele cărţii (4). Elementele componente alecărţii.
Elementele componente ale cărţii. Mini-proiect:
Cartea.
Elemente de prozodie. Strofa. Textul ,,Cuvintele” de Ştefan Tudor.
Automatizarea tehnicii lecturii cu voce şi în
gând. Lectura interogativ-interpretativă atextului ,,Cuvintele” de Ştefan Tudor.
Cum poţi forma cuvinte noi?Familii de cuvinte.
Tehnica scrisului - perfecţionare continuă.
Exerciţii aplicative.
Evaluare sumativă (orală)8

Manualul recomandat de MECC

38

Data

ResurseEvalu
are

M8.p.23

EI

M.p.24

EFP
(P23)

1
1
1
M.p.25
1
EFE
(P16,
P17)

1
1
1
1

M.p.26
M.p.27
M.p.28M.p.29

1

EFP
(P27)

M.p.30
1
1

Test

ESO (I)

Obs.

1.4.
1.7.

12.

Exerciţii de recuperare, ameliorare, dezvoltare.

1

13.

Scrierea corectă a ortogramelor.
Lectura interogativ-interpretativă a textului,,Coridorul ispitei ”după Voltaire. Structura
textului oral: introducere, cuprins, încheiere.
Planul simplu de idei. Succesiunea informaţiei.
Formularea ideilor principale. Text-suport,,Coridorul ispitei ”după Voltaire.
Compoziţie după un șir de imagini. Oriunde,oricând poţi să înveţi!Organizarea textului
redactat. Titlul textului. Tema. Ideea principală.
Desfăşurarea ideilor într-un plan simplu (îngrupuri mici).
Compoziţie după un șir de imagini. Oriunde,oricând poţi să înveţi! Corectări de conţinut
(succesivitatea gândurilor, părţilor textului,legătura dintre ele, alineate şi ortografie, scrierea
şi aranjarea corectă în pagină. Redactarea
compoziţiei. Scrierea textului pe ciornă.
Compoziţie după un șir de imagini. Oriunde,oricând poţi să înveţi! Exerciţii de post-scriere.
Tainele cărţii (5). Cărți scrise de același autor
sau cărţi cu texte literare despre chibzuinţă.
Impresii despre textul ,,Cât un fir de neghină”,după Emil Gârleanu.
Comunicarea în acţiune. Prezentarea proiectuluide grup: Școala — casă cu minuni. Întrebarecheie: În ce mod școala mă face să fiu chibzuit?
(III)
Atelier de lectură, creație și discuție. Exerciţii
aplicative recapitulative.
Evaluare sumativă
Analiză, recuperare, ameliorare.

1

14.
1.4.
1.6.

15.

1.7.
2.1.

16.

2.2.
2.5.
3.2.
3.3.

17.

3.5.
3.6.
4.4.
5.5.
5.7.

18.
19.

20.
2.1.
3.2.
4.4.

21.
22.
23.

Exemplul 2
Subcompetențe
4.1.
4.2.

2.

4.3.

3.

4.4.

4.

4.5.

4.
5.
6.
7.

M.p.32
1

EFP
(P35)

M.p.33
1
M.p.34
1

EFE
(P31,
P26)
EP (P14)1

1
1
M.p.351

EP (P11,
P12)

M.p.36

1
1
1

Test

ES(II)

Matematică
Modulul 6. Fracții
Nr. de ore alocate: 14 ore
Nr.
ore

Detalieri de conținut
1.

M.p.31

Formarea, citirea, scrierea, reprezentareafracţiilor. Predare - învățare
Formarea, citirea, scrierea, reprezentareafracţiilor. Consolidare – dezvoltare
Formarea, citirea, scrierea, reprezentareafracţiilor. Aplicare
Formarea, citirea, scrierea, reprezentareafracţiilor. Analiză - sinteză
Adunarea fracţiilor cu acelaşi numitor. Predare învățare
Adunarea fracţiilor cu acelaşi numitor. Aplicare.
Scăderea fracţiilor cu acelaşi numitor. Predare învățare
Scăderea fracţiilor cu acelaşi numitor. Aplicare.
39

Data

Resurse1

M.(66)

1

M.(67)

1

M.(68)

1
1

Test, Fișediferențiate
M.(69);

1
1

M.(69)
M.(70)

1

M.(70)

Evalu
are
EI

EFE (P2,
P3, P21)

Obs.

8.
9.
10.
11.
12.
13.
14.

Adunarea și scăderea fracțiilor cu același
numitor. Analiză - sinteză

1

M.(71)

Aflarea unei fracţii dintr-un număr. Predareînvățare
Aflarea unei fracţii dintr-un număr. Aplicare
Exerciții și probleme cu fracţii. Consolidaredezvoltare
Exerciții și probleme cu fracţii. Analiză-sinteză
Evaluare sumativă: „Fracții”
Activități diferențiate de postevaluare1

M.(72)

1
1

M.(73)
M.(74)

1
1
1

M.(75)
M.(76)
Fișediferențiate

Exemplul 3
Subcompetențe

1.1
1.3.
1.2.
1.4.
1.5.

2.
3.
4.
5.
6.

2.1.
2.2.
2.3.

7.
8.
9.

2.4.
2.5.

10.

2.6.

11.

2.7.

12.
13.
14.
15.

EFE (P8,
P10, P12)
ESȘtiințe
Semestrul 1
Nr. de ore alocate: 15 ore
Nr.
ore

Detalieri de conținut

1.

EFE(P2, P4,
P8)

Data

ResurseEvalu
areModulul 1. Omul pe Pământ
Viziuni (științifică și religioasă) despre originea
1
omului. Povestea omului.
Populația Pământului (rasele umane). Suntem
1
diferiţi şi e minunat.
Populația Republicii Moldova. Locuitorii ţării
1
noastre.
Lecție de sinteză. Proiect de grup: Omul pe1pământ.
Evaluare: Omul pe Pământ1

Test

EFE(P1,P2, P3)Modulul 2. Omul -ființă biologică
Exerciții de recuperare: Corpul uman.
1

M.(16-21)

EI

M.(6-7)
M.(8-10
M.(11-14)

Creierul. Organele de simț - ochii. Cât vezi cu
ochii.
Organele de simț - urechile, nasul.
Organele de simț - limba, pielea. Limba oase nare...; A simţi pe propria piele...

1

M.(22-25)

1
1

M.(26-29)
M.(30-34)

Scheletul și mușchii. Ținuta corectă. Corpul tăuîn mişcare.
Organele interne – inima. A-i râde inima...
Organele interne – plămânii. Necesar ca... aerul.

1

M.(35-37)

1
1

M.(38)
M.(40-42)

Organele interne – stomacul. Mănânci ca sătrăiești…
Evaluare sumativă (semestrială)Lecție – sinteză: Omul ființă biologică – proiectde grup. Activități diferențiate de postevaluare1M.(43-44)

1
1

Test

40

EI

EFE
(P2, P9,
P11)

EFE (P1,
P10, P11)

ES

Obs.

5.3. Proiectarea de scurtă durată din perspectiva ECD
Proiectul didactic al unei lecţii oferă o schemă raţională a desfăşurării lecţiei, pornind de latrei repere intercondiționate: ceea ce ne propunem să realizăm –obiectivele lecției; elementele necesare pentru a realiza ceea ce ne-am propus – conţinuturi și strategii
didactice (forme; metode, procedee și tehnici; mijloace); modul în care măsurăm eficienţa învăţării –strategii de evaluare.
Tipul lecției și ECD
Elaborarea proiectului didactic începe cu încadrarea lecției în unitatea de învăţare (modul), ceea
ce implică stabilirea tipului de lecție, iar tipul lecției este corelat cu tipul de evaluare care poate fi
valorificat la lecție. Din perspectiva ECD, această corelare se configurează în modul următor:Tipuri de lecție
Tipuri de evaluare posibile(centrate pe formarea de competențe)(din perspectiva ECD)
de formare a capacităților de dobândire acunoștințelor
 formativă interactivă
de formare a capacităților de înțelegere acunoștințelor
de formare a capacităților de formativă punctuală
aplicare a cunoștințelor
 formativă în etapede formare a capacităților de formativă interactivă
analiză-sinteză a cunoștințelor
 sumativă
de formare a capacităților de formativă în etapeevaluare a cunoștințelor
 formativă interactivă
 inițială
 formativă punctuală
mixtă
 formativă în etape formativă interactivă
Se observă că activitățile de evaluare formativă interactivă pot fi realizate la orice tip delecție, vizând diferite aspecte, inclusiv cele metacognitive. Evaluările formative punctuale sepretează cel mai bine pe structura lecțiilor de aplicare, iar evaluările formative în etape – sepotrivesc cel mai mult pentru lecțiile de analiză-sinteză. Însă, în funcție de rezervele de timp ale
modulului și de alți factori, cadrul didactic poate alege o altă variantă dintre cele posibile.
Ținând cont de faptul că în ultimii ani se valorifică tot mai intens cadrul ERRE (Evocare –Realizarea sensului – Reflecție – Extindere), relevăm perspectiva ECD și în acest sens:
Etapele lecției cadru ERRE
EvocareRealizarea sensului

Tipuri de evaluare din perspectiva ECD
 inițială
 formativă interactivă
 sumativă
 formativă în etape formativă punctuală
 formativă interactivă

Reflecție

 formativă interactivă

Extindere formativă interactivă
41

Proiectarea strategiilor de evaluare pentru o lecție din perspectiva ECD
Antetul proiectului didactic al unei lecții va fi suplimentat cu rubrica Strategii de evaluare
va include: tipul evaluării; instrumentul de evaluare și produsele vizate (în cazul evaluării
instrumentale pe bază de produse); metode, procedee și tehnici utilizate.
Model Subcompetențe: 3.1.; 3.2 etc.
 Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2:............................etc.
 Strategii didactice:- forme:...................................................
- metode, tehnici și procedee:...................
- mijloace:...............................................
 Strategii de evaluare: .....................................................................
 Bibliografie:
Exemplificăm câteva situații de descriere a strategiilor de evaluare în antetul proiectului
didactic.
1.
Strategii de evaluare:- evaluare inițială: dictare matematică (P3); autoevaluare (grilă);- evaluare formativă interactivă.
2.
Strategii de evaluare:- evaluare formativă punctuală: probă orală (P1); autoevaluare (procedeul cromatic);- evaluare formativă interactivă.
3.
Strategii de evaluare:- evaluare formativă în etape: probă scrisă (P4, P6, P10); autoevaluare (grilă);- evaluare formativă interactivă.
4.
Strategii de evaluare: evaluare sumativă: test.
5.
Strategii de evaluare: evaluare formativă interactivă; evaluare reciprocă (fișe).
Atenție! Produsele se vor indica în antetul proiectului doar în cazul lecțiior la care se proiectează
evaluare formativă pe bază de instrumente: teste, probe etc. Astfel, produsele se vor valorifica doarîn evaluari formative punctuale și în evaluări formative în etape.
Antetul proiectului de lecție poate fi organizat și în formă tabelară. Această formă permite
explicitarea corelării elementelor incluse. Forma tabelară poate fi recomandată pentru publicații șilecții publice, dar poate fi aplicată, la discreția învățătorului, și în proiectele zilnice ale lecțiilor:42

Sub-competenţe
2.1. Utilizarea eficientă atehnicilor de lectură
corectă, conștientă și
fluidă în scopul
extinderii câmpului
vizual, a vitezei și aritmului de citire.
2.10. Utilizarea
vocabularului însușit
în diferite situații decomunicare.
5.5. Exprimarea opiniilor
şi a atitudinilor
proprii faţă de cele
cititeObiective
La sfârşitul lecţiei,elevul va fi capabil:
O1: să citească corect,
fluent, conștient,
expresiv un text
cunoscut, folosind
tehnici variate;O2: să alcătuiască enunţuri,utilizând cuvintele
textului;O3: să demonstrezeînţelegerea celor citite,în contexte variate;
O4: să adopte o atitudine
corectă faţă depersonaje,
argumentând printr-unenunţ;
O5: să coopereze,
manifestând respect șibunăvoință în cadrul
activităților de grup.

