FEDIVERS
5 anys de mitjans socials federats

Rita Barrachina

Fedivers, 15 anys de mitjans socials federats
Copyright 2023 per Rita Barrachina
Contingut sota llicència CC BY-SA
https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/deed.ca
Es pot copiar, modificar i, fins i tot, vendre aquest llibre sempre
i quan es respecti la llicència. Si es modifica, la modificaciós'ha de llicenciar sota la mateixa llicència CC BY-SA. Per dubtes
sobre la llicència es pot contactar al correu: hola@gamifi.cat

Coberta per Rita Barrachina, sota CC BY-SA
Logo de la Fedi per Eukombos, sota Domini públic CC-0
Revisió del text per Marcel Costa
Codi font i versions pdf del text i la coberta a:
https://gamifi.cat/llibres/9788409505296.zip
Tipografia del text: Atkinson Hyperlegible (brailleinstitute.org)
Tipografia del títol a la coberta: Bebas v1.1 (dharmatype.com)

ISBN: 978-84-09-50529-6
Dipòsit Legal: B 9683-2023
Impressió: QP Print (Molins de Rei, Barcelona)

Obra derivada de: "Fedivers: mitjans socials federats per una
web comunitària" Copyright 2022 per Fedicat sota CC BY-SA.
Modificacions: creada introducció i nous subapartats al
FediLlibret: Diner públic, cultura lliure, i Un observatori depresència digital. Afegit Lemmy i BookWyrm a eines; i a veïnes,Anartist, nodes eusquera i gallec. Afegides les FediNius amb
correccions ortogràfiques i l'apartat final MetaLlibret.

Continguts
Introducció.....................................................................7
FediLlibret.......................................................................11
Conceptes bàsics...........................................................13
Xarxa vs. Servei........................................................................13
Lliure vs. Obert vs. Privatiu.................................................14
Descentralització vs. Centralització...............................16
Principis vs. Control................................................................18
Valor vs. Preu.............................................................................23

Sobre la Fedi.....................................................................25
Un protocol per a federar-les a totes............................27
Qüestió d’escala i voluntats...............................................30
Onades fediversals..................................................................32
Usurpacions i reinvencions de roda..............................33
Res és perfecte.........................................................................35

Participa!.............................................................................37
Benvinguda.................................................................................37
Tria el teu node.........................................................................39
Línies de temps i publicacions.........................................43
Coneix les teves veïnes........................................................49
Gràcies per quedar-te!..........................................................51

Referències........................................................................53
Fuig de les GAFAM!................................................................53
Vine a la Fedi!............................................................................55

Glossari................................................................................57

FediNius...........................................................................61
Hivern............................................................................................63
Primavera.....................................................................................69
Estiu................................................................................................77
Tardor.............................................................................................85

MetaLlibret......................................................................93

Introducció

Aquest llibre és un petit homenatge a la Federació demitjans socials lliures o Fedivers, que al 2023 celebra
quinze anys d'existència. L'aventura de la primera partd'aquest llibre, el FediLlibret, va començar al 2018 i el
text va ser actualitzat col·lectivament per darrera
vegada al maig del 2022. En aquesta versió en paper, a
més del FediLlibret, també s'inclouen les FediNius i, al'apartat final anomenat MetaLlibret, s'explica com s'harevisat i publicat el llibre.
Al 2020 se'm va ocórrer començar a celebrar
l'aniversari de la Fedi i algunes companyes de fedi.cat i
fediverse.party s'hi van sumar. La primera entrada a
Identi.ca (el primer gran node fediversal) la va publicar
l'Evan el 18 de maig de 2008. I és per això que algunes
fedizens vam començar a celebrar l'aniversari de laFedi aquest dia. El 18 de maig de 2020, pel 12è
aniversari, la Lostinlight va crear un text commemoratiu
a la web de fediverse.party. A nivell local, en Xaloc i jo
vam escriure una entrada en català als nostres blogs, i
vam crear i pujar a un repositori algunes imatges de laPleroma-tan, la mascota del programari Pleroma. Per lacelebració del 2021, la Lostinlight va crear un nou text a
fediverse.party i, a nivell local, vam trobar-nos
literalment quatre gats fediversals per petar la xerrada
a través del BigBlueButton de la eXO.
A més, coses de les coincidències, algunes fedizens
van crear FediVision, un concurs musical que es duu aterme en paral·lel a Eurovisión i que consisteix en crear
cançons originals, compartir-les i votar-les. No hi hapremis en diners ni res, només es fa per passar-ho bé i
descobrir artistes fediversals. Tota la informació
d'aquest concurs musical fediversal es pot trobar a lapàgina web fedivision.party. Tot i que Fedivision no té
cap connexió amb la celebració que algunes fem del'aniversari de la Fedi, pel meu gust, és una bonica
coincidència. Pel 14è aniversari de la Fedi del 2022, a9can Fedicat vam actualitzar el FediLlibret. Però durant
aquell any també vam crear un observatori depresència digital des del punt de vista de la cultura
lliure, i les FediNius, que s'inclouen en aquesta
publicació. A nivell internacional, pel #HappyFedi2U o#Fediverse14, la Lostinlight i la Minoru defediverse.party van crear un qüestionari fediversal
anomenat FediQuiz, amb preguntes sobre la història dela Fedi, els logos i llenguatges dels programaris, etc.
A més, de retruc, mentre algunes celebràvem
l'aniversari de la Fedi, es va tornar a celebrar Fedivisioni va guanyar la cançó "Se llama Fediverso", una rumba
molt enganxosa cantada per un músic francès deMontpeller.
Enguany, per celebrar els 15 anys d'existència de laFedivers, heus aquí aquest llibret.
Aprofitant l'aniversari de la Fedi, aquesta publicació
també vol celebrar la cultura lliure digital. És per aixòque aquest llibret ha estat creat amb programari lliure ilocal, i el codi font i la llicència recíproca en faciliten el
seu reús. Per detallar la part tècnica, aquest llibre haestat creat en un sistema operatiu Debian i lamaquetació del text s'ha fet amb Scribus. La coberta haestat dissenyada amb Inkscape, un programari dedibuix vectorial. A més, només se n'ha fet difusió a laFedi i en espais digitals autogestionats.
Moltes gràcies a totes les persones que creen ifomenten la cultura lliure digital.

Rita Barrachina

10FediLlibret

Conceptes bàsics
Xarxa vs. Servei
Segons la Viquipèdia, "una xarxa social és una
estructura social composta per individus oorganitzacions anomenats «nodes» que estan lligats oconnectats per un o més tipus d’interdependència com
ara amistat, parentesc, interessos comuns, intercanvis
financers, relacions sexuals, creences, coneixements oprestigi. (...) La xarxa també pot ser usada per mesurarel capital social, que és el valor que un individu rep dela xarxa social".
En termes sociològics, doncs, una xarxa social laconfiguren les persones amb els seus vincles, i genera
valor.
Per la seva naturalesa, distingim dos tipus de xarxes
socials, les analògiques i les digitals. Les analògiques
es donen de manera orgànica i no es creen amb l’ús detecnologies. Sovint són relacions de parentesc i amistat
basades en la proximitat física. I les digitals, que escreen i desenvolupen a través de programari que
utilitzem a través d’Internet, la «Xarxa de xarxes».
Sovint són relacions basades en interessos comuns oafinitat ideològica.
Els programes que fem servir per relacionar-nos amb
altres persones, solen ser presentats en forma deservei, de plataformes que en fomenten el seu ús.
Alguns són privatius i centralitzats, com Facebook oTwitter; i alguns són lliures, descentralitzats i federats,com Pleroma, Peertube, Pixelfed, Mastodon, etc.
13

Lliure vs. Obert vs. Privatiu
A dia d’avui (abril del 2023), molts dels programes
que executem a les nostres màquines, siguin
ordinadors, telèfons o tauletes, són creats perpersones. I si no som nosaltres qui hem creat unprograma és que ho ha fet algú altre.
Un programa és com qualsevol obra i té una llicència.
Però en el cas del programari, la seva llibertat defineix
la nostra pròpia, com a usuàries d’aquella tecnologia en
concret.
Si un programa té una llicència privativa, serà com
una caixa negra de la que no podem veure’n elcontingut. Si utilitzem programari lliure, ens assegurem
poder mirar dins la caixa amb aquestes quatre
llibertats fonamentals:
0. Utilitzar el programa com vulguem
1. Llegir el codi per estudiar-lo i adaptar-lo
2. Distribuir còpies del programa a qui ho necessiti
3. Distribuir còpies de les versions del programa
Posem que anem a un restaurant i demanem larecepta d’un plat. Potser no ens la donen, argumentant
que els podríem fer la competència muntant un
restaurant també. Seria una recepta privativa perquè
ens priva d’utilitzar-la, modificar-la i compartir-la.
Si anem a casa de l’àvia, segur que ens donarà larecepta, posem d’una truita de patates. I de la seva
recepta, l’original, probablement en farem alguna
adaptació: un dia que no tinguem patates, la podrem
fer amb espàrrecs, adaptant-la així a les nostresnecessitats o gustos. A més, la nostra àvia nos'enfadarà si compartim la seva recepta amb les
nostres amistats. La recepta de l’àvia, doncs, és lliure14perquè la podem usar, modificar i compartir, tanl’original com les modificacions.
El programari lliure és sempre de codi obert però,quan es parla de codi obert, no sempre s’està parlant
de programari lliure. Quan un programa permet
estudiar-ne el codi però permet privatitzar-ne lesmodificacions es parla de codi obert. Perquè unprograma sigui lliure, les modificacions que se’n fan
també han de ser publicades.
El moviment del programari lliure va néixer als anys
vuitanta, però als noranta, aquells que consideraven
que tenir accés al codi font era un actiu empresarial, es
van inventar el concepte de «Open Source» (Codiobert). Amb els anys, fins i tot Microsoft, que sempre
havia carregat molt durament contra el programari
lliure, es va sumar al codi obert.
I així, el programari lliure seria un moviment social i,el codi obert, una metodologia empresarial que sovint
es beneficia de les contribucions que moltes persones
fan de forma altruista.