Produseevaluate
P25: Citirea
cu voce aunui text
cunoscut

P31: Textul
literarpovestit

Criterii de succes
1. Citesc cursiv, fluent, conștient
textul.
2. Pronunț corect fiecare cuvânt.
3. Articulez corect toate cuvintele.
4. Citesc expresiv, cu intonaţia
potrivită.
5. Identific și explic cuvintele
necunoscute.*
1. Anunț titlul și autorul textului.
2. Redau conținutul textului.
3. Respect cele 3 părți ale textului:
introducere, cuprins,încheiere.
4. Utilizez cuvinte cheie.
5. Folosesc cuvinte noi, expresii
potrivite din text.
6. Expun coerent și clar fiecare
gând.

Strategii didactice:- forme:...................................................
- metode, tehnici și procedee:...................
- mijloace:...............................................
Strategii de evaluare: ..................................
Bibliografie:

Proiectarea demersului didactic al lecției poate fi realizată atât în baza secvențelor
instrucționale eșalonate în corespundere cu tipul lecției, cât și în baza fazelor lecției cadru Evocare –Realizarea sensului – Reflecție – Extindere (ERRE). Gradul de desfășurare a proiectului se va
decide de cadrul didactic de comun acord cu managerul responsabil pentru învățământul primar.
Luând în calcul experiența ultimilor ani, generalizăm aspectele care necesită atenție în
proiectarea didactică a lecției din perspectiva ECD:
1. Prezentarea strategiilor de evaluare în antetul proiectului:- tipul de evaluare (inițială, formativă interactivă, formativă punctuală, formativă în etape,sumativă);- instrumentul de evaluare (probă scrisă/probă orală/probă practică/test/proiect etc.)
și produsele evaluate – doar în cazul evaluării instrumentale (evaluare formativă punctuală;evaluare formativă în etape).
2. Echilibrarea ponderii activităților specifice ECD în contextul triadei predare-învățareevaluare, excesul fiind la fel de nociv ca și insuficiența.
3. Asigurarea unei baze solide a competențelor profesionale legate de didacticele
disciplinelor, aceasta fiind premisa incontestabilă a eficienței proiectării didactice dinperspectiva ECD, care trebuie să persiste în vizorul cadrelor didactice și a managerilor
responsabili pentru învățământul primar.

43

6.EVALUAREA SUMATIVĂ ȘI CALIFICATIVELE. REPERE CONCEPTUALEȘI PRACTICE
6.1.Precizări terminologice
Calificativ - formă convenţională ce exprimă nivelul de congruenţă dintre performanţa şcolară
a copilului şi competențele curriculare, iar modalitatea de codare nu este una cifrică, ci una bazată
pe formulări lingvistice de genul „foarte bine”, „bine”, „suficient” etc.
Calificativul: „certifică o achiziţie a elevului şi are funcţia de a contribui la orientarea celuia care învaţă”; „exprimă gradul de adecvare perceput, constatat de evaluator, între răspunsul concret al
elevului şi modelul ideal stabilit în prealabil”;
 „are semnificaţia unui indicator sintetic ce concentrează în sine întreaga apreciere de care se
bucură un răspuns, o probă, un examen, o performanţă etc.”
În conformitate cu definiţia dată descriptorilor în Codul educaţiei, aceştia permit acordarea decalificative: foarte bine, bine, suficient. În prezenta metodologie se va opera cu abrevierile:
FB-

calificativul Foarte BineB-

calificativul Bine- calificativul SuficientSÎn clasa a IV-a, se vor atribui calificative doar la evaluările sumative la sfârșit de modul (sauunități secvențiale de conținut) și la final de an școlar, la disciplinele indicate în tabelul 1 (p. 10).
6.2.Conversia punctajului
Pentru stabilirea calificativului la proba de evaluare sumativă în clasa a IV-a, se va folosi
procedura conversiei punctajului acumulat, în conformitate cu ponderea punctajului acumulat în
punctajul maxim al probei:
La sfârșit de modul (sau unității secvențiale de conținut) și la final de an școlar: 100% - 90% din probă corespunde calificativului foarte bine; 89% - 65% din probă corespunde calificativului bine; 64% - 34% din probă corespunde calificativului suficient.
 33% -1% - Recuperare
Această procedură este valabilă pentru probele de evaluare sumativă orale și scrise în clasa aIV-a. Probele de evaluare sumativă pot fi realizate prin diverse metode, în funcție de specificul
disciplinei, al clasei de elevi și de alți factori de impact.
Calificativul acordat elevului de către cadrul didactic, ca rezultat al fiecărei evaluări, trebuiesă fie comunicat elevului și părintelui.
Pentru stabilirea calificativului la finele semestrului I sau la finele semestrului al II-lea, ladisciplinele Limba română şi Matematică în clasa a IV-a, cadrul didactic va realiza media
calificativelor atribuite elevului la evaluările sumative din semestru, aplicând procedeul deconversie prezentat în tabelul 4.
Tabelul 4. Procedeul de conversie a calificativelor în punctaj
Calificativ
Punctaj
Pentru calificativul Foarte bine (FB) se vor atribui
3 puncte
Pentru calificativul Bine (B) se vor atribui
2 puncte
Pentru calificativul Suficient (S) se va atribui
1 punct

44

Pentru orientare, propunem în tabelul 5 un model de realizare a mediei semestriale la disciplina
limba română în clasa a IV-a, semestrul 1.
Tabelul 5. Exemple de realizare a mediei semestriale
pe baza procedeului de conversie
Calificativ

FB

B

B

FB

B

B

FB

Conversie

3

2

2

3

2

2

3

Calificativ

S

B

B

FB

B

S

B

Conversie

1

2

2

3

2

1

2

Media semestrială
3 + 2 + 2 + 3 + 2 + 2 + 3 = 17
17 : 7 ≈ 2,42,4 ≈ 2 →BineMedia semestrială
1+2+2+3+2+1+2=
13
13 : 7 ≈ 1,91,9 ≈ 2 →Bine

Pentru stabilirea calificativului la finele clasei a IV-a, la disciplinele Limba română şi
Matematică, cadrul didactic va realiza media calificativelor atribuite elevului la finele fiecărui
semestru, conform aceluiași procedeu de conversie.
Tabelul 6. Exemple de stabilire a calificativului final
la disciplina Matematică, clasa a IV-a

Exemplul 1

Exemplul 2

Exemplul 3

Sem. 1

Sem. 2

Media anuală

Calificativ

FB

B

FB

Conversie

32

3+2 =5
5 : 2 = 2,5 ≈ 3

Calificativ

B

B

B

Conversie

22

2 + 2 =4
4:2=2

Calificativ

S

B

B

Conversie

12

1 + 2 =3
3 : 2 = 1,5 ≈ 2

6.3. Înregistrarea calificativelor
 Cadrele didactice au obligaţia de a înregistra calificativele acordate la evaluările sumative în
catalogul clasei şi în agendele elevilor.
 La sfârşitul anului şcolar, calificativele finale pentru fiecare disciplină se înregistrează în
catalogul clasei şi în agendele elevilor.
 Calificativele finale se trec în dosarul personal și în tabelul de performanță al elevului - îndreptul disciplinelor limba română și Matematică.
 Promovarea elevilor în clasa a V-a se va realiza prin cuvântul promovat înscris în dosarul
personal şi în catalogul clasei la fiecare elev în parte, în conformitate cu cerințele.
6.4. Procedeul „R” - RECUPERARE
Principiul motivării pentru învăţare, principiul succesului şi al corelării evaluărilor formative
cu cele sumative condiţionează o învățare fără eşec, astfel încât în sensul evaluării pozitive nu se va
folosi calificativul insuficient.

45În cazurile excepţionale, când se constată elemente de nereuşită (motiv de boală, abandonşcolar, absenţe motivate/ nemotivate) se va recurge în mod obligatoriu la activităţi de recuperare.
Învăţătorul va realiza un plan de recuperare, coordonat cu șeful comisiei metodice sau directoruladjunct pentru învățământ primar (a se vedea Anexa 1). Se recomandă a informa părinții, subsemnătură, despre planul de recuperare.
Recuperarea se realizează timp de o săptămână după revenirea elevului (sau din momentul
stabilirii planului de recuperare).
În catalog, în dreptul numelui elevului nu se menţionează niciun calificativ pe perioada
recuperării. După realizarea repetată a evaluării sumative (de ex., a unui test clonat), în ziua
recuperării se înregistrează calificativul respectiv. În catalog, la rubrica Notă se scrie: Recuperare.
Pentru copiii cu CES se va folosi acelaşi sistem criterial în evaluare, dar aplicat pe baza
Planului educaţional individualizat.
Ce facem dacă elevul a lipsit înainte de evaluarea sumativă?
 Nu se recomandă a-l încadra imediat după revenire în evaluarea sumativă. Aceasta ar putea să-i
sporească riscurile de nereușită.
 Se recomandă să se ofere proba/testul doar în cazul în care elevul acceptă.
 Se va lua în considerare doar rezultatul acceptat de elev.
 În caz contrar, se intervine după procedeul „R” (Recuperare).
6.5. Tehnologia evaluării sumative orale
Evaluarea orală reprezintă o formă a conversaţiei evaluative prin care învăţătorul urmăreşte
determinarea cantitativă şi calitativă a performanţelor elevilor.
Evaluarea sumativă orală (ESO)este la fel de importantă ca și forma scrisă a evaluării
sumative și are drept scop verificarea gradului de posedare a competenţelor de comunicare orală:- perceperea corectă a mesajului audiat, citit, auzit în limitele standardelor de conţinut;- utilizarea în contexte noi, necunoscute a vocabularului însuşit;- producerea mesajelor orale, în variate contexte.
În clasa a IV-a, ESO se va proiecta și realiza la disciplinele: Limba română (de instruire) Limba rusă (de instruire) Limba străină I
 Limba română (alolingvi)
 Limba bulgară/ucraineană/găgăuză (maternă)Atenție! Evaluarea sumativă orală (ESO) este parte integrantă a evaluării sumative (ES).
Proba scrisă cu cea orală cumulează sub-competențele de evaluat în contextul ES. În catalog
se va fixa calificativul pentru fiecare probă separat.
ESO se proiectează şi se realizează pe parcursul semestrului, ținând cont de necesităţile şiparticularităţile elevilor clasei, precum și de specificul disciplinei. Pot fi desfăşurate în cadrul unuimodul (nu este obligatoriu să se desfăşoare la sfârșitul modulului), vizând o anumită finalitate.
ESO poate fi realizată prin: interviuri, expuneri orale, dialoguri, comunicări orale, chestionări
orale, conversaţii, prezentări.
Proiectarea ESO:
• Se alege produsul școlar care va fi supus evaluării, prin raportare la sub-competențele selectate în
proiectarea de lungă durată.
• Se formulează obiectivele de evaluare.
46• Se alege forma/metoda de evaluare.
• Se elaborează carduri cu itemi de evaluare a produsului.
• Se elaborează fișa de înregistrare a rezultatelor: diagramă, grilă.
Cardul:• constituie un instrument de evaluare sumativă și conține o sarcină pe care elevul o efectuează în
mod expres, timp de 5-7 minute de pregătire.
• prezintă o situație semnificativă9 bazată pe elementul spontaneității; spontaneitatea determină
acțiunea prin care elevul realizează o sarcină asemănătoare activităților cotidiene, în caretransferă în viață cele învățate la lecții.
• este elementul care deosebește evaluarea formativă de cea sumativă prin situația spontană sau
semnificativă.
Un posibil model al procedurii de organizare:• 7 elevi vor extrage cardul pe care este imprimat un text necunoscut pentru ei;• elevii se aranjează într-un grup sub formă de cerc sau la câteva (2-3) mese unite pe o linie, nuneapărat în fața clasei;• se acordă timp de pregătire (5-7 minute), apoi fiecare elev prezintă sarcina întregului grup;
prezentarea fiecărui elev trebuie să dureze cel mult 2 minute;• învățătorul înregistrează în diagrama sa calificativul acordat,apoi îl întreabă pe elev ce calificativ
merită;• învățătorul demonstrează calificativul înregistrat și îl compară cu al elevului;• învățătorul este decidentul calificativului; în cazul în care nu coincide cu calificativul elevului,argumentează în baza descriptorilor; deoarece evaluarea sumativă „sancționează performanța”,
ultimul cuvânt este al învățătorului;• după ce au prezentat acești 7 elevi, vine rândul următorilor.