Diner públic, cultura lliure
És realment trist que, a aquestes alçades i tenint detot, des de les administracions s'usi i es promocioni
programari privatiu amb diner públic. Més enllà delcodi que es fabrica, -com es reclama al projecte«Public money, public code» (Diner púbic, codi públic)
de la Free Software Foundation Europe (FSFe)-, ésraonable també poder tenir accés al codi font dequalsevol contingut que hagi estat pagat amb els
impostos de la ciutadania.
I és especialment preocupant que, des del sistema
educatiu, s'ensinistri als futurs clients de les granstecnològiques. Sense criteri no anirem pas enlloc.
15

Descentralització vs. Centralització
Grans tecnològiques com les GAFAM (Google,
Amazon, Facebook, Apple, Microsoft), a més de crear
programari privatiu, es basen en models arquitectònics
centralitzats.
Tot el que aboquem en aquests serveis (imatges,
converses, etc.), queda a disposició de l’empresa en
qüestió, que emmagatzema les nostres vides als seus
ordinadors.
Anomenades «el petroli del segle XXI», les nostresdades són millor que el petroli perquè són infinites i
més barates d’extraure. I aquestes empreses les usen
per lucrar-se i acumular poder: les venen a altres
empreses, fan experiments socials, vigilen a la poblacióde forma massiva, manipulen l’opinió pública i laintenció de vot i, en general, alteren la nostra percepciódel món i de nosaltres mateixes. Una característica quetenen en comú els serveis privatius centralitzats és launilateralitat de la seva governança ja que són serveis
controlats per empreses capitalistes, on la presa dedecisions no és horitzontal ni transparent. La usuària
usa el servei, però les seves dades són propietat del’empresa, amb el que la usuària acaba sent usada per
l’empresa que proporciona el servei. És per això que esparla de capitalisme cognitiu.
Als serveis de mitjans digitals centralitzats hem
d’obrir un compte a cada servei específic per podercontactar amb les persones que són allà dins perquè
les usuàries d’un mitjà privatiu no es poden posar en
contacte amb les usuàries d’un altre mitjà privatiu: desde Twitter no pots seguir gent a Facebook ni a lainversa. Tecnològicament és possible, però aquestes
empreses posen més ganes en escombrar cap a casa i
guanyar diners que no pas en connectar les persones.
16Per connectar les persones tenim la Fedivers, una
federació de mitjans socials on les usuàries podencontactar entre elles independentment del programari idel servidor que facin servir. L’objectiu de la Fedi ésconnectar les persones a través dels nodes que hi
participen, és a dir, els ordinadors o servidors ons'instal·len els programes que donen el servei.
L’estructura de la Fedi es basa en un modeldescentralitzat que funciona gràcies a protocols
d’interconnexió, a quotes o donatius, i a la bonavoluntat de les persones que hi participen, ja siguin
usuàries, administradores o moderadores.
A la federació tenim nodes de diversos programes
perquè cada programa té la seva funció. Un programari
fediversal (Peertube-vídeo, Pleroma-microblogging,
Pixelfed-imatges, etc.) permet ser instal·lat en unservidor web i donar servei a una o diverses persones.
Si algú diu que ha desplegat una instància de PixelFed,
vol dir que ha instal·lat el programa PixelFed en unservidor i sota un domini en concret, com pixelfed.org opicto.anartist.org.
Parlem d’un node fediversal quan ens referim a una
pàgina web que permet crear un compte, ja sigui per
invitació, per petició o perquè els registres estanoberts. Si algú diu que s’ha registrat a un node, vol dirque ha obert un compte en algun mitjà federat.
Tot i que sovint no es fa massa diferència entre els
termes instància i node, i s’usen aleatòriament, no són
exactament el mateix. La instància seria des del puntde vista de l’administradora que instal·la el programaen un servidor. I el node seria des del punt de vista dela persona que es registra a l’eina fediversal i en fa ús.

17

Principis vs. Control
A diferència dels serveis centralitzats de les GAFAM,
que són «cortijos tecnològics» que fomenten elcapitalisme cognitiu a través d’algoritmes publicitaris,la Fedi és un espai que permet posar en pràctica certs
principis molt més en sintonia amb la sobirania
tecnològica, la descentralització web i els drets
humans.

Autogestió
A diferència dels serveis GAFAM, la Fedi s’organitza
de forma comunitària. Tot i haver empreses
propietàries de nodes, els mitjans federats són
desenvolupats per persones d’arreu del món, al margede cap corporació o institució oficial. I en general,cada node és una comunitat que s’autogestiona lesseves despeses, sovint amb les quotes o donacions deles persones que hi participen.
En tecnologies digitals, a més de la proximitat física,-com projectes locals o regionals basats en programari
lliure-, podem parlar de la proximitat ideològica, el fet
de crear o participar de tecnologies lliures per la seva
sobirania i ètica.

Descentralització
Les usuàries dels sistemes privatius es concentren
per milions als servidors d’empreses que, per seguir
acumulant poder, controlen la informació que reben lesseves usuàries i es lucren i experimenten amb lesseves dades. A mitjans federats, l’acumulació de poder18és més difícil que es doni però, igualment, no és
desitjable. I és per això que ens repartim en diferents
nodes però totes estem connectades. Com diria la dita:cadascú al seu node, i la Federació al de totes. Lesnostres dades s’emmagatzemen a cada node que fa deservidor, però ningú té una còpia completa de la Fedi.
I, de moment, ningú pretén lucrar-se amb les dades deles altres.

Interoperabilitat
Si ets a Twitter no pots contactar amb la gent deFacebook perquè els seus amos ho han decidit així.
Però tècnicament, és possible. La Fedivers és un
ecosistema heterogeni on hi ha diverses eines(Pleroma, Mobilizon, Peertube, Mastodon, etc.) que
connecten entre elles, és a dir, federen perquè
comparteixen protocols que els permeten interactuar. I
cada eina permet diverses comunitats que s’apleguen
per regió, idioma, tema, etc.
A diferència dels serveis de mitjans publicitaris, a la
Fedivers les eines i comunitats no competeixen, si noque tracten de cooperar entre elles.

Replicabilitat
A diferència de Twitter o Facebook, a mitjans federats
qualsevol persona pot muntar un node d’una einafederada i crear la seva comunitat. Si t’agrada el
programari GNU social, pots muntar-te la teva pròpia
instància en un servidor, és a dir, que un ordinador
executarà el servei i farà de node. Si vols, podràsconvidar a altres persones a formar-ne part. I un cop hi
participin, podran contactar amb la resta de fedizens.
19Independència
De tant en tant, els serveis centralitzats cauen i lesseves usuàries queden desconnectades entre si. Això ala Fedivers no pot passar. Si un node o servidor cau, no
cau tota aquella eina, i menys la Federació sencera:
només cau el node en qüestió. Podem tenir paciència iesperar que se solucioni o tenir un compte alternatiu
en algun altre node de la mateixa eina o d’una altra.
Algú podria desendollar Twitter però ningú pot apagar
tota la Fedi.

Diversitat
A la federació tenim molts nodes de cada eina oprograma. És per això que, a l’hora d’entrar a la
Fedivers podem triar per eina o per node. Si volem una
funcionalitat concreta, com publicar vídeo, ens
decantarem per Peertube. Si volem publicar imatges,
per Pixelfed. I si volem publicar esdeveniments, per
Mobilizon. Primer triarem l'eina i, després, el node. Un
que ja doni el servei o un nou que podem crear. Però si
només volem publicar text per comentar la jugada,podrem triar entre molts programes: Pleroma,
Friendica, Akkoma, Mastodon, etc. Totes tenen lesseves particularitats i algunes ens poden agradar més
que altres. I com totes estan connectades, podeninteractuar des d'allà on siguem. Tria el node que méss’adapti al que necessites!