Atenție! Organizarea ESO are loc în funcție de numărul elevilor în clasă. Dacă în clasă
sunt mai mult de 20 de elevi, atunci învățătorul poate realiza ESO timp de 2 ore.
Ce pot face ceilalți elevi în timp ce are loc proba de evaluare sumativă orală?
• Poate fi organizat atelierul de lectură/discuție/creație • Citesc în cartea de lectură • Completează
fișa de lectură• Creează o imagine pentru un text literar • Lucrează cu o fișă, căutând informații îninternet • Privesc (cu căști) un desen animat și rezolvă „Explozia stelară” • Privesc (cu căști) un
desen animat și completează apoi o agendă de înțelegere a filmului • Rezolvă integrame • Rezolvă
sarcini pentru elevi isteți • Lucrează la un poster comun • Fac ordine în portofoliu • Își evaluează
propriul portofoliu • Își aleg sarcini de la panoul curioșilor sau panoul Vreau să știuRecomandăm următoarea listă de produse pentru evaluarea sumativă orală:• citirea la prima vedere • recitarea unei poezii învățate în modul • citirea unui text învățat în acest
modul • continuarea unui dialog oral • crearea unui dialog oral • înțelegerea textului • vocabularul
textului • elaborarea unei compoziţii (oral) • prezentarea mesajului argumentativ • identificarea
mijloacelor artistice • prezentarea unui text literar cunoscut • povestirea unui text literar •construirea orală a unui text (în baza planului de idei, imaginilor) • analiza şi sinteza unui text
literar• prezentarea succintă a unor informaţii, a unor relatări culese independent • prezentarea orală
a unei situații de comunicare • lectura imaginilor • descrierea/caracterizarea unui personaj literar •prezentarea unei cărți citite.

9

reprezintă o situaţie din viaţă, constituită din mai multe situaţii-problemă şi având un caracter inter/transdisciplinar [9].

47Abordarea conținutală a ESO
Exemplul 1. Limba și literatura română. Produsul P25: Citirea cu voce a unui text cunoscut
Sarcini pentru card: Citirea unui text cunoscut timp de 1-3 minute.
Grila de evaluare(a învățătorului):
Numele,prenumeleelevuluiData
1.Citește cursiv,
fluid, conștient
textul.

2. Pronunță corect
fiecare cuvânt.

3.Articulează corect
toate cuvintele.

4. Citește
expresiv, cu
intonaţia potrivită

Exemplul 2. Limba și literatura română. Produsul P37: Prezentarea unui text literar cunoscut
Pe card se propune titlul textului și algoritmul de prezentare: 1) Numește titlul și autorul
textului. 2) Este o narațiune, dialog, descriere? 3) Cine sunt personajele? 4) Când are locacțiunea?5) Unde are loc acțiunea?6) Care sunt momentele principale ale textului?7) Ce atitudine
am față de faptele personajelor? 8) Care este ideea principală?
Exemplul 3. Limba și literatura română. Produsul P31: Textul literar povestit
Sarcini pentru card: 1) Anunță titlul și autorul textului. 2) Povestește introducerea textului.
3)Povestește încheierea textului.4) Povestește momentul în care personajul... 5) Povestește
momentul în care se descrie personajul. 6) Povestește fragmentul îndrăgit. 7) Povestește fragmentul
în care se spune despre timpul și spațiul în care a avut loc acțiunea.
Exemplul 4. Limba străină. Produsul P7: Citirea unui text literar la prima vedere
Sarcini pentru card: Citirea unui text pregătit de către învățător, timp de un minut.
Grila de evaluare (a învățătorului):
Numele,prenumeleelevuluiData
1.Citește cursiv, fluid șiconștient textul.

2.Articulează corect toate
cuvintele.

3. Respectă intonația impusă
de conținut și de semnele depunctuație

6.6. Tehnologia evaluării prin probă practicăMECD evidențiază utilizarea probelor practice în cadrul evaluărilor formative și sumative în
clasa a IV-a.
ATENȚIE! Tabelul de mai jos prezintă oportunități de valorificare a probelor practice,cadrele didactice având libertatea abordărilor personalizate, în funcție de necesitățile
elevilor, specificul disciplinei, ale sub-competențelor și al conținuturilor vizate, al
produselor evaluabile.
Managerii nu vor impune utilizarea probelor practice la toate disciplinele,
dar vor promova bunele practici.
Tabelul 7. Oportunități de valorificare a probelor practice în clasa a IV-a
Disciplinele școlareclasa a IV-a
1.
2.
3.
4.
5.

Limba de instruire (română, rusă)Limba română (alolingvi)
Limba și literatura maternă: bulgară/găgăuză/ucraineană
Limba străină
Matematică
48

Pot fi aplicate probe practiceîn cadrul
EFE
ES















6. Științe
7. Istoria românilor și universală
8. EMS
9. Educația muzicală
10. Educația plastică
11. Educația fizică
12. Educația tehnologică
13. Dezvoltarea personală









Pentru crearea condițiilor necesare desfășurării probelor practice cadrul didactic:
va selecta din curriculum activități relevante în raport cu sub-competențele de evaluat;
va elabora cerințele sarcinilor;
va focaliza probele pe sarcini „autentice” – situaţii, probleme reale, cu impact semnificativ;
va pregăti echipamentele și materialele necesare elevilor;
va stabili criteriile de evaluare, incluzând timpul necesar efectuării cerințelor sau, în cazul
probelor sportive, timpul minim/ maxim de străbătut o distanta, de realizat o proba, calitatealucrărilor efectuate, respectarea normelor de securitate și protecție a muncii;
Cadrul didactic, pe parcursul studierii unităților de învățare, va explica/ va demonstra maiîntâi cum trebuie realizate lucrările respective, iar în timpul evaluării va urmări aceste cerințe.
Aprecierea în cadrul acestor probe are un grad ridicat de obiectivitate şi este facilitată defaptul că implică produse care pot fi analizate prin raportare la criterii obiective precise.
Caracteristici ale probelor practice în contextul
evaluării formativeevaluării sumative

1.
2.
3.

4.

5.




Pentru o bună desfășurare a probelor practiceformative se disting cinci etape:
Conceptualizarea: explicațiile date de către
învățător;Demonstrarea/ instrucțiunile date de către
învățător;Încercarea/ realizarea lucrărilor practice subîndrumarea cadrului didactic cu folosirea
comentariilor, sprijinului, corectărilor în cazul
comiterii unor greșeli;Etapa de performanță. Fiecare elev în mod
independent execută lucrarea. Cadrul didactic va
acorda o atenție deosebită elevilor ce întâmpină
dificultăți în realizarea sarcinii.
Evaluarea. La această etapă se evaluează
produsul realizat. Se ia în considerare calitatea
produsului, respectarea timpului, utilizarea
corectă a materialelor necesare, executarea
corectă etc.
Probele practice pot fi efectuate nu doar în salade clasă, dar şi în afara şcolii.
Elevii trebuie să cunoască din timp tematica
lucrărilor practice, pentru a realiza o bunăplanificare a lucrărilor și, uneori, confecționareade către elevi a unor materiale necesaredesfășurării acestor probe.

 Pentru o bună desfășurare a probelor practicesumative se vor respecta trei etape:
1. etapa pregătitoare;
2. executarea probei practice;
3. etapa de evaluare.

49




Probele practice pot fi desfășurate nu doar însala de clasă, dar şi în afara şcolii.
Tematica este determinată de contexte specifice;









Evidenţiază procesul învăţării;Asigură o reglare a proceselor de formare aelevului;
Probele practice pot fi realizate individual, înperechi sau în microgrupuri. Pentru organizarea
eficientă a probelor practice se recomandă
formarea a 4 grupuri.
Rezultatele evaluării trebuie comunicate și
discutate cu elevii și părinții acestora și fiecareacțiune de evaluare trebuie urmată de strategii
de ameliorare a dificultăților constatate.
Se apreciază abilitățile de aplicare acunoștințelor, se stabilesc recuperări până seasigură succesul.

Evidenţiază rezultate învăţării;Oferă un grad ridicat de obiectivitate;Probele practice pot fi realizate individual, înperechi sau în microgrupuri. Pentru organizarea
eficientă a probelor practice se recomandă
formarea a 4 grupuri.
Rezultatele evaluării trebuie comunicate și
discutate cu elevii și părinții acestora.



Se evaluează abilitățile de aplicare acunoștințelor.