Confiança
A la Fedivers, qualsevol persona amb certs recursos i
coneixements, pot crear un node i gestionar-lo com
20

vulgui. Les persones que gestionen el node s'anomenen«administradores del node».
Als serveis de mitjans socials privatius, la relació
entre les administradores (les accionistes de l'empresa)
i les usuàries (el valor de l'empresa) és mercantil. A laFedi, la relació la defineixen les administradores i lesusuàries del node. I molts nodes contemplen la figurade la moderadora. Les administradores tenen poderabsolut sobre el node i, per tant, és recomanable que
les usuàries facin l'esforç de saber qui administra elnode del que participen.

Aprenentatge
Si vols participar a mitjans federats però no tens els
coneixements tècnics per administrar un node, pots
registrar-te a un node existent o adquirir els
coneixement necessaris per aprendre a gestionar-lo.
Pots aventurar-te a llegir manuals, experimentar odemanar ajut. Trobaràs moltes persones que t’ajudaranencantades.
Si no, cada vegada hi ha més allotjament que, per una
quota de servei, no has de preocupar-te de la parttècnica però sí et permet ser l’administradora del node.
No és barat, però és una opció addicional a tenir encompte.

Respecte
A tots els mitjans socials, privatius o lliures, hi ha«trols» o usuàries que es dediquen a molestar-ned’altres. Tot i així, l’ambient que es respira a mitjans
privatius és més de «jungla digital», on milions depersones i «bots» (programes que a vegades es fan
21

passar per persones) hi diuen la seva de qualsevol
manera. Aquest fenomen es veu amplificat a mitjans
privatius perquè la polarització i la crispació
augmenten la interacció (no sana) de les seves
usuàries i, així, aquestes empreses guanyen molts
diners, tot i que d'una forma moralment molt
reprobable. Pertànyer a mitjans socials federats sol
representar un acte de consciència digital i lespersones que en formen part solen mostrar les sevesopinions de forma respectuosa. Diguem que hi ha unsalt qualitatiu entre fer ús d’un servei enganyosament
gratuït i ser conscient de formar part d’una comunitat
autogestionada. I això, es tradueix en el respecte que
es tenen les persones en uns espais i altres.

Un observatori de presència digital
Al 2022, a Fedicat vam crear una eina per examinarespais digitals des del punt de vista de la cultura lliure:
0. El programari amb el que s'ha creat la web i onestà allotjada.
1. La presència o absència a la web de rastrejadors
i/o anuncis que alimenten el capitalisme cognitiu.
2. La presència o absència de mitjans socials
digitals. I si n'hi ha de lliures, quin tipus
d'interacció fan.
3. La llicència del contingut del projecte.
Amb observacions com aquestes, podem determinar
ràpidament quin tipus de presència digital té unprojecte sota paràmetres de cultura lliure.
22

Valor vs. Preu
Imaginem que anem a comprar verdures: si anem alsupermercat, se’ns indicarà l’origen i el productor i
podrem valorar si hi han posat pesticides, quin tipus dellavor fan servir, o quines condicions de treball tenen
els pagesos que cultiven aquestes verdures. Si anem a
una cooperativa agroecològica, ens assegurem que lesverdures que consumim són saludables, de temporada,de proximitat, i els pagesos que les cultiven, a més detenir un sou digne i drets laborals, s’organitzen
horitzontalment.
En aquest cas, el seu valor ètic és més elevat i el seu
preu també, amb el que les verdures comprades a una
cooperativa segurament seran més cares i més ètiques
que les que comprem al supermercat.
I, si es pot, per sobre del preu, podem posar-hi elvalor i intentar consumir productes de proximitat. Ens
farem un favor a nosaltres mateixes per la qualitat delproducte que ingerim, i al nostre entorn, -tan geogràfic
com humà-, ja que donarem suport a iniciatives
properes, ètiques i justes.
L’acte de consumir, però, no es redueix al consum
exclusivament físic, com menjar o beure. Consumim
informació quan llegim alguna cosa, consumim
tecnologia quan fem ús de programari. Així que, en
funció dels serveis que consumim, rebrem una
perspectiva o altra d’un mateix fet. I aquesta
perspectiva, influirà sobre la nostra percepció i opinió
personal. Respecte al consum tecnològic, la nostra
salut digital dependrà del programari que fem servir.
D’alguna manera, passa una mica el mateix que amb
les verdures. Si consumim programari privatiu, ens
arrisquem
a
que
porti
pesticides
digitals,«malware» (MALicious softWARE o programari23maliciós). I aquest programari pot ser nociu tant per
nosaltres com per les nostres amistats i familiars.
Si consumim programari lliure, garantim la nostra
salut digital i la de les persones que ens envolten. A
més, les tecnologies fediversals no tenen algoritmes
publicitaris, almenys de moment, i permeten participarhi sense necessitat d’entregar dades personals a grans
corporacions tecnològiques pel seu lucre empresarial.
A la Fedi no hi ha un model econòmic publicitari debase, amb el que se solen aportar quotes o fer
donacions per fer sostenibles els nodes.
A més, hi ha moltes maneres de fer pinya més enllà
d'aportacions econòmiques: munta o modera un node,crea contingut, participa a xerrades i debats oorganitza-les, tradueix textos o programari, ajuda a
altres personetes a entendre i usar tecnologies digitals
lliures. Hi ha una pila de maneres de contribuir almoviment de la cultura lliure!

24

Sobre la Fedi
FEDIVERSE, contracció de FEDeration i unIVERSE,àlies Fedi o Fedivers. Hi ha qui usa l’article femení, laFedi, de federació; i hi ha qui usa l’article en masculí, elFedi, d’univers. Les habitants de la Fedi es diuen«fedizens», de Fediverse i Netizens o Citizens(habitants d’Internet o ciutadanes). L’invent existeix
des del 2008, i algunes fedizens en celebren
l'aniversari el 18 de maig.
Si bé es va començar amb eines de «microblogging»,
avui dia, federen eines que fan altres funcions: vídeo,àudio, imatge, calendari, etc. Respecte als protocols, elmés usat durant molts anys va ser OStatus, que era unestàndard web.
Al 2008 apareixia un nou programari, Laconica, que
poc més tard s’anomenaria StatusNet. I el primer nodeque s’hi va muntar va ser Identi.ca, que es va fer molt
popular i tenia milers de comptes registrats. Quan al2013, l'Evan d'Identi.ca va decidir migrar a un altre
protocol anomenat pump.io, altres persones van
prendre el relleu de StatusNet, que poc després es
convertiria en GNU social, el programari més populardel moment.
Per ajudar a l’adopció de mitjans federats, es va crear
la interfície Qvitter, molt més semblant a Twitter que lainterfície que tenia GNU social. Avui, Qvitter ja no
existeix però viu encara a la interfície d’un altre
programari, Pleroma. Abans de GNU social, tambés’havia creat diaspora* i Friendica, altres eines que
apostaven la descentralització dels mitjans socials. Al
2016 es va començar a desenvolupar Mastodon, que25

en els darrers anys s’ha convertit en el programari demicroblogging amb més nodes. Un èxit inqüestionablecom a alternativa a Twitter de codi obert. En pocs anys,
Mastodon desbancava GNU social que, durant molts
anys va ser l’eina federada més coneguda.
Un altre cas d’èxit destacable seria Peertube, laprimera eina federada per a vídeo. En desenvolupamentdes del 2015, també s’ha popularitzat molt en els
darrers anys.
Al gener del 2018, el World Wide Web Consortium(W3C), va validar el protocol Activity Pub, que va
desbancar OStatus com a estàndard web per a mitjans
socials federats. I, des de llavors, han sorgit una pila
més de programes federats.

26

Un protocol per a federar-les a totes
Així com és necessari un editor de text per escriure
un document, un node també necessita programari per
poder funcionar i, a més, interactuar amb els altres
nodes existents. Els diversos nodes de la federació nonomés poden comunicar amb altres nodes del mateix
programa (de node de Pleroma a node de Pleroma),també poden comunicar amb altres nodes d’unprograma diferent (de node de Pleroma a node dePeertube) gràcies a que comparteixen llenguatges decomunicació anomenats protocols. Històricament, hi hahagut diferents programes o mitjans federats com
Friendica, diaspora* o GNU social, i no totes
comunicaven entre si, ja que cadascuna tenia les sevespròpies preferències i protocols.
Al 2015, un grup de persones que ja sabien de quèanava això de la Fedi, va posar molt d’esforç perconsensuar un nou estàndard que permetés lacomunicació
entre
programesbendiferents:
plataformes de microblogging com Pleroma, Friendicao Mastodon; de vídeo, com Peertube; de música com
Funkwhale; altres per compartir imatges, com PixelFed;o blogs com Plume o Writefreely. Fins i tot, podenfederar programaris amb funcions diferents com
Nextcloud, per a emmagatzemament i compartició
d’arxius; o WordPress, per a la creació de pàgines web.
Des del 2018, el protocol ActivityPub és un estàndard
reconegut pel The World Wide Web Consortium (W3C),
una comunitat internacional liderada per Tim BernersLee, que vetlla pel desenvolupament d’estàndards web.
I és per això que, al 2018, es va popularitzar encara
més fabricar mitjans socials federats. Des d’un comptede Twitter o Facebook no només no podem seguir
usuaris d’altres eines, tampoc podem fer comentaris
27d'un vídeo de Youtube o d’una imatge d'Instagram od'una cançó de Spotify. Però, des d’un node fediversal,-ja sigui de Mastodon, de Pleroma o de qualsevol altre
programari federat-, a més de poder seguir i comunicar
amb altres usuàries federades, podem comentar un
vídeo de qualsevol node de Peertube, una imatge dequalsevol node de PixelFed, o una cançó de qualsevol
node de Funkwhale, etc.

Un cas pràctic i real
El compte @titi@barcelona.social participa a la Fedides d’un node de Pleroma (microblogging). I el compte@craftykat@diode.zone hi participa des d’un node dePeertube (vídeo).
La titi descobreix el compte de craftykat a la líniafederada i el troba interessant. Han aterrat a la Fedi i
han publicat un vídeo explicatiu en anglès sobre la Fedique porta subtítols en italià. Així que la titi tradueix els
subtítols al català i ho comenta la publicació decraftykat des del seu Pleroma. Agraïdes, les veïnes decraftykat afegeixen els subtítols al vídeo.
En resum, la gràcia de la Federació és que no caltenir un compte a cada eina com passa al món privatiu.
A la Fedi només cal obrir compte a una eina en concretsi hi has de crear contingut. Fas vídeos? Obre uncompte a Peertube. Crees àudios? Doncs Funkwhale oCastopod. Amb microblogging en tens prou i només
vols seguir altres comptes siguin microblogging, vídeoo altres? Doncs participa a Pleroma, Friendica, Misskey,
Mastodon o moltes altres, i segueix i comenta altres
comptes fediversals.

28Eines per funció• Microblogging: Twitter / Facebook > Pleroma,
GNUsocial, Mastodon, Friendica, Hubzilla, diaspora*,
Social Home, Hubzilla, Misskey, Akkoma, etc.
• Vídeo: Youtube > Peertube• Imatges: Instagram > Pixelfed• Àudio: Spotify, Sound Cloud > Funkwhale, Castopod• Esdeveniments: Facebook Events > Mobilizon• Agenda compartida: Gancio• Blogs: Google Sites, Blogspot > Plume, Writefreely• Llibres: Goodreads > BookWyrm• Fòrums: Lemmy

diapora* és una de les eines més antigues al’ecosistema fediversal. És més semblant a Facebook i
usa el seu propi protocol. És a dir, que a la pràctica,
des d’un compte de diaspora* potser no podràs seguir
comptes a segons quines altres eines, com comptes devídeo a Peertube o d’imatge a Pixelfed.
D’altra banda, Friendica és l’eina amb méscompatibilitat, ja que tant federa amb diaspora* com
amb la resta d’eines fediversals.

29

Qüestió d’escala i voluntats
Podem dir que, a nivell d’escalabilitat, hi ha dos
corrents: el d’en Darius, creador de Hometown (unaadaptació de Mastodon) i el d’en Gargron, creador deMastodon, una de les eines més populars des de 2017 i
que es va inspirar de GNU social.
En Darius proposa nodes d’un centenar de persones i
en Gargron, nodes amb milers de comptes. Es
distingeix entre persones i comptes perquè a Can
Darius només hi entren humans: qui demana estar al
seu node rep una sessió d’acompanyament i tot és moltde «tu a tu». La corrent Darius proposa una
infraestructura a escala humana i qualitativa.
En canvi, en Gargron té una altra filosofia. Quan se li
va saturar el node de mastodon.social en una onada,
enlloc de recomanar altres nodes existents, en va
muntar un altre, mastodon.online, que també acumulamilers de comptes. La corrent Gargron proposa una
infraestructura escalable i quantitativa.
A nivell de moderació, en Darius no té problemes,però en Gargron ha de tenir tota una cort demoderadores per gestionar interaccions indesitjades.
Un node molt gran és com una bandera més visibleperò no assegura una bona experiència fediversal.
Una manera de convergir els dos corrents és que estàbé que hi hagi nodes grans però poden ser de pas. Si
fem quatre nodes i ens apleguem totes allà desvirtuem
l’invent de la descentralització. A més nodes, mésresiliència. Una idea per descentralitzar els nodes mésgrans seria percebre'ls com a «nodes de pas», és a dir,que fossin un espai de recepció de nouvingudes peròno un node definitiu on quedar-se. Per fer-ho, es
podrien fer trobades per idioma on amadrinar a lesnouvingudes. En aquestes trobades es podria facilitar
30

informació sobre les coses que ja sabem que creen
confusió: els nodes i la federació, les línies de temps,
els avisos de contingut, etc. Però també seria una
oportunitat per informar sobre bones pràctiques com
llegir i respectar els acords d’un node; presentar-se,
seguir i usar etiquetes per fer-se visible; descriure lesimatges, etc. I així, d’una forma molt orgànica,
facilitaríem que tothom entengui la Fedi i trobi
ràpidament un node que s’adapti a les sevesnecessitats.
És bonic pensar que la totalitat de la Fedi està
distribuïda entre els nodes que la conformen. Cap nodeté una còpia completa de la Fedi i, de fet, qualsevol
node només en conté una petita part, com si fos unorganisme pluricel·lular. Per tant, no hi ha cap
multinacional que pugui controlar tota la Fedi, almenys
de moment. Com a molt, hi podria tenir un node o mil,però això no impediria que qualsevol persona creés el
seu per si mateixa o per donar servei a altres.
A més, a la Fedi hi ha moltes persones que es
preocupen pels drets digitals i no es té per costum
traficar amb dades com fan els mitjans asocials
publicitaris. Per això, a més de lliures i federades, diem
que són ètiques, tot i que l’ètica la posen les persones
que hi participen. En realitat, no hi ha cap impedimenttècnic que impossibiliti l’explotació de dades o posar
publicitat. Són les persones que decideixen no fer-ho. I
de fet, ja fa temps que hi ha nodes comercials, on són
empreses els que els gestionen. Podrem conviure? Eltemps dirà.

31

Onades fediversals
Cada cert temps hi ha onades de nous comptes, ialgunes són més agradables que altres. De tant en tant,
Twitter suspèn el compte a alguna persona amb molts
seguidors, i en alguns casos, la persona a qui li hansuspès el compte, aterra a la Fedi acompanyada dedesenes de seguidors. Però en general, les «onades
influencer» duren poc. En un mes, ja només s’hi queda
una petitíssima part de les persones que
desembarquen.
En general, la majoria de persones que fugen demitjans asocials privatius aterren a nodes fediversals
grans, que són espais més visibles de cara la galeria
perquè hi ha molts comptes actius. Però sovint no és
una bona experiència. Si aterres a nodes molt grossos,
com mastodon.social potser no tindràs una bona
experiència. El motiu és la quantitat d’informació que
circula per aquests nodes. Al ser molt grans, hi hamoltes interaccions i les línies de temps, especialment
la federada, treu fum. I és clar, costen més de moderar.
En un node més petit, regional o temàtic per
exemple, l’experiència sol ser més agradable. El ritme
és més orgànic i permet una descoberta més ensintonia amb la voluntat de la Federació en si mateixa:
descobrir altres personetes i compartir creacions i
experiències, tot creant o reforçant lligams socials.
Molta gent que aterra a nodes grans acaben marxant,canviant de node o muntant-se el seu.
Si no trobes el teu node o no tens els coneixements
per crear el teu, pots contractar serveis que faciliten
que tinguis el teu propi espai a la Fedi. Avui dia
federem comunitats d'artistes, clubs de lectura, nodes
regionals, associatius o cooperatius, i fins i tot,
institucions i empreses.
32