Sarcini posibile în realizarea probelor practice:a) confecţionarea unor obiecte;b) executarea unor experienţe sau lucrări experimentale;c) organizarea și interpretarea unor date/informații/rezultate: tabele sau alți organizatori grafici;d) interpretarea unui anumit rol;e) trecerea unor probe sportive, etc.
Probele practice pot fi asociate cu metoda proiectului, în special, cu proiectul de grup.
Proiectul reprezintă „o metodă

Se recomandă cadrelor didactice utilizarea variată a complexă de evaluare, individuală
metodei proiectului, în conformitate cu tipurile proiectelor: sau de grup, recomandată
profesorilor pentru evaluarea
 după metoda dominantă: de cercetare; de creaţie;sumativă.” (Cucoş, 2008, 138).
de joc pe roluri; de informare; de orientare practică; conform conţinutului obiectual: monoproiecte; proiect interdisciplinar;
 după numărul de participanți: individuale; în perechi; în grup.
Elaborarea proiectului necesită o perioadă mai mare de timp (câteva zile sau câteva
săptămâni) şi poate fi sarcină de lucru individuală sau de grup.
În utilizarea acestei metode se parcurg următoarele etape:
1. Stabilirea temelor pentru proiect (pot fi implicaţi şi elevii, dacă le este deja familiar acest
tip de activitate).
2. Stabilirea şi precizarea perioadei de realizare a proiectului.
3. Familiarizarea elevilor cu exigenţele specifice elaborării unui proiect.
4. Planificarea activităţii (individuale sau de grup)- formularea obiectivelor proiectului;- constituirea grupelor de elevi (dacă este cazul);- distribuirea/alegerea subiectului de către fiecare elev/grup de elevi;- distribuirea/asumarea responsabilităţilor de către fiecare membru al grupului;- identificarea surselor de documentare.
5. Desfăşurarea cercetării/colectarea datelor.
6. Realizarea produselor/materialelor.
7. Prezentarea rezultatelor obţinute/proiectului.
8. Evaluarea proiectului.
50Este indicat ca profesorul să le recomande elevilor ca în realizarea proiectului să respecteurmătoarea structură (adaptare după Stoica, 2001, 60-61):
a. Pagina de titlu (include tema proiectului, numele autorului/autorilor, şcoala, clasa, perioada
de realizare);b. Cuprinsul (se precizează titlurile capitolelor şi subcapitolelor);c. Introducerea (se fac referiri la importanţa temei, cadrul conceptual şi metodologic);d. Dezvoltarea elementelor de conţinut prezentate în cuprins;
e. Concluzii;
f. Bibliografie;g. Anexe.
Pe parcursul realizării proiectului, cadrul didactic oferă suport şi consultaţii elevilor îndesfăşurarea cercetării, în colectarea datelor necesare şi poate efectua evaluări parţiale.
Evaluarea proiectului implică atât raportarea la calitatea produsului, cât şi la calitatea
procesului, a activităţii elevului. În acest sens, este necesar ca învățătorul să formuleze criterii clare,susceptibile de a asigura o evaluare obiectivă, şi să le comunice elevilor.
Un exemplu de structurare a criteriilor de evaluare a unui proiect îl oferă A. Stoica:10
 Stabilirea scopului/obiectivelor proiectului şi structurarea conţinutului; Activitatea individuală realizată de către elev (investigaţie, experiment, anchetă etc.);
 Rezultate, concluzii, observaţii. Aprecierea succesului proiectului, în termeni de eficienţă,validitate, aplicabilitate etc.;
 Prezentarea proiectului (calitatea comunicării, claritate, coerenţă, capacitate de sinteză etc.);
 Relevanţa proiectului (utilitate, conexiuni interdisciplinare etc.).
Avantaje ale utilizării proiectului ca metodă de evaluare: este, în acelaşi timp, o metodă eficientă de evaluare, dar şi o metodă de învăţare interactivă; plasează elevul într-o situaţie de cercetare autentică; cultivă responsabilitatea pentru propria învăţare şi rezultatele acesteia;
 asigură implicarea tuturor elevilor în realizarea sarcinilor propuse; facilitează abordările de tip inter- şi transdisciplinar;
 promovează interevaluarea/autoevaluarea şi interînvăţarea; oferă posibilitatea aprecierii unor rezultate de diverse tipuri (cunoştinţe, capacităţi, abilităţi); permite exersarea şi evaluarea:- capacităţii de a observa;- capacităţii investigative;- capacităţii de analiză, sinteză, comparaţie, generalizare şi abstractizare;- capacităţii de a utiliza tehnici specifice de muncă intelectuală;- capacităţii de a utiliza, asocia, transfera diverse cunoştinţe;- capacităţii argumentative;- capacităţii de a realiza un produs etc.;
 asigură dezvoltarea competenţelor de relaţionare, a competenţelor de comunicare; stimulează creativitatea;
Evaluarea curentă şi examenele. Ghid pentru profesori (2001, 63)1051

 facilitează dezvoltarea încrederii în propriile forţe etc..
Limite ale utilizării proiectului ca metodă de evaluare: apariţia unor conflicte între elevi (în condiţiile elaborării în grup a proiectelor); minimalizarea rolului profesorului etc..

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.

Condiții recomandate pentru desfășurarea probei practice în cadrul ES:
Elevii vor realiza un produs în timpul orei destinate ES.
Elevii vor afla sarcina în timpul lecției.
Elevii pot avea doar lista materialelor necesare pentru proiect.
Sarcina propusă trebuie să constituie un produs realizabil timp de 20 de minute.
Sarcina va viza o competență materializată într-un produs.
Elevii vor avea toate condițiile necesare pentru desfășurarea probei.
La ES poate fi evaluat produsul, prezentarea produsului sau activitatea în echipă. Cadrul
didactic va anunța elevii din timp.
Învățătorul monitorizează procesul de lucru în care este implicat elevul, fără a da explicații,fără a aprecia în proces.
Aprecierea poate fi realizată de către cadrul didactic în baza unei grile cu punctaj sau cu
descriptori generali, fără a se stabili calificative.

Domenii cognitive/conţinuturi

Cunoaşterea şiînţelegerea

Aplicarea

Rezolvări de probleme,rezolvări de situaţiiproblemă (integrare)

Exemple orientative
pentru probe practice în contextul evaluării sumative/formative
Exemplul 1
Clasa: a IV-a
Unitatea de învățare (modulul):
Sub-competențe evaluate:
Produse evaluate
Strategii de evaluare:Managementul timpului:
EvocareRealizarea sensului

Reflecția

Timp efectiv pentru realizarea probei practice: 20 min.

Materiale necesare:Condiții prealabile desfășurării probei practice:
Derularea activităţii:Diagrama de monitorizare a performanțelor
Exemplul 2 (pentru evaluare sumativă)Clasa: a IV-a
52

Total

Unitatea de învățare (modulul):
Sub-competențe evaluate:
Produse evaluate:
Strategii de evaluare:Managementul timpului:
Evocare

•
•
•
•
•
•
•

Realizarea sensului

Reflecția

Timp efectiv pentru realizarea probei
practice:

Timp efectiv pentru prezentarea
probei practice:Materiale necesare:Condiții prealabile desfășurării probei practice:
Derularea activităţii:Evaluarea prin probă practică. Proiect de grup.
Prezentarea/ Alegerea temei;
Organizarea activității de proiect: alcătuirea echipei/ echipelor; distribuirea de roluri(sarcini) în echipă;
Explorarea şi culegerea informaţiilor;
Adoptarea deciziilor;
Realizarea practică;Implementarea (eventual);
Formularea deciziilor/ concluziilor;
Diagrama de monitorizare a performanțelor
Varianta nr.3 (pentru evaluări formative)
Clasa: a IV-a
Unitatea de învățare (modulul):
Sub-competențe evaluate:
Produse evaluate:
Strategii de evaluare:Managementul timpului:
EvocareRealizarea sensului

Reflecția

Timp efectiv pentru realizarea
probei practice: 30-35 min.

•
•
•
•

Materiale necesare:Condiții prealabile desfășurării probei practice:
Derularea activităţii:Evaluarea prin probă practică: învățarea bazată pe sarcini de lucru:
Simularea realității în clasă (jocuri de rol; jocuri de luare a deciziei; etc.);
Explorarea unor acțiuni în situații specifice vieții reale (intervievarea unui specialist/
personalități; lectura unui studiu, vizionarea unui material video, studii de caz etc.);
Reprezentarea rezultatului activității:Prezentarea produsului/concluziilor;
Diagrama de monitorizare a performanțelor

53

Exemple de abordări inter- și transdisciplinare ale probelor practice
Disciplina
Limba șiliteraturaromână

Sub-competență
3.2. Redactarea textelor de micăîntinderea, adaptându-le destinaţiei şiscopului comunicării
3.4. Utilizarea corectă, în textele
redactate, a elementelor de ortografie,de punctuaţie, coerenţă şi deconstrucţie a noţiunilor gramaticale.

Matematica

5.5. Investigarea unor situaţii-problemă
din cotidian, care presupun efectuarea a
1-3 operaţii aritmetice învăţate asupra
rezultatelor unor măsurători.
4.6. Investigarea diferitor cauze şi
consecinţe ale impactului ecologic.

Științe

Educația
plastică

3.1. Să creeze compoziţii decorative,
grafice, picturale, sculpturale cu
subiecte literare sau inspirate din natură

Subiectul
Evaluare
EFE
Textul nonliterar:bileţelul, anunţul
(actualizare),invitaţia, mesajul
electronic (la telefon
sau computer, dupăposibilităţi).Propoziţia
dezvoltată.
Probleme cu unități
EFEde măsură.
Lumea vie (plantele,animalele și omul).

EFE

Compoziţie plastică

ES

Educația
fizicăEMS

ES- asumarea propriei răspunderi faţă deacţiunile proprii şi faţă de cele ale
grupului de apartenenţă; - participarea
la soluționarea problemelor ce privesc
propria dezvoltare.

Dezvoltarea
personală

Esenţa şi semnificaţia
valorilor moralspirituale.

ES

ES

ProduseRedactarea textelor
proprii;
Textul non-literar;...

Rezolvarea desituații de problemă
din cotidian, caresolicită calcule
Album cu fotografii
digitalePrezentare PPT (3-4slide-uri)
Jurnal de vizită
Cod de reguli;
Elaborarea de afișe
poster
Pagină de revistă
Expoziţie
Turismul activ
Competiție
Starturi vesele
album de vederi
reportaje, note decălătorie
studiu de cazAlbum de vederi
reportaje, note decălătorie
Blazonul securităţii
personale (4-6
semne, obiecte,
inscripţii)studiu de caz

6.7. Verificarea probelor de evaluare sumativă
 Verificarea probelor scrise în cadrul ES
Verificarea se realizează în funcție de instrumentul de evaluare aplicat.
În cazul unui test, se fac însemnări pe grila docimologică, în corespundere cu tipul de item (deexemplu: L 0 1 2, L 0 2, L1(A)). În cazul evaluării reciproce, elevilor li se poate propune o variantă
accesibilizată, de exemplu: ¾ (3 din 4 puncte). Pentru itemii realizați corect se poate folosi bifa ☑.
Erorile comise doar se subliniază sau se încercuiesc. Elevilor li se va oferi posibilitatea deautocorectare la lecția destinată recuperării, ameliorării și dezvoltării.