Usurpacions i reinvencions de roda
La llicència de programari lliure més usada a la Fediés la AGPLv3. L’usen programes com: GNU social,diaspora*, Friendica, Pleroma, Misskey, Mastodon,
Funkwhale, Peertube, WriteFreely, Pixelfed, Mobilizon,
Plume, Lemmy, Social Home, Gancio, Home Town oCastopod.
A finals de 2021, l’ex-president dels Estats Unitsd’Amèrica Donald Trump i el seu equip de comunicació
van explicar al món que estaven muntant un mitjà
social propi. S’havien basat en Mastodon i no van
publicar les modificacions que havien fet al codi. Així
que van rebre una notificació legal: si no publicaven elcodi en un mes, perdrien els drets sobre el programari.
Al final, van posar a disposició el codi, però en un
arxiu comprimit. I de pas, ara s’abanderen de mitjà decodi obert que desbancarà els gegants tecnològics.
Si Mastodon hagués tingut una llicència MIT, per
exemple, en Trump no hagués tingut l’obligació legal depublicar el codi, que és el que va passar amb
WhatsApp, que es basava en el protocol XMPP, i com
és BSD, doncs és obert però no garanteix que lesmodificacions que s’hi facin continuïn sent lliures.
Un altre cas d’usurpació aparentment involuntària és
la d’un youtuber que va voler muntar el seu propi
Youtube anomenat Stardeos. Algú li va prometre fer-li
un programa i li va pagar diners. Però aquest algú, en
realitat, havia clonat Peertube sense especificar que
era una adaptació. Al final, la cosa no va anar bé i el
Youtuber va acabar tot emprenyat i perdent-hi calers. Si
hagués sortit bé i hagués llançat la plataforma sense
llicenciar AGPLv3 les modificacions, Framasoft,
responsable de Peertube, li hagués pogut enviar una
notificació legal, tal com va fer l'Eugen amb Mastodon33

a la usurpació anterior d’en Trump. I la conclusió ésque, si se segueix llicenciant sota AGPLv3, la Fedi no
podrà ser privatitzada. Almenys no a nivell de codi.
D’altra banda, tenim en Jack (el senyor Twitter abans
que arribés en Musk, diguem), que al 2019 va decidir
reinventar la roda i va anunciar que el seu nou projecte
BlueSky venia per descentralitzar la web. Veurem… De
moment, han estudiat protocols i imaginen com seria
un mitja social descentralitzat mentre altres persones
ja gaudim d’espais descentralitzats i federats.
Reinventar la roda sembla un esport molt humà. La
pregunta és qui la vol reinventar i per què. Sovint, sóngent amb diners per fer campanyes de màrqueting icrear o recrear tecnologies. I la seva intencionalitat,més que la de connectar les persones sol ser per
benefici personal, en diners o influència social.
Acumulació de poder al cap i a la fi.
Però sembla que els humans necessitem models,altres referències sovint humanes que ens inspiren iens guien. Afortunadament, molta gent no vol ser ni
famosa ni milionària. I menys aprofitar-se de lesfebleses d’altri per treure’n rèdit econòmic.
Les tecnologies digitals són un bé comú del que
tothom hauria de poder gaudir. Però saber destriar elgra de la palla és realment difícil en un context del que
no es rep formació de qualitat, només pirotècnia digitali pseudo-transformació social.

34

Res és perfecte
Més enllà dels avantatges tècnics que presenten lessolucions federades, cal mencionar també que tot allòque publiquem a la Fedivers és públic i que potser ens
haurem de defensar de trols, bots o addicions. A més,hi ha nodes més precaris que d’altres i poden cauredurant unes hores o tancar definitivament.
És més, tant lliures com privatius, els programes que
fan funcionar serveis de mitjans socials, s’executen en
màquines o servidors físics connectats elèctricament,
amb el que consumeixen energia i també tenen cert
impacte ambiental.
D'altra banda, cal tenir en compte que es fan certs
titulars tendenciosos, que són poc acurats i acaben
creant confusió, com que "a Mastodon no hi ha nazis".
Però sí, Mastodon forma part de la Fedi, i aquí també hi
ha nazis i altra gent indesitjable. Si no els veus és
perquè el teu node és un espai saludable. Pot ser que
ho sigui perquè bloqueja altres nodes, però potser que,simplement, la gent d’aquell node interactuï amb altrabona gent, i ni tan sols calgui bloquejar res a nivell denode. Amb qui es relacionen les teves veïnes és molt
important, com també ho és arribar a bon port. En
funció del node on aterris tindràs una experiència ouna altra.

35

Participa!
Si t’has cansat de les grans tecnològiques i dels seus
algoritmes, et convidem a participar de mitjans
federats. Les regles són unes altres i requereix una
mica de paciència aprendre noves interfícies,
funcionalitats i dinàmiques. Però si et vols prendre
aquest temps com a un aprenentatge col·lectiu sobre
les Internets i la seva saludable descentralització, molt
probablement acabis gaudint tant de l’espai quet’acabis preguntant per què no has vingut abans.

Benvinguda
En una onada fediversal que es va convertir en un
tsunami força desagradable, algunes fedizens vam obrir
un pad i, a mode de teràpia col·lectiva, vam exposar
alguns punts a considerar per les personetes que
aterraven a la Fedi. Aquí alguns:0) Iniciació: presentar-se és una bona pràctica, tot ique no és obligatòria.
1) Escriptura: la puntuació és important i evita
malentesos. Rellegeix el que vols publicar.
2) Contingut: comparteix coses que mereixin la pena
ser llegides, vistes o escoltades.
373) Bots: escriu #nobot a la teva biografia per evitar
que et segueixin comptes bots automàticament.
4) Diversitat: abans de dirigir-te a algú que noconeixes, visita el seu perfil per tenir en compte els
seus pronoms.
5) Impertinència: quan intervinguis en una conversa
intenta ser humil i aportar les teves pròpies opinions i
coneixements. I si pixes fora de test, simplement
disculpa’t. Blocar, aquí, no és una primera opció.
Dialoga primer amb respecte.
6) Linxaments: això no existia abans de l’onada dedesembre 2019. Si us plau, no facis captures depantalla, no parlis a les esquenes ni cridis a«expulsions massives». Per fer això ja hi ha l’ocellot.
Ajuda’ns a mantenir la convivència a la Fedi.
7) Egos: sempre és millor silenciar a una usuària
irrespectuosa que fer-li el joc i omplir les línies detemps amb guerres d’egos. Si constantment veus
publicacions d’una usuària contràries a la teva manerade pensar, silencia-la.
8) Admissió: a les privatives només hi ha un lloc on
estar, però aquí n’hi ha molts i cadascun té les seves
regles. Informa’t abans d’entrar en un node i no etsorprenguis si et fan fora per incomplir les regles. Estàs
a casa d’altri i és dret d’admissió, no censura. I si not'agrada cap node existent, sempre et pots muntar el
teu i federar amb qui vulguis o et deixi.
9) Ajut: no et tallis en preguntar. Tothom ha estat
novell en alguna cosa i aquest és un espai on estemdesitjant ajudar.
38

Tria el teu node
De Fedi, cadascú té la seva, així que és un univers
ben eclèctic. En funció del node on et situes i amb qui
et relaciones, federaràs amb uns comptes o amb uns
altres i, per tant, la teva experiència fediversal pot ser
molt bona o un desastre total.
Sovint, a l’arribar a la Fedivers, una xarxa de xarxes,
ens sentim una mica perdudes davant de tantes
possibilitats: hi ha moltes eines amb funcionalitatsdiferents, i cadascuna té desenes, centenars o milers
de nodes. Volem contactar amb altres usuàries peròprimer hem d’escollir un node o comunitat de veïnes. O
muntar-nos el nostre propi node, és clar.
Hi ha nodes gegants com mastodon.social (amb milesde comptes) i nodes petits com barcelona.social (amb
una trentena de comptes). I entre mig, hi ha nodes
amb centenars de comptes. Els que es promocionen,normalment són els gegants, que són nodes bandera.
Però és molt recomanable trobar, el més aviat millor, unnode que s’adeqüi més a les nostres necessitats.
Però, com escollir un node entre tants? Podem triar
per eina, idioma, tema o altres afinitats. Si un node té
els registres oberts, recorda llegir els acords deconvivència del node abans de registrar-t’hi. Si els tétancats, hauràs de demanar una invitació. Aquí alguns
nodes de proximitat:barcelona.social és un node de Pleroma impulsat per
Fedi.cat. És regional i els seus idiomes vehiculars són
el català i el castellà.
mastodont.cat és un node de Mastodon impulsat perl’Spla i adreçat a un públic catalanoparlant.
39gnusocial.net és un dels nodes més antics de la Fedi
gentilesa de elbinario.net i on principalment
s’interactua en castellà.
mobilizon.public.cat és un altre node, una eina per
facilitar la difusió d’esdeveniments. Permet crear una
entrada amb data, imatge i descripció. I així, les altres
fedizens poden seguir el compte des d’altres
programaris com Pleroma o Friendica, o apuntar-se al’esdeveniment.
Com a apunt històric, destacar que GNU social és undels programari federats més antics, però més longeus
són diaspora* i Friendica. Els nodes o instàncies dediaspora* es diuen «pods» i, a diferència de Mastodon,
Pleroma o GNU social, -que són eines de«microblogging» com Twitter-, diaspora* seria una eina
més semblant a Facebook, però lliure i ètica, sense
publicitat i respectuosa amb la privacitat de les seves
usuàries.
Comentar també el nombre de caràcters de lespublicacions. Els nodes de Mastodon estan capats a
500 caràcters. No és el cas d’altres eines com Pleroma,on es poden posar 5000 o 10000 caràcters si es
vol. És una funcionalitat del node i no ve capat des delprogramari, com passa a Mastodon.
Qui vulgui més espai per escriure a les publicacionsde Mastodon, ha de fer un «fork», és a dir, adaptar el
programari a les necessitats i gustos. O potser
interessa més obrir un compte o node de Write Freely oPlume, que són programaris federats de per blogging.
Per una visió més àmplia de la Fedi és interessantconsultar fediverse.party (en anglès).

40

A les caigudes, un record per les que ja no hi són

La Confederació
Una de les iniciatives més potents que hi va haver
durant uns anys va ser La Confederació. El projecte es
definia com a "un espai col·laboratiu independent i
multilingüe, administrat amb programari lliure demanera voluntària, sense publicitat ni ànim de lucre".
A més d’una àgora o fòrum creat amb Discourse i uncanal de xat amb Matrix, la Confederac.io ofereria la
possibilitat de participar a mitjans federats amb un
node de Mastodon i un de Funkwhale. Gràcies per lafeina feta.

Somsants.net, santsenques.cat i xarxa.educoop.coop
Somsants.net(GNUsocial,2010-2019)isantsenques.cat (Pleroma, 2018-2020) van ser nodes
dedicats al barri de Sants, Barcelona. La idea era oferir
serveis digitals de barri (mitjans socials, documents
col·laboratius, formularis ètics) i es va muntar una web
sota el mateix domini per recollir tots els serveis,
www.santsenques.cat.
Es va aconseguir ampliar un altre node,
xarxa.educoop.coop, que estava al mateix servidor que
Santsenques i formava part del projecte Educoop. Peròquan la Lleialtat Santsenca va discontinuar el projected’Equipaments Lliures, els nodes van desaparèixer.
Des del 2020, algunes persones que participàvem a
La Confederació i als nodes santsencs, gestionem elprojecte fedi.cat i el node barcelona.social.
41

Adéu Etalab, hola Bund.de i CE
A nivell internacional, es va deixar perdre el node deMastodon que s’havia instal·lat des de l’Etalab. Era un
node per a servidores públiques del govern francès.
Esperem que el nou node alemany del bund.dedemostri que les franceses anaven per bon camí iaconsegueixin així visibilitzar que les administracions
tenen el deure de vetllar pels drets digitals de la seva
ciutadania.
Després de més d’un any de preparació però sense
massa directrius, ha aterrat la Comissió Europea de lamà de la Supervisora Europea de Privacitat de lesDades (European Data Privacy Supervisor, EDPS). La
EDPS ha engegat un pilot perquè la Comissió comencia participar a la Fedi des de diversos departaments ieines. Han muntat un Mastodon i un Peertube.

La família Qvitter
Quitter.se, quitter.no, quitter.es i quitter.cat van ser
nodes de GNU social amb interfície Qvitter, una
aparença de l’eina més semblant a Twitter. Això va
ajudar a moltes nouvingudes a situar-se a la Fedi. I és
per això que també l’Eugeni de Mastodon va acabar
canviant la interfície inicial de Mastodon, que en un
inici presentava diverses columnes.
A la capçalera dels nodes amb la interfície Qvitter hi
havia una frase comuna i contundent: "Som una
federació de microbloggers que es preocupen perl'ètica i la solidaritat, i volen deixar els serveis
capitalistes centralitzats". I la paraula «federació»
estava subratllada. La web de quitter.no ja no és un
node, però almenys conserva l’esperit de lacontracultura digital. Gràcies, Leo.
42

Línies de temps i publicacions
Una cosa interessant a saber quan s’arriba és que, al
ser una federació, t’has de fer visible a altres nodes. No
tenim algoritmes que recomanen seguir altres
comptes, però tenim quelcom més orgànic: tres línies
de temps.

Personal, local i federada
Si vens d’un mitjà asocial privatiu estaràs
acostumada a una sola línia de temps, la «personal».
Allà s’hi mostren les publicacions dels comptes que
segueixes. Però a la Fedi, a més, tenim dues línies detemps més: la local i la federada.
La línia local ens mostra només el contingut generat
pels comptes del nostre node. I la federada ens mostra
les publicacions de les amigues de les nostres veïnes,comptes d’arreu de la Fedi que interactuen amb
comptes del nostre node. La federada és una línia dedescoberta, i la local, una línia de proximitat.
Aquesta particularitat, facilita que es generin
comunitats íntimes però obertes al món. I demostra
que no ens calen algoritmes de recomanació ni
succedanis per l’estil, sinó canviar de paradigma i
facilitar una participació digital qualitativa.
Una recomanació a l’aterrar, seria començar a seguir
a comptes de diferents nodes. I així, propagar la teva
federació, és a dir, que a nivell tècnic se sàpiga que
has arribat. Vine i propaga’t a la Fedi!

43

Abast de les publicacions
Tenim quatre nivells de publicació. En funció del nivell
que triem, la nostra publicació serà més pública o mésprivada. A sota de la caixeta de text on escrivim el que
volem publicar, hi ha quatre icones: un sobre, uncadenat tancat, un cadenat obert i una bola del món. El
sobre és un missatge que només mostrarà a qui
mencionis en ell. A abril de 2023 no són missatges
encriptats i les administradores del node podrien
accedir a aquesta informació tal com ho fan les
administradores d’eines privatives. Si vols dir alguna
cosa realment privada, fes servir una altra eina com
XMPP o Jami, però no la missatgeria fediversal. El
cadenat tancat només publica per les teves seguidores;
el cadenat obert no publica en fluxos públics, com
línies locals o federades; i la bola del món fa visible lapublicació a tot arreu, locals i federades.

Mencionar
Respecte a mencionar, a la Fedivers, el nom de lesusuàries s’assemblen a adreces de correu electrònic.
Diguem, que a un servei de mitjà social privatiu, tothomque hi participa té el mateix cognom i està sotmès a lamateixa llei familiar. En canvi, als mitjans lliures ifederats, podem triar el nostre cognom en funció de si
volem participar d’una família o d’una altra, o si volem
engegar una nova família nosaltres mateixes. Per
exemple, @titi@barcelona.social té dues parts: «titi»
seria el nom del compte, i «barcelona.social» el domini,
node o cognom fediversal. Per mencionar a lespersonetes i bots d’altres comptes, n’hem d’escriure
nom i cognoms perquè hi poden haver tantes titis com
nodes fediversals.
44Verificacions
Si a la Fedi veus segells blaus com a Twitter, decompte verificat, tingues en compte que és una broma.
La icona del «verificat» se la pot posar qualsevol: en un
ecosistema federat no hi cap autoritat central que
tingui la potestat de determinar qui és oficial i qui no.
A Mastodon, però, han implementat una manerad’associar un compte a una pàgina web. Un cop feta laverificació, apareix una marca verda a l’enllaç de lapàgina que es posa al perfil. Una altra manera indirecta
de verificar comptes pot ser el domini. Si veus uncompte amb domini @eldiario.es és molt difícil quesigui una suplantació d’un periodista d’allà.

Descripció de continguts no-textuals
Una molt bona pràctica digital és descriure elcontingut multimèdia que publiquem. La Web funciona
amb HTML i aquest marcatge de text és el que
llegeixen les màquines assistencials com lectors depantalla.
Moltes persones que tenen problemes de visió usen
aquestes tecnologies assistencials i, per facilitar que
ningú es perdi informació, hem de descriure elcontingut multimèdia (imatges, vídeos, etc). El text ésel contingut més accessible però quan són altres
continguts, hem de vetllar per fer-ne descripcions
textuals, transcripcions o subtitulat per fer-los mésaccessibles.
Cada eina fediversal proporciona un espai perdescriure el contingut i, en general, no es triga massa a
fer-ho. I així, també descobrirem que descriure, segons
com, no és trivial, però és un excel·lent exercici
d’empatia digital. Vetllem per l’accessibilitat web!
45

Avisos de contingut
Una altra bona pràctica és vetllar pels avisos decontingut, també anomenats CW, per les seves sigles
en anglès, «Content Warning».
Si, per exemple, el teu node ho accepta i publiques
continguts visuals amb violència explícita o contingut
sexual, pensa a posar un avís de contingut o et cauràalgun clatellot digital des d’algun altre node. O
directament et bloquejaràn, a tu o al domini del teu
node. Tingues cura del que publiques i a on.
A Pleroma, just a sota del contingut que volem
publicar, apareix una casella on s’especifica «marcar elcontingut com a delicat».
Però els avisos de contingut no només es fan servir
per sexe i violència. Hi ha qui els usa també quanpublica imatges de carn per respecte a les veganes ivegetarianes. Hi ha qui el fa servir també quan publica
imatges mirant a càmera perquè sap que el contacte
visual directe (de l’anglès «eye contact»), pot trasbalsar
altres persones.