Verificarea probelor orale în cadrul ESO
54

Elevii primesc calificativul acordat de către învățători imediat, la ora dedicată ESO. Erorile
comise doar se aduc la cunoștința elevilor în cadrul orelor de recuperare. Elevilor li se va oferi
posibilitatea de autocorectare la lecția destinată recuperării, ameliorării și dezvoltării.
7. MONITORIZAREA PERFORMANȚELOR ELEVILOR
7.1. Alegerea instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor
MECD orientează cadrele didactice spre utilizarea metodelor tradiţionale de evaluare (testedocimologice; probe orale, scrise, practice), fără a neglija metodele moderne/
alternative/complementare de evaluare (observarea sistematică a comportamentului elevului;portofoliul; investigaţia; proiectul; autoevaluarea). Cadrele didactice au dreptul de a folosi teste saualte probe editate, dar și de a elabora instrumente de evaluare proprii, asumându-și responsabilitatea
pentru impactul asupra formării copilului.
MECD accentuează principiul flexibilității în alegerea instrumentelor de monitorizare aperformanțelor, susținând abordarea personalizată în vederea unei funcționalități reale. Instrumentede monitorizare a performanțelor pot fi considerate: registre de înregistrare a performanţelor; fișede observare; fișe de evaluare; scale de evaluare; diagrame de monitorizare a performanțelor; fişe demonitorizare a progresului; agende; seturi de întrebări; interviul; chestionarul; ghidul deconversaţie/planul de dezbatere; protocolul de observare; liste/inventare de control/raportare;portofoliul; studiul de caz; grila de observare; lista de control/de verificare; scara/scala declasificare a performanţelor individuale ale elevului.
Atenție! Procedeul cromatic (culorile semaforului, de ex.) se va folosi în evaluare în următoarele
situații:• la autoevaluare: elevul indică/colorează/subliniază pe fișa de autoevaluare modul în care consideră
că a lucrat;• pentru a semnala gradul de înțelegere a unei sarcini: elevul arată printr-o anumită culoare (de ex.,cupele-semafor) că a înțeles sarcina (verde) sau că are anumite dificultăți (galben), sau nu înțelege
defel (roșu);• în diagrama performanțelor:învățătorul folosește cromatica în propriile instrumente, fără a le plasa
în agenda elevului, fără a le folosi în caietele sau fișele de lucru ale elevilor.

7.2. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor
Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor constituie un instrument de colectare adatelor evaluărilor de către cadrul didactic la fiecare disciplină. La diagrama pe disciplină seatașează lista produselor și a criteriilor de succes recomandate la disciplina respectivă.

Atenție! Pentru respectarea principiului libertății în alegerea instrumentelor de monitorizare aperformanțelor, se recomandă a aborda structura diagramei și modalitățile de înregistrare
a datelor în manieră personalizată, în funcție de necesități și posibilități diverse, fără aprejudicia funcționalitatea în contextul ECD. Managerii responsabili pentru învățământul primarnu vor impune forme și structuri unice, dar vor urmări și vor promova eficiența
instrumentelor alese de cadrele didactice.

55

Tabelul 8. Variante de înregistrare a performanțelor elevilor în diagrama învățătoruluiÎnregistrare prin:abrevieri
culoriNivelurile deperformanță

Descriptorii de performanță
corect; complet; coerent; fără ezitări
cu greşeli mici; cu incompletitudini mici; cu incoerențe mici; cuezitări mici, depășite ca rezultat al ghidării (întrebărilor orientative)
oferite de învățător
cu greşeli; cu incompletitudini; cu incoerențe; cu ezitări depășite ca
rezultatul sprijinului (indicațiilor, explicațiilor) oferit de învățător

independent

ind.

verde

ghidat deînvățător

ghid.

galbencu mai multsprijin

spr.

roșu

Se consideră oportune următoarele trei componente structurale intercondiționate ale
diagramelor pe discipline, care permit o abordare eșalonată a procesului de monitorizare:
I. Monitorizarea etapizată a performanțelor;
II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv);
III. Sinteza performanțelor.

Atenție!Structura de trei componente a diagramei se recomandă, cu precădere, pentru deținătorii
gradelor didactice superior și unu. Celelalte cadre didactice pot opta pentru variante reduse, cea
minimală fiind II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv).
Monitorizarea etapizată a performanțelor se recomandă pentru toți elevii peparcursul anului școlar, în cadrul evaluărilor formative în etape la disciplină– se înregistrează
nivelurile de performanță în raport cu fiecare produs școlar evaluat (prin cuvinte/abrevieri/culori).
În funcție de disciplină, sau după preferința învățătorului, pot fi completate tabele separate pe
module, pe semestre sau un tabel anual (a se vedea Anexa 2).
Înregistrarea în tabele separate pe module este convenabilă în cazul disciplinelor Limbaromână și Matematică, când numărul evaluărilor formative în etape pe an este mai mare.
I.Monitorizarea etapizată a performanțelor
Matematică, clasa a IV-a

Exemplul 1

Modulul Nr.
Datele evaluărilor
formative în etape
Produsele evaluate

ELEV:
1.Ababii Ion
2.Boțan Daniel
3.Brescanu Maria
4.

28.09
P1

P2

09.10
P19

P12

P13

P18

I.MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR
Matematică, clasa a IV-a
Modulul 2. Socotim necontenit, spre o mie am pornit (Numerele naturale 0-1000)
Datele evaluărilor
28.09
09.10
formative în etape
Produsele evaluate
ELEV:
P1
P2
P19
P12
P13
P18
1.Ababii Ion
ind.
ind.
ghid.
ind.
ind.
ghid.
2.Boțan Daniel
ind.
ind.
ghid. ghid. ghid. ghid.
3.Brescanu Maria
ind.
ind.
ind.
ind.
ind.
ind.
4.

56

P19

Exemplul 2

P19
spr.
spr.
ghid.

Înregistrarea în tabele pe semestre sau într-un tabel anual este potrivită în cazul
disciplinelor cu un număr de 1-2 ore săptămânal, când evaluările formative în etape se realizează
doar la fine de module și, astfel, sunt 2-4 evaluări formative în etape pe parcursul unui semestru.
Note: Datele calendaristice ale evaluărilor formative în etape și produsele evaluate se vor corela cu
proiectarea didactică la nivel de modul. Astfel, numărul de evaluări formative în etape, numărul
produselor și produsele propriu-zise se vor decide de către cadrul didactic în mod individual,ținând cont de recomandările MECD.
 Produsele evaluate se vor înscrie indicând numerele de ordine conform listei produselor
recomandate la disciplină, de exemplu: P1, P9 etc. Produsele pot să se repete pe parcursul
anului, vizând diverse aspecte conținut ale ale aceleiași situații semnificative.
 În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se va înregistra performanța elevului vizândprodusul respectiv, conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai multsprijin. Modalitatea de înregistrare poate fi diferită: prin cuvinte, abrevieri sau culori.
 Învățătorul poate realiza în tabel orice completări care îl pot ajuta în corecția traseului personal
al elevului, de exemplu: bifare, încercuire, subliniere etc.
În baza completării tabelelor de monitorizare etapizată, cadrul didactic va putea să
identifice mai ușor produsele care necesită o monitorizare mai atentă, punctuală pentru unii
elevi. De exemplu, folosind procedeul cromatic, va putea să observe coloanele pe care este
mai multă culoare roșie sau galbenă. Înseamnă că produsele respective necesită omonitorizare punctuală în vederea sporirii performanțelor unor elevi.
Monitorizarea punctuală a performanțelor se recomandă a fi realizată:- în special la Limba română și Matematică (învățătorul are libertatea de a alege și altediscipline, după necesitate și posibilitate);- pe parcursul anului școlar,în cadrul evaluărilor formative punctuale, în modselectiv:pentru anumite produse și anumiți elevi (a se vedea Anexa 2).
Pe parcursul lecțiilor și în cadrul monitorizării etapizate a performanțelor, învățătorul
identifică produsele care ridică dificultăți unor anumiți elevi(cei ce demonstrează nivel minim și,
posibil, mediu). Pe aceste produse și pe acești elevi se focalizează monitorizarea punctuală:- produsul evaluat și criteriile de evaluare/de succes;- lista elevilor monitorizați;- referințe calendaristice (de exemplu, zilele sau lunile în care s-a desfășurat monitorizareapunctuală);- performanțele individuale conform descriptorilor:independent, ghidat de învățător, cu mai
mult sprijin (înregistrate prin cuvinte/abrevieri/culori).
Exemplu
II. MONITORIZAREA PUNCTUALĂ (selectiv)
Limba română, clasa a IV-a
Produsul școlar evaluat: P29. Poezia recitată
Criteriile de evaluare: C1. Anunță titlul şi autorul poeziei.
C2. Recită toate versurile.
C3. Rostește corect şi clar cuvintele.
C4. Recită expresiv.
C5. Folosește mimica și gesturile.
Perioada
Elev:
Septembrie
Octombrie
Noiembrie
Decembrie
1.Cernei Laura
2.
57

IanuarieNotă: Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția
învățătorului) prin precizarea criteriului/criteriilor care solicită ameliorare, recuperare sau
dezvoltare (de ex., pe caseta roșie poate fi precizat: C2, C4, C5).
Sinteza performanțelor se realizează la finele anului școlar,prin raportare lacompetențele specifice disciplinei și produsele corespunzătoare (a se vedea Anexa 2):- competențele specifice disciplinei și, corespunzător, lista de produse școlare prin care a fostevaluată pe parcursul anului fiecare competență;- lista elevilor;- nivelurile individuale atinse în mod preponderent(cel mai frecvent) pe parcursul anului,conform descriptorilor (reprezentate prin abrevieri/culori/cuvinte, la discreția cadrului
didactic); aceste date se vor obține prin sinteza datelor fiecărui elev din cadrul Monitorizării
etapizate a performanțelor.
Exemplu
III.SINTEZA PERFORMANȚELOR
Matematică, clasa a IV-a

Competențele specifice:
1. Identificarea şi utilizarea conceptelor matematice şi a limbajului matematic în situaţii diverse.
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor acestora în contexte variate.
3. Rezolvarea şi formularea de probleme, utilizînd achiziţiile matematice.
4. Explorarea/investigarea unor situaţii-problemă reale sau modelate, integrînd achiziţiile matematiceşi cele din alte domenii.
Competențele specifice disciplinei
Produsele evaluate
1
2
3
4
P1-3,
P4-9, P14-15,
P10-11,
P12, P19,
ELEV:
P16-17
P18, P20-21
P13
P22, P23
ghidat de
1. Ababii Ion
independent
independent
cu mai mult sprijinînvățător2.