Publicacions creuades
Una recomanació sobre les publicacions creuades o«crossposting» és evitar automatitzar-les. Per molt que
es pugui publicar a la Fedi el que dius a Twitter, se sol
prendre com una falta de respecte.
Com molt bé algú va dir un cop: "Si volem llegir-te a
una altra xarxa ho farem, però no ens obliguis a llegir
una informació descontextualitzada que no t’hem
demanat". Si vols fer publicacions creuades, primer
assegura’t que al node on ets es permet tal acció. I
després, emet des de la Fedi i convida a les tuitaires aunir-s’hi.
46Nombre de publicacions i seguidors
A la Fedi aquests paràmetres no són una informació
molt rellevant. Potser que algú porti deu anys a la Fedi is’acabi de canviar de node, amb el que tindrà poques
publicacions.
Tampoc el nombre de seguidors és una informació
massa útil. Hi ha qui directament fa invisible a qui
segueix o qui la segueix, amb el que el nombre deseguidors i seguits és zero. I hi ha qui fa conya imanipula el número de seguidors, fent que tots els
comptes d’un node tinguin, per exemple, 1714
seguidors.
La Fedi és molt orgànica i els números no són molt
fiables en aquest sentit. La valoració d’un compte sesol fer per la qualitat de les seves interaccions. Els
comptes que publiquen contingut solen tenir més
seguiment que els comptes que no interactuen. I peraixò, es parla de participació digital qualitativa, on el
focus són les persones i no pas números.
Uns números que d’altra banda, si es miren a eines
privatives, estan manipulats i enlluernen falsament.
Només cal provar els mitjans socials lliures durant unes
setmanes per adonar-se de la toxicitat dels privatius.
Però si no es prova, no es pot veure la diferència.

Etiquetes i grups
Hi ha qui recomana l’ús d’etiquetes per facilitar trobar
continguts. Però hi ha altra gent que considera que lesetiquetes poden convertir-se en una forma d’abús a
col·lectius vulnerables. A GNU social hi ha grups de fa
anys i panys, però a Mastodon o Pleroma encara no.
Per publicar en un grup, hem d’usar un signed’exclamació i el nom del grup. Per exemple, «!huerto»47és un grup de personetes que tenen un hort o ques’interessen per temes d’horts.

Geminautes i FediAnells
A la Fedi hi ha algunes personetes que participen a
Gemini, un protocol d’Internet més segur i ecològic
que el protocol web. Si et trobes amb una publicació
tipus «gemini://» per molt que hi cliquis, si no tens un
navegador de Gemini no hi podràs accedir.
Coneix millor Gemini des de la web de Dystopic
World (es): https://dystopic.world/
També hi ha anells a la Fedi, pàgines web ocapsuletes Gemini que enllacen entre elles. D’un cantóes fa pinya i, de l’altre, es facilita la descoberta decontingut. Si tens una web o una capsuleta i un compte
fediversal, pots participar als anells disponibles.
Coneix millor el Fediring (en): https://fediring.net/

48

Coneix les teves veïnes
Entre les veïnes de la federació trobem iniciatives
diverses que tenen en comú principis d’autogestió
estructural, acció comunitària, sobirania tecnològica iètica digital. En nombrem algunes i aprofitem per
donar-els-hi les gràcies per tota la feina que fand’informar, divulgar, traduir, formar, donar suport tècnic,
etc. És un orgull pertànyer a una federació on també
participen:
Autodefensa Informática, programa de la ràdio lliureRadio Almaina (Granada) dedicat a les tecnologies
digitals, la privacitat i la cultura lliure.
Compte a: @ai@gnusocial.net
El Binario és un col·lectiu que, a més de divulgar
tecnologies lliures, presta alguns serveis com pads
col·laboratius i llistes de correu.
Compte a: @elbinario@gnusocial.net
Archipiélago Uno, una comunitat digital principalment
per persones i grups d'Amèrica Mitja.
Node a: https://mar.archipielago.uno
F-Droid, aplicacions de programari lliure per atelèfons amb Android.
Compte a: @fdroidorg@floss.social
Antigament a @fdroidorg@mastodon.technology
Framasoft, associació d’educació popular, un grupd’amics i amigues que creuen que un món digital
emancipador és possible. Iniciativa francesa que crea i
ofereix serveis lliures.
Node a: https://framapiaf.org
49

La Fundació del Programari Lliure a Europa (FreeSoftware Foundation Europe), organització benèfica
que faculta als usuaris per controlar la tecnologia.
Compte a: @fsfe@mastodon.social
LibreOffice, programari d'ofimàtica lliure
Compte a: @libreoffice@fosstodon
Komun, "herramientas para seres socialmente iguales,
humanamente diferentes y totalmente libres". Presta
serveis com formularis amb LiberaForms o missatgeria
amb Mumble.
Compte a: @komun@hostux.social
Tierra Común, una cooperativa tecnològica basada enels principis del programari lliure que promou la
privacitat i la seguretat digital a Mèxic.
Compte a: @tierra_comun@social.coop
Anartist, un col·lectiu d'artistes i creadores que
s'autogestionen eines digitals evitant gafamades. Entre
les fediversals, hi ha Mastodon, Pixelfed, Peertube,
Funkwhale i WriteFreely.
Web a: https://anartist.org
Des del País Basc es gestionen diversos nodes en
eusquera sota domini eus: Mastodon, Peertube, Lemmyi Funkwhale (baleafunk). I en gallec, hi ha Mastodon.gal.
En alguna ocasió s'han fet trobades fediversals locals
i de «nodes ibèrics», on ens hem ajuntat algunes
fedizens. Les darreres ibèriques van ser al gener del2020 a Barcelona. Les anteriors, al 2019 a Madrid. I
algun dia, imaginem, seran recurrents i cada setmana
hi haurà trobades fediversals a barris i pobles del món.
50

Gràcies per quedar-te!
El fet de no tenir algoritmes de recomanació i d'haverd'aprendre a relacionar-se altrament fa que hi hagi gentque no es quedi. Comparats amb els mitjans asocials
privatius, els federats no estan dissenyats per segregar
dopamina i captar la nostra atenció permanentment. Iaixò es nota, i hi ha qui ho pot trobar a faltar perquèl'han acostumat així.
També hi ha altres persones que no es queden
perquè, en realitat, vénen perquè ha migrat algú altre. I
si aquest es cansa i/o torna a les privatives, els altres
van darrere.
A més, des dels mitjans de comunicació es desconeix
l'ecosistema federat i sovint hi ha articles que
desmereixen o són imprecisos.
Tampoc l'Acadèmia fa massa bona feina: hi ha pocs
papers i a un en concret se'ls va demanar que
retiressin les dades perquè havien interpretat
malament l'ús que es fa dels avisos de contingut. És
difícil explicar o publicitar la Fedi, i encara és més
difícil entendre la Federació que una eina d'una marcaen concret.
Gràcies a les que es queden i fan de la Fedi un espai
encara més agradable!

51

Referències
Fuig de les GAFAM!
¿Qué es PRISM? Todas las claves del programa devigilancia de EEUU. [Internet] (2013) [citat 2023].
Disponible a: https://hipertextual.com/2013/06/que-esprism-claves

La polémica por la manipulación emocional de
Facebook. [Internet] (2014) [citat 2023].
Disponible a: https://www.bbc.com/mundo/noticias/
2014/06/140630_tecnologia_facebook_experimento_emoc
iones_criticas_lv‘Rekognition’, de Amazon, un dilema entre seguridad einvasión a la privacidad. [Internet] (2018) [citat 2023].
Disponible a: https://expansion.mx/tecnologia/2018/05/23/
rekognition-de-amazon-un-dilema-entre-seguridad-einvasion-a-la-privacidad

La era del despotismo tecnificado: Claves para pensar
las nuevas formas de control de la revolución digital.
[Internet] (2018) [citat 2023].
Disponible a: https://cybermedios.org/2018/08/05/la-eradel-despotismo-tecnificado-claves-para-pensar-lasnuevas-formas-de-control-de-la-tecnologia-digital/

El software de Microsoft es malware. [Internet] (2014)[citat 2023].
Disponible a: https://www.gnu.org/proprietary/malwaremicrosoft.es.html

53

No participes en redes sociales virtuales privativas
como Facebook / WhatsApp y demás. [Internet] [citat
2023].
Disponible a: http://www.miscelaneanatural.org/derechosy-libertades/no-participes-en-redes-sociales-virtualesprivativas-como-facebook-whatsapp-y-demas

Redes sociales privadas y panoptismo. [Internet] (2016)[citat 2023].
Disponible a: https://elbinario.net/2016/09/02/redessociales-privadas-y-panoptismo/54Vine a la Fedi!
Web sobre la Fedi en català. [Internet] (2020) [citat
2023].
Disponible a: https://fedi.cat

Alternativas libres y más seguras a los servicios vía
Internet. [Internet] [citat 2023].
Disponible a: http://www.miscelaneanatural.org/informatica/
software-libre/alternativas-libres-y-mas-seguras-a-losservicios-via-internet

Hola, soy nuevo en “Quitter”. Enlaces de interés.
[Internet] (2015) [citat 2023].
Disponible a: https://flosspirit.wordpress.com/2015/01/17/
quitter/

Diccionario de redes libres. [Internet] (2015) [citat
2023].
Disponible a: https://comunicatelibremente.wordpress.com/
2015/08/17/diccionario-de-redes-libres/

Una nueva forma de entender GNU social. [Internet](2016) [citat 2023].
Disponible a: https://entramado.net/2016/03/19/unanueva-forma-de-entender-gnu-social/¿Qué es la contracultura y cómo encaja Quitter en
ella?. [Internet] (2020) [citat 2023].
Disponible a: https://quitter.no/que-es-la-contracultura-ycomo-encaja-quitter-en-ella/

Redes sociales vs. Redes sociales Libres. [Internet](2017) [citat 2023].
Disponible a: https://cyb3rspace.wordpress.com/
2017/09/19/sobre-redes-sociales/55Las redes sociales libres, redes nuestras – Por Miguel
Guardado Albarreal. [Internet] (2019) [citat 2023].
Disponible a: https://www.nodal.am/2019/01/las-redessociales-libres-redes-nuestras-por-miguel-guardadoalbarreal/

Las Redes Sociales Estándar ya son una realidad: El
Fediverso. [Internet] (2021) [citat 2023].
Disponible a: https://blog.nobigtech.es/blog/fediverso

Surfear con altura oleadas[Internet] (2020) [citat 2023].

cíclicas

fediversales.