Note:
 Datele din Sinteza performanțelor se trec în Tabelul de performanță, rubricile pe discipline (ase vedea, de ex.: Anexa 4).
 Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului) prinprecizarea produsului/produselor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare. Aceste
completări pot ghida cadrul didactic în completarea rubricii„Recomandări/arii dedezvoltare” în Tabelul de performanță școlară(a se vedea Anexa 4).
7.3. Portofoliul performanțelor școlare ale elevului
MECD recomandă ca fiecare elev să dețină un portofoliu de performanță școlară bazat pe
produsele recomandate și criteriile aferente de succes, în care, drept dovadă de înregistrare aperformanțelor școlare, se vor aduna lucrările scrise/practice, testele, probele, fişele de evaluare,autoevaluare etc. (a se vedea Anexa 3).
Totalitatea lucrărilor cumulate în portofoliu pe durata învăţării definește dezvoltarea
achiziţiilor elevului și exprimă ceea ce ştie elevul (ca informaţie), precum şi ceea ce ştie să facă în
mod concret, practic. Evaluarea acestor variabile permite optimizarea demersului formativ, astfel,
portofoliul va funcționa în calitate de metodă alternativă/complementară de evaluare.
58

7.4. Tabelul de performanță școlară
Tabelul de performanță școlară este un instrument de monitorizarea performanțelor elevului și
reprezintă o sinteză a rezultatelor obținute pe parcursul anului de studii. Este un document
obligatoriu pentru toți elevii claselor primare din Republica Moldova.
Tabelul dat (Anexa 4) etalează performanțele individuale ale elevului în corespundere cu
finalitățile curriculare, cu produsele școlare supuse evaluării pe parcursul anului școlar și cu
descriptorii de performanță.
Se completează de către învățătorul-diriginte și cadrele didactice, specialiști la disciplineleșcolare (eventual: limba străină, educaţia muzicală, educaţia plastică, educaţia fizică).
Se prezintă părinților sau reprezentanţilor legali ai acestora și elevului: la începutul anului școlar, dirigintele familiarizează părinții cu tabelul (în baza descrierii
date în MECD), pentru a-i cunoaște cu performanțele posibile de atins de către copil pe parcursul
clasei a IV-a; de exemplu,familiarizarea poate fi realizată la ședința cu părinții sau oferind o copie atabelului (necompletat); la finele anului școlar (15-30 mai), părinților li se oferă tabelul completat, cu semnătura
dirigintelui; părintele semnează tabelul și îl întoarce dirigintelui; administrația instituției aplică ștampilă și semnătură după semnătura părintelui; documentul autentificat se păstrează în dosarul personal al elevului; părinții au dreptul să
primească o copie a documentului autentificat.
Tabelul de performanță constituie o informație veridică pentru transferul elevului în altăinstituție de învățământ.
În Tabelul de performanță pentru clasa a IV-a este introdusă rubrică Dezvoltare personală.
Dirigintele va completa prin bifare rubrica dată, realizând o sinteză în baza observării
comportamentului copilului în diferite contexte ale vieții școlare, în activitățile curriculare și
extracurriculare. În continuare, va înregistra în tabelul rezervat calificativele acordate elevului la
finalizarea clasei a IV-a.
În rubricile pe discipline, dirigintele și specialiștii vor bifa modul prioritar în care elevul ademonstrat pe parcursul anului fiecare competență specifică stipulată în curriculum disciplinar,
realizând o sinteză a performanțelor în baza diagramei de monitorizare a performanțelor și aobservării comportamentului elevului: independent: corect; complet; coerent; fără ezitări; indicând un nivel de performanță foartebun (fără a scrie calificativul foarte bine);
 ghidat de învățător: cu greşeli mici; cu incompletitudini mici; cu incoerențe mici; cu ezitări
mici, depășite ca rezultat al ghidării (întrebărilor orientative) oferite de învățător; indicând
un nivel de performanță bun (fără a scrie calificativul bine); cu mai mult sprijin: cu greşeli; cu incompletitudini; cu incoerențe; cu ezitări depășite ca
rezultat al sprijinului (indicațiilor, explicațiilor) oferit de învățător; indicând un nivel deperformanță suficient (fără a scrie calificativul suficient).
Pe ultima linie a fiecărui tabel disciplinar se listează activități de învățare și evaluaredesfășurate pe parcursul anului școlar (conform listei produselor școlare recomandate la disciplină),pentru a crea o imagine mai amplă despre formarea elevului. Aceste liste se prezintă în regim defamiliarizare și nu presupun operare (nu se fac sublinieri, bifări etc.)
La final, dirigintele poate propune recomandări/arii de dezvoltare.
În cazul în care elevul învață conform unui plan educațional individualizat, dirigintele are libertatea
și responsabilitatea de a interveni cu modificări corespunzătoare în completarea tabelului.
59BIBLIOGRAFIE SELECTIVĂ
***1. Codul Educației al Republicii Moldova, Chișinău 2014, nr.152 din 17.07.2014, Monitorul Oficial al
Republicii Moldova, nr.319 – 324, art.nr.614 din 23.11.2014
2. Concepția Evaluării rezultatelor școlare. Pâslaru Vl., Achiri I., coord., IȘE: Chișinău, 2006.
3. Curriculum şcolar, Clasele I-IV, Chişinău, 2010;
4. Curriculumul pentru disciplina LIMBA STRĂINĂ I. Clasele II-IV, 2010. 52 p.
5. Evaluarea criterială în bază de descriptori în învățământul primar. Clasa 1. Ghid metodologic pentru
cadrele didactice (aprobat la Consiliul național pentru curriculum, Ordinul 862 din 07 septembrie2015);
6. Instrucțiune cu privire la implementarea Metodologiei evaluării criteriale prin descriptori înînvățământul primar, clasa I (aprobată la Consiliul național pentru curriculum, Ordinul nr. 862 din
07.09.2015);
7. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele I-II (Ordinul 623
din 28.06.2016);
8. Evaluarea criterială în bază de descriptori. Clasa a II-a Ghid metodologic (aprobat la Consiliulnațional pentru curriculum, Ordinul 256 din 28 aprilie 2017);
9. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar. Clasa a 3-a. Ghid metodologic. Institutulde Științe ale Educației, 2017. 64 p. ISBN 978-9975-48-119-9.
10. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar. Clasa a 2-a. Ghid metodologic. Ediție
revăzută și actualizată. Institutul de Științe ale Educației, 2017. 64 p. ISBN 978-9975-48-120-5.
11. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar. Clasa 1. Ghid metodologic. Ediție
revăzută și actualizată. Institutul de Științe ale Educației, 2017. 64 p. ISBN 978-9975-59-160-7.
12. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori. Clasa a 3-a. Institutul deȘtiințe ale Educației, 2017. 61 p. ISBN 978-9975-48-117-5.
13. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori. Clasa a 2-a. Institutul deȘtiințe ale Educației, 2017. 61 p. ISBN 978-9975-48-121-2.
14. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori. Clasa 1. Institutul de Științe
ale Educației, 2017. 39 p. ISBN 978-9975-59-159-1.
15. Metodologia de monitorizare externă a procesului de implementare a evaluării criteriale prindescriptori în învățământul primar. Aprobat în CNC şi în CŞD (27.12.2017)***16. Bocoş M., Jucan D. Teoria şi metodologia instruirii şi Teoria şi metodologia evaluării. Repere şi
instrumente didactice pentru formarea profesorilor. Editura Casa Cărţii de Ştiinţă, Cluj-Napoca,2007
17. Darling-Hammond, L., Ancess, J., Falk, B, Authentic Assessment in Action. Studies of School sandStudents at Work, Teachers College Press, Columbia University, 1995.
18. (de) Hadji Ch. L’evaluation, regles du jeu. Des intentions aux outils. Paris: ESF, 1989
19. Houart, M.Evaluer des compétence... Oui mais comment ? - 2001 Département Éducation ettechnologie (UNamur). Versiune electronică. https://pure.fundp.ac.be/ws/files/1029351/64322.pdf
20. Manolescu, M. (coord.). Evaluare în învățământul primar. Aplicații - matematică. București:Editura Fundației Culturale D. Bolintineanu, 2002
21. Manolescu, M. Evaluarea şcolară - un contract pedagogic, Bucureşti, 2002
22. Marin M. Didactici interactive în învățământul primar, Chișinău, 2013
23. Meyer, G. De ce și cum evaluăm. (traducere). Iași, Editura Polirom, 2000, 192 p.
24. Minder, M. Didactica funcțională. Obiective, strategii, evaluare. (traducere). Chișinău, Editura
Cartier Educațional,2003, 412p

60

25. Mons, N., Toczek, M.-C., West, A., Barkouss S. L’évaluation des élèves par les enseignants dans laclasse et les établissements : réglementation et pratiques. Une comparaison internationale dans les
pays de l’OCDE. Disponible sur le site du Cnesco : http://www.cnesco.fr
26. Morrissette, J. Manières de faire l'évaluation formative des apprentissages : analyse interactionniste
du savoir-faire d'enseignantes du primaire. Sarrebruck (CH): Les Éditions universitaires
européennes, (2010).
27. Pogolșa, L., Bucun, N. (coord.). Chicu, V., et al. Referențialul de evaluare a competențelor specificeformate elevilor prin disciplinele de studiu. Chișinău: IȘE, 2014, 585 p.
28. Pogolșa, L., Marin, M. (coord. șt.) Marin, M., Gaiciuc, V., Achiri, I., Popovici, A., State, D.,
Agafian, R. Evaluare criterială prin descriptori în învățământul primar. Clasa I. Ghid metodologic.
IȘE, Chișinău, 2015, 86p.
29. Potolea, D., Neacşu, I., Manolescu, M. Metodologia evaluării realizărilor şcolare ale elevilor. Ghid
metodologic general. București, 2011.
30. Potolea, D., Manolescu, M. Teoria şi practica evaluării educaţionale. Proiectul pentru Învățământul
Rural. București, 2005.
31. Ungureanu D., Teroarea creionului roşu. Evaluarea educaţională, Editura Universităţii de Vest,
2001
32. (de) Vecchi, G. Evaluer sans dévaluer et évaluer les compétences. Paris, Editura Hachette
Education, 2011.
***33. Амонашвили, Ш.А. Воспитательная и образовательная функция оценки учения. М, 1984
34. Болотов, В.А., Вальдман И.А., Ковалёва Г.С., Пинская М.А. Российская система оценки
качества образования: главные уроки. (аналитический обзор). Accesat http://www.rtcedu.ru/resources/publications/94
35. Воронцов, А.Б. Организация контрольно-оценочной деятельности в бразовательном
рекомендации)процессе
основной
школы(методические
http://sch1133.mskobr.ru/files/voroncov_kniga_kod.pdf
36. Логвина, И., Рождественская Л. Пособие для учителя Инструменты формирующего
оценивания
вдеятельности
учителя-предметника.
accesathttp://www.narva.ut.ee/sites/default/files/nc/oppevahend.pdf
37. Цукерман, Г. А., Елизарова Н. В. О детской самостоятельности // Вопр. психол. 1990. № 6.
С. 37 – 44.
38. Цукерман, Г.А. Оценочная самостоятельность как цель школьного образования .//Материалы семинара «Система оценки качества знаний младших школьников в условиях
безотметочного обучения» от 28.03.2003.http://modern.ed.gov.ru/themes/basic/materialsdocument.asp?folder=1471&matID=1873
39. Цукерман, Г.А. Оценка без отметки - М.,Рига 1999, tsukerman_g.a._otsenka_bez_otmetki.pdf

61

Anexa 1
Plan de recuperare. Modele orientative
Model pentru portofoliul elevului
Elevul_____________
Perioada de recuperare __________________________________(din ce dată până la ce dată se prevede ameliorarea)
Motivul recuperării____________________________________
Nr.

DisciplinaConținutul recuperării
(produse școlare)Datareevaluării

RezultatulSemnăturapărintelui

Model pentru diagrama învățătorului
Clasa____ Învățătorul____________

Numele,prenumeleelevuluiDisciplinaConținutul
recuperării
(produseșcolare)Perioadaderecuperare

Motivulrecuperării

62

Data
retestului

RezultatulSemnăturaînvăță
torului

Coordonat

Anexa 2
Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor, clasa a IV-a
Modele orientative pe discipline
Foaie de titlu

INSTITUŢIA DE ÎNVĂŢĂMÂNT
___________________________________________DIAGRAMA ÎNVĂȚĂTORULUIMONITORIZAREA PERFORMANȚELOR ELEVILOR

Clasa 4__________
Învățător__________________

Anul de studii ________________

63

I.

MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR
(evaluări formative în etape)Înregistrare pe parcursul unui modul 11

Datele evaluărilor
formative în etape

ELEV:

Produsele evaluate12
13

1.
2.
3.
4.

Înregistrare pe parcursul anului școlar 14
Semestrul 1
Evaluările
formative în etape
Produsele
5
ELEV: evaluate

1.

Modulul 1

Modulul 2

Semestrul 2
Modulul 3

Modulul 4

6

2.
3.
4.

11

Monitorizarea etapizată pe parcursul modulelor se recomandă la disciplinele Limba română și Matematică. Datele
evaluărilor formative în etape și produsele evaluate se vor corela cu proiectarea didactică la nivel de modul. Astfel,numărul de evaluări formative în etape, numărul produselor și produsele propriu-zise se vor decide de către cadrul
didactic în mod individual, ținând cont de recomandările MECD.
12
Se vor înscrie numerele de ordine ale produselor evaluate, conform listei produselor recomandate la disciplină (a sevedea cap. 4), de exemplu: P1, P9 etc.
13În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se înregistrează performanța elevului vizând produsul respectiv,
conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin. Modalitatea de înregistrare poate fidiferită: prin cuvinte, abrevieri sau culori.
14
Monitorizarea etapizată pe parcursul anului/semestrului se recomandă la disciplinele cu 1-2 ore pe săptămână, cândevaluările formative în etape se realizează doar la fine de module. Produsele evaluate se vor corela cu proiectarea
didactică la nivel de modul. Astfel, numărul produselor și produsele propriu-zise se vor decide de către cadrul didactic
în mod individual, ținând cont de recomandările MECD.

64

II.MONITORIZAREA PUNCTUALĂ A PERFORMANȚELOR (selectiv)15(evaluări formative punctuale)
Produs școlar evaluat16: ..........................................
Criterii de evaluare17:1...........................
2..........................etc.
Numele, prenumele

Data/Perioada

elevului
18

1.
2.
3.
4.

III.SINTEZA PERFORMANȚELOR
(în baza monitorizării etapizate a performanțelor)
Competențele specifice disciplinei19:1.
....................................................
2.
..................................................
3.
.................................................. etc.

ELEV:
1.

120
..................21

Competențele specifice disciplinei
Produsele evaluate234.................
...................
......................

22

2.
3.
4.

15

Pentru monitorizare punctuală se selectează anumiți elevi și anumite produse, în funcție de necesitățile identificate pe
parcurs.
16
Se scrie numărul de ordine al produsului conform listei produselor recomandate la disciplină (a se vedea cap.4) șiformularea respectivă.
17
Se scriu criteriile de evaluare în corespundere cu criteriile de succes aferente produsului evaluat.
18
În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se înregistrează performanța elevului vizând produsul respectiv,
conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin. Modalitatea de înregistrare poate fidiferită: prin cuvinte, abrevieri sau culori.
19
Se transcriu din curriculum disciplinar.
20
Se scrie numărul de ordine al competenței specifice.
21
Se scrie lista produselor prin care a fost evaluată pe parcursul anului competența specifică respectivă, de ex.: P1-P5,
P8 etc.
22
În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se înregistrează nivelul individual atins în mod preponderent (cel mai
frecvent) pe parcursul anului, conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin. Aceste datese vor obține prin sinteza datelor fiecărui elev din cadrul Monitorizării etapizate a performanțelor.

65Anexa 3
Portofoliul performanțelor școlare, clasa a IV-a
Modele orientative

Foaie de titlu

INSTITUŢIA DE ÎNVĂŢĂMÂNT
___________________________________________PORTOFOLIULPERFORMANȚELOR ȘCOLAREMONITORIZAREA PERFORMANȚELOR ELEVILOR

Clasa 4__________
Elev__________________

Anul de studii ________________
66Fișe pentru portofoliu

Modul deapreciere

Textul

Data

Produs evaluat: P23. Citirea cu voce a unui text cunoscut
1.Citesc
cursiv,
fluent,conștienttextul.

2.Pronunț
corectfiecarecuvânt.

3.Articulez
corect toate
cuvintele.

4.Citesc
expresiv,cu
intonaţia
potrivită.

5.Identific și
expliccuvintelenecunoscute*

Recomanda
rea învățăto
rului, acoleguluieucoleg/
învățător

Modul deapreciere

Data

Produs evaluat: P18. Rezolvarea problemelor compuse

eu
coleg/
învăță
tor

1.Citesc
problema.

2.Precizez
care estecondiția șicare esteîntrebarea
problemei

3.Scriu
schemaproblemei

4.Elaborez
planul derezolvare a
problemei.

5.Scriu
6.Scriu
rezolvarea răspunsul
cu plan,problemei.
cu justificări, prinexercițiu.

Recomanda
rea învățăto
rului,acoleguluiAnexa 4 . Tabel de performanță școlară
______________________________________________________________
Instituția de Învățământ

Tabel de performanță școlară
Clasa 4

Elev_______________________
Data nașterii _______________INFORMAȚIE DESPRE INSTITUȚIA DE ÎNVĂȚĂMÂNTADRESA: ____________________________________________________
SITE: _______________________________________________________TELEFON: ___________________________________________________
E-MAIL: _____________________________________________________

Diriginte:_________________________________________
Părinți (tutore): ___________________________________

Anul de studii ____________

68Notă pentru cadre didactice și părințiTABELUL DE PERFORMANȚĂ ȘCOLARĂ:Este un document obligatoriu pentru toți elevii claselor primare din Republica Moldova.
Etalează performanțele individuale ale elevului în fiecare dintre clasele I-IV, în corespundere
cu finalitățile curriculare, produsele școlare supuse evaluării, descriptorii de performanță.
Se completează de către învățătorul-diriginte și cadrele didactice, specialiști la disciplineleșcolare (eventual: limba străină, educaţia muzicală, educaţia plastică, educaţia fizică, educaţia
tehnologică).
Se prezintă părinților(sau reprezentanţilor legali ai acestora)și elevului: la începutul anului școlar, dirigintele familiarizează părinții cu prezentul document, pentru
a le da posibilitatea să cunoască performanțele posibile de atins pe parcursul anului (deexemplu: la ședința cu părinții sau oferind o copie a tabelului (necompletat)); la finele anului școlar (15-30 mai), părinților li se oferă tabelul completat,cu semnătura
dirigintelui;părintele semnează tabelul și îl întoarce dirigintelui; administrația instituției de învățământ aplică ștampilă și semnătură după semnătura
părintelui; documentul autentificat se păstrează în dosarul personal al elevului;părinții au dreptul să
primească o copie a documentului autentificat.
Constituie o informație veridică pentru transferul elevului în altă instituție de învățământ.
Dirigintele va completa prin bifare la disciplina Dezvoltare personală, realizând o sinteză în baza
observării comportamentului copilului în diferite contexte ale vieții școlare, în activitățile
curriculare și extracurriculare.
În continuare, va înregistra în tabelul rezervat calificativele acordate elevului la finalizarea claseia IV-a.
În rubricile pe discipline, dirigintele și specialiștii vor bifa modul prioritar în care elevul ademonstrat pe parcursul anului fiecare competență specifică stipulată în curriculum
disciplinar, realizând o sinteză în baza instrumentelor de monitorizare a performanțelor și aobservării comportamentului elevului: independent: corect; complet; coerent; fără ezitări; indicând un nivel de performanță foartebun (fără a scrie calificativul foarte bine);
 ghidat de învățător: cu greşeli mici; cu incompletitudini mici; cu incoerențe mici; cu ezitări
mici, depășite ca rezultat al ghidării (întrebărilor orientative) oferite de învățător; indicând
un nivel de performanță bun (fără a scrie calificativul bine); cu mai mult sprijin: cu greşeli; cu incompletitudini; cu incoerențe; cu ezitări depășite ca
rezultat al sprijinului (indicațiilor, explicațiilor) oferit de învățător; indicând un nivel deperformanță suficient (fără a scrie calificativul suficient).
Pe ultima linie a fiecărui tabel disciplinar se listează activități de învățare și evaluaredesfășurate pe parcursul anului școlar, pentru a crea o imagine mai amplă despre formarea
elevului. Aceste liste se prezintă în regim de familiarizare și nu presupun operare (nu se fac
sublinieri, bifări etc.)
La final, dirigintele poate propune recomandări/arii de dezvoltare.
În cazul în care elevul învață conform unui plan educațional individual (PEI), dirigintele arelibertatea și responsabilitatea de a interveni cu modificări corespunzătoare în completarea
prezentului document.

69

Calificativele acordate elevului la finalizarea clasei a IV-a
1. Limba și literatura română
2. Matematică
3. Limba străină
Descrierea rezultatelor elevului
pe parcursul clasei a IV-a la disciplinele școlare
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ

Independent

Ghidat deînvățător

Cu mai multsprijin

1. Receptarea mesajului oral în diferite situaţii de comunicare.
2. Perceperea mesajului citit/audiat prin receptarea adecvată auniversului emoţional şi estetic al textelor literare şi
utilitatea textelor nonliterare.
3. Utilizarea scrisului ca tehnică
psihomotrică şi ca abilitate de exprimare a gândurilor.
4. Aplicarea conceptelor şi a terminologiei lexicale,fonetice, morfologice şi sintactice în structurarea
mesajelor comunicative.
5. Manifestarea interesului şi a preferinţelor pentru lectură.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Informații prezentate succint; Situația de comunicare(prezentarea orală); Lectura imaginilor; Compoziția (oral).Textul compoziției; Compoziția (oral). Expunerea orală
a textului; Partea de vorbire; Partea de propoziţie; Mesajul argumentativ; Mini-proiectul în grup (contribuția mea/
cooperarea/ produsul/ prezentarea produsului; Colaborarea în echipă; Compoziţia (scris); Propoziția alcătuită și
scrisă; Dialogul scris; Bilețelul; Anunțul; Invitația; Felicitarea; Scrisoarea; Mesajul electronic (sms, e-mail,messenger, viber, etc.); Caietul meu; Citirea cu voce a unui text cunoscut; Textul (literar/ nonliterar) citit la
prima vedere; Textul analizat; Povestirea despre textul literar; Poezia recitată; Mijloacele artistice (identificare);Textul literar povestit; Personajul literar caracterizat; Planul de idei (elaborare); Transcriere de text; Dictarea(scrierea după dictare); Cuvinte cu ortograme; Prezentarea unui text literar cunoscut; Prezentarea unei cărți citite;
Agenda de lectura.
Ghidat deCu mai multIndependent
LIMBA STRĂINĂ
învățător
sprijin

1. Receptarea mesajelor orale.
2. Producerea mesajelor orale şi interacţiunea orală.
3. Receptarea mesajelor scrise.
4. Producerea mesajelor scrise şi interacţiunea scrisă.
5. Iniţierea în cunoaşterea altor culturi.
6. Conectarea la alte limbi şi discipline.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Recunoaşterea sunetelor, a cuvintelor, a enunţurilor
simple în mesajul scris şi oral; Comunicarea orală. Formularea propoziţiilor simple; Alcătuirea unui dialog scurt
şi simplu la tema propusă; Formularea unor răspunsuri şi întrebări simple, adecvate unei situații, text, tablou,
dialog; Descrierea orală sau scrisă a unei persoane/imagini, oral sau scris în bază de suport de cuvinte şiîntrebări; Citirea cu voce a unui text cunoscut; Textul (literar/ nonliterar) citit la prima vedere; Redareaconținutului unui dialog, text cunoscut citit/audiat; Reproducerea unor poezii, cântece simple; Conversaţie.
Prezentarea unui monolog succint la tema propusă; Scrierea/copierea enunţurilor simple a textului de micăextindere din manual; Scrierea după dictare; Scrierea unei scrisori scurte (de invitaţie, de acceptare, de refuz),mesaje electronice, cărţi poştale scurte şi simple (de aniversare, de felicitare etc.); Realizarea de indicații
/instrucţiuni/formular/fişă în completarea de orar agenda lucrul cu harta a planului simplu şi a activităţii deînvăţare; Colaborarea în echipă.

70

MATEMATICĂ

Independent

Ghidat deînvățător

Cu mai multsprijin

1. Identificarea şi utilizarea conceptelor matematice şi alimbajului matematic în situaţii diverse.
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor acestora
în contexte variate.
3. Rezolvarea şi formularea de probleme, utilizând achiziţiile
matematice.
4. Explorarea/investigarea unor situaţii de problemă reale saumodelate, integrând achiziţiile matematice şi cele din altedomenii.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Scrierea numerelor naturale; Scrierea fracțiilor;
Reprezentarea fracțiilor; Calcul oral în baza unui exercițiu dat; Calcul oral în baza înțelegerii terminologiei
matematice; Calcul în coloniță; Determinarea ordinii operațiilor într-un exercițiu cu 2-3 operații, fără/cu
paranteze; Rezolvarea unui exercițiu cu 2-3 operații, fără/cu paranteze; Rezolvarea ecuațiilor simple/compuse;
Rezolvarea de situații de problemă din cotidian, care solicită calcule; Formularea problemelor; Formarea șirurilor
de numere după o regulă dată; Completarea șirurilor de numere/forme geometrice; Recunoaşterea formelor
geometrice; Efectuarea măsurărilor; Transformări ale unităților de măsură; Determinarea valorii de adevăr a unei
propoziții matematice; Exercițiu lacunar (cu numere/ semne lipsă); Enunț lacunar (cu numere/ cuvinte lipsă);Completarea tabelelor/schemelor; Colaborarea în echipă; Caietul meu.
Ghidat deCu mai multIndependentȘTIINȚE
învățător
sprijin

1. Receptarea informaţiilor ştiinţifice.
2. Explorarea şi investigarea lumii înconjurătoare.
3. Comunicarea orală şi scrisă utilizând stilul ştiinţific.
4. Adoptarea unui comportament adecvat în cadrul mediului
natural şi al celui social.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Comunicarea orală/scrisă a informației științifice;Descrierea unor viziuni/ corpuri/ organe/ sisteme de organe/ fenomene/ procese naturale sau vitale; Clasificareaființelor umane (rase)/ organelor vitale ale omului/ sistemelor de organe/ proceselor/ fenomenelor naturale, vitale,sociale, psihologice; Compararea corpurilor vii/ nevii/ proceselor vitale/ psihologice; Realizarea unor investigații
simple; Ordonarea unor corpuri/ organe vitale/ fenomene/ evenimente/etape; Observații asupra mediului natural și
social/ corpurilor/ organelor corpului uman; Experimente simple; Modele schematice/ obiectuale/ grafice ale
corpului uman/ organelor corpului uman, proceselor/ fenomenelor naturale și vitale; Sistematizarea informaţiei îndiverse forme; Analiza unor relații, acţiuni, schimbări, consecinţe, efecte.

ISTORIA ROMÂNILOR ȘI UNIVERSALĂ

Independent

Ghidat deînvățător

Cu mai multsprijin1. Înţelegerea şi utilizarea adecvată a limbajului despecialitate.
2. Înţelegerea şi reprezentarea timpului şi a spaţiului istoric.
3. Cunoaşterea şi interpretarea surselor istorice.
4. Descrierea situaţiilor, faptelor şi proceselor istorice.
5. Formarea comportamentelor şi valorilor-naţionale.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Descrierea dirijată a unor surse care oferă
înformații din trecut și prezent; Confecționarea liniei timpului; Plasarea pe harta (planul) localității/ cartierului a
principalelor obiectiv.; Realizarea unui album de familie; Elaborarea unor postere privind preocupările oamenilor
din localitatea natală, locuri cunoscute/ îndrăgite; interviuri în familie, școală, localitate; descrierea jocurilor
preferate ale părinților/ bunicilor; Colectarea informațiilor din diverse tipuri de surse, inclusiv site-uri depopularizare a istoriei; Exerciții de explorare a hărților istorice; caracterizarea unei personalităţi istorice;
Comunicări succinte; Prezentarea unei personalități istorice/ a unui eveniment istoric etc.; Proiecte de grup;
Dramatizarea unor lecturi istorice cunoscute; dialog-simulare cu o personalitate istorică, interviu cu un elev dinclasele mai mari; Expoziție de desene/ foto/ colaje; Înscenarea unui obicei/ tradiție/ sărbători de familie sau din
71

localitate; Portofolii pe teme istorice, folosind sursele în format electronic etc; jurnale cu impresii după vizite la
muzee și locuri istorice; studiu despre obiceiuri/ sărbători din familie/ localitate; discuții despre organizarea
meselor festive în trecut și prezent; Excursii, studii: muzeul școlii, localității monumente istorice, denumirile străzilor
din localitate, expoziții din muzee, monumente istorice, expoziții din muzee, vizite la cetăți, biserici/ mănăstiri.
Ghidat deCu mai multIndependent
EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ
învățător
sprijin

1. Utilizarea conceptelor specifice valorilor moral-spirituale
pentru cunoaşterea şi respectarea tradiţii-lor naţionale,
experienţei religioase, normelor de convieţuire în
societate.
2. Aplicarea normelor din sfera valorilor umane in stabilirearelaţiilor interpersonale pozitive.
3. Manifestarea unui comportament social activ şi
responsabil adecvat unei lumi in schimbare.
4. Participarea la luarea deciziilor şi la rezolvarea
problemelor comunităţii.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Mesaj oral (emițător/vorbitor); Alfabetul valorilor;
Agenda faptelor bune (proces); Târgul/caravana de Crăciun (organizare/coordonare); Expoziție Pascală (atitudine);
Mini-proiect de grup; Implicarea în acțiuni comunitare; Cupoanele voluntarului; Proiect de acţiuni.

EDUCAȚIA MUZICALĂ

Independent

Ghidat deînvățător

Cu mai multsprijin

1. Cunoaşterea şi înţelegerea diversităţii fenomenului
muzical–artistic din perspectiva semnificaţiilor emoţionaleşi estetice.
2. Identificarea mijloacelor de expresivitate muzicală
conform rolului fiecăruia din ele în redarea imaginii
artistice şi a mesajului ideatic al operei muzicale.
3. Demonstrarea dexterităţilor muzicale şi integrarea înactivităţi artistice şcolare, culturale, sociale.
4. Utilizarea terminologiei muzicale specifice pentru
reflecţie şi autoexprimare.
5. Receptarea şi promovarea valorilor muzicale naţionale şiuniversale.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Interpretarea cântecului; Audiția creației muzicale;
Caracterizarea creației muzicale; Improvizarea melodiilor; Colaborarea în echipă; Improvizarea mișcărilor de dans.
Ghidat deCu mai multIndependent
EDUCAȚIA PLASTICĂ
învățător
sprijin

1. Explorarea diverselor instrumente, materiale şi tehnici deartă.
2. Valorificarea elementelor de limbaj plastic în exprimarea
artistico-plastică.
3. Realizarea lucrărilor plastice în diverse tehnici şi materiale
de artă.
4. Cunoaşterea noţiunilor elementare din domeniul artelor
plastice.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Lucrări şi compoziţii plastice realizate prin utilizarea
diverselor materiale, instrumente şi tehnici de artă; Lucrări plastice utilizând: creioanele colorate, acuarela/guașul;culoarea ca element de limbaj plastic; punctul/liniile; forma ca element de limbaj plastic; Compoziție plastică;Compoziție în materiale naturale; Colaborarea în echipă.

72

EDUCAȚIA FIZICĂ

Independent

Ghidat deînvățător

Cu mai multsprijin

1. Cunoaşterea noţiunilor, cerinţelor şi legităţilor elementare
referitoare la educaţia fizică şi aplicarea acestora în
practica educaţională.
2. Dezvoltarea competenţelor fizice de bază prin intermediul
exerciţiilor fizice.
3. Formarea calităţilor de personalitate, comportamentului
civilizat, a deprinderilor comunicative şi de interacţiune
socială.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Exerciții de front și formații; Exerciții cu caracter
aplicativ (mers, alergări, sărituri etc.); Exerciții de dezvoltare fizică generală (EDFG); Exerciții de atletism(săritură, alergare); Exerciții din gimnastica de bază (rostogoliri, atârnări, semisfoară etc.); Jocul sportiv / Jocul
dinamic / ștafete; Aruncarea mingii; Aruncarea/prinderea obiectelor de pe loc şi în mişcare; Colaborarea în echipă;Turismul activ.

EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ

Independent

Ghidat deînvățător

Cu mai multsprijin

1. Elaborarea unui proiect de confecţionare a unui obiect,care să răspundă unei trebuinţe; prezentarea acestui
proiect.
2. Conceperea şi organizarea mijloacelor de confecţionare aunui obiect conform proiectului elaborat.
3. Realizarea obiectului conform proiectului elaborat,
respectând regulamentul tehnologic.
4. Evaluarea lucrării realizate, memorarea etapelor procesului
tehnologic.
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Elaborarea unui meniu; Lucrare practică de prepararea unor bucate simple (tartine, salate); Poster; Confecţionarea unui colaj; Obiect decorativ; (hârtie colorată, carton,materiale de reciclaj, materiale naturale, etc.); Lucrare practică (broderie); Mesaj oral (creşterea şi îngrijirea
plantelor); Lucrare practică (sădire/ creştere a plantelor); Asamblarea şi dezasamblarea modelelor de roboţi;Formă volumetrică modelată; Colaborarea în echipă.

DEZVOLTARE PERSONALĂ

de celemai multeori

Copilul la școală
Pe parcursul anului școlar:
Copilul ca subiect al învățării
1. Manifestă motivație pentru învățare.
2. Este atent în realizarea sarcinilor.
3. Este responsabil în efectuarea temelor.
4. Este obiectiv în autoevaluare și evaluarea reciprocă acolegilor.
5. Este perseverent în vederea îmbunătățirii rezultatelorpersonale.
Copilul în raport cu sine
6. Este responsabil faţă de înfăţişarea, sănătatea și
securitatea sa.
73

deseori

uneori

7. Este grijuliu faţă de obiectele personale.
8. Are încredere în forţele proprii.
9. Își gestionează eficient emoțiile.
10. Denotă capacități de autoeducație.
Copilul în interacțiune cu mediul
11. Îndeplinește regulile clasei și ale școlii.
12. Are o atitudine protectoare față de mediul înconjurător.
13. Colaborează cu ceilalți pe bază de respect și empatie.
14. Manifestă inițiativă și abilități de decizie în activităţi şi
contacte cu colegii.
15. Pare fericit la școală.
Recomandări/arii de dezvoltare (opțional):__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

Semnătura dirigintelui: _____________________________
Semnătura părintelui: _____________________________
L.Ș

Semnătura directorului

74