Disponible a: https://56k.es/fanta/surfear-oleadas-ciclicasfediversales/

La fedi fa anys. [Internet] (2020) [citat 2023].
Disponible a: https://blog.xaloc.space/la-fedi-fa-anys.html

Un consum digital transformador. [Internet] (2021)[citat 2023].
Disponible a: https://directa.cat/un-consum-digitaltransformador/

14 anys de mitjans federats. [Internet] (2022) [citat
2023].
Disponible a: https://gamifi.cat/blog/2022-05-02_fedi_14/

56

Glossari
Xarxa social
Estructura social composta per individus (oorganitzacions) anomenats «nodes» que estan lligats(connectats) per un o més tipus d'interdependència.

Llicència
Estipulacions dels drets d’una obra que determinen
què es pot fer o no amb ella. Al món del contingut,
tenim llicències com les Creative Commons o la Peer
Production License (PPL); al del programari, tenim
llicències com la GLP o l’AGPL.

Programari Lliure
Programa informàtic que respecta quatre llibertats
considerades fonamentals: usar, estudiar, modificar icompartir el seu codi, i les variacions que se’n facin. Lallibertat d’un programa i, per tant, la de les seves
usuàries, queda garantida sota llicències lliures.

GAFAM
Acrònim per les corporacions Google, Apple,
Facebook, Amazon i Microsoft, màxims exponents delcapitalisme cognitiu.

57

Capitalisme cognitiu
Apropiació i explotació, per part de grans
corporacions tecnològiques i governs, de les dades
captades a través de l’atenció de les persones que
usen els seus serveis.

Fediverse
Contracció de «FEDeration uniVERSE». Federació demitjans socials lliures que connecten entre si gràcies a
protocols d’interoperabilitat entre servidors, com
ActivityPub.

ProtocolLlenguatge
consensuat
quepermetlaintercomunicació de diferents servidors i aplicacions.
Els protocols Web són avalats per l'organització W3C(World Wide Web Consortium).

ActivityPub
Protocol de comunicació per a mitjans socials
descentralitzats i federats. Té una API que permet lafederació de servidor a servidor i és un protocol avalat
per la W3C.

API
Acrònim de «Application Programming Interface».
Conjunt de regles i especificacions que les aplicacions
poden seguir per comunicar-se entre elles.

58

Servidor
Ordinador que té instal·lats programes que permeten
oferir serveis. És desitjable que sempre tingui
electricitat per tal de no interrompre els serveis que
dóna.

Node o instància
Servidor que té instal·lat un programari (Pleroma, per
exemple) sota un domini en concret (combarcelona.social), i que pot donar servei a una odiverses usuàries.

Administradora
Persona que té els coneixements per gestionar
serveis digitals (per exemple, un node federat)
instal·lant i actualitzant els programes necessaris per
fer-lo operatiu.

Trol
Persona o programa que causa molèstia a una odiverses usuàries. De vegades, els trols no són
persones, són bots.

Bot
Programa informàtic que pot ser dissenyat percomportar-se com una persona humana. En funció dequi el programi, servirà per a uns propòsits o uns altres.

59

Usuària remota
Compte fediversal que no pertany a la nostra línia
local i que no es mostrarà la nostra línia federada si
ningú de la nostra línia local hi interactua.

Linía personal
Publicacions cronològiques que permeten visualitzar
el contingut generat pels comptes que hem triat seguir.

Línia local o comunitat
Publicacions cronològiques que permeten visualitzar
el contingut generat pels comptes d’un mateix nodefederat.

Línia federada
Publicacions cronològiques que permeten visualitzar
el contingut generat per comptes que no seguim peròque interactuen amb comptes del nostre node.

60

FediNius

A l'abril del 2022, des de Fedicat vam inaugurar les"FediNius, notícies retroactives estacionals de laFedivers i rodalies". La idea era realitzar una publicació
trimestral i es van establir tres categories: notícies
sobre la Fedi (secció Titi), actualitzacions deprogramari i altres informacions d'interès en relació ala resta de jungla digital (seccions Marcel). Per crear
les FediNius s'han recopilat enllaços en fils editables al'àgora de Fedicat i, un cop per trimestre, s'han fet
resums de la informació dels enllaços. La cosa és que
les FediNius són retroactives i, per exemple, lesd'hivern es van publicar a l'abril, recollint les notícies degener a març.
En aquesta adaptació en paper s'ometen els enllaçosa les notícies, però es poden consultar a cadapublicació de les FediNius, ubicades a la categoria
Divulgació de l'àgora de Fedicat: https://agora.fedi.cat.

Hivern. Publicat a l'abril de 2022NOTÍCIES DE LA FEDI
Adéu a Joindiaspora.com
Aquest febrer s’ha fet un comunicat per anunciar eltancament de joindiaspora.com, el «pod» (o node dediaspora*) més antic de tots. S’ha acordat fer-ho endues fases. En una primera fase de manteniment, elnode estarà inoperatiu i es mourà la infraestructura de
Feneas a infra de l’equip de diaspora*. Un cop acabat
el trasllat, el pod tornarà a estar operatiu perquè espuguin exportar les dades.
63

L’administració alemanya desembarca a la Fedi
A la Fedi hi ha un nou node social.bund.de. A la seva
descripció hi diu: "Aquest és el servidor de Mastodondel Comissionat Federal de Protecció de Dades i
Llibertat d’Informació (BfDI)". Només es poden
registrar al node personal administratiu, tal com feia
l’antic Mastodon de l’Etalab francès. I de moment, els
comptes creats corresponen a departaments com
Premsa, Cooperació o Protecció de dades.

Veritats a Trumpicons
Tal com es va anunciar a l’octubre, aquest febrer en
Trump ha inaugurat la seva pròpia xarxa social, «Truth
Social» (Veritat social). I està sent tot un circ: primer esva saber que havien copiat el codi de Mastodon i notenien intenció de dir-ho. Després, van ser denunciats
per copiar el logo. I en fi, que el dia de la inauguració
se’ls hi va col·lapsar tot i encara hi ha gent en llista
d’espera. En realitat, però, no ens afecta perquè nofederen.

Aparèixer a ARTE
ARTE és una televisió en sis idiomes que sol difondre
contingut de qualitat. Aquest març i fins al febrer del’any que ve, posen a disposició el documental"Desaparecer… para el algoritmo". Com a segona partde «Nothing to Hide», aquest documental ens obre lesportes a altres maneres de fer, com organitzar
esdeveniments a través de Mobilizon. Heus aquí elprimer documental «mainstream» que explica de quéva la Fedi i perquè moltes ja hi som de fa dies.
64

Benvinguda a Som Connexió
La cooperativa Som Connexió aterra a la Fedi.
Esperem que tinguin una bona estada i que aviat
promocionin els mitjans federats a la seva web i més
enllà. Benvingudes!

L’òliba d’en Revoy per la wiki de la Fedi
Fa uns dies li demanaven a en David Revoy una
mascoteta per la wiki que s’està confeccionant a
joinfediverse.wiki. Tot i no prometre res, al cap de pocs
dies en David creava una òliba comuna moníssima queabraça un llibre que porta el logo de la Fedi. La
mascoteta encara no té nom i la seva llicència és CC
BY. Gràcies, David!

Aniversari Mastodont.cat
El 13 d’abril d’ara fa 5 anys engegava el nodemastodont.cat. Enhorabona a l’admin Spla i a totes lespersonetes que participen del node. Per molts anys,
mastodonts!

A can XMPP aposten per Lemmy
I el dia que el mastodont català fa anys, s’inaugura
una nova instància community.xmpp.net. En una
publicació de la llista de correu del protocol XMPP(Jabber), es convida a participar al nou node. Desd’octubre de 2020, XMPP participa a la Fedi des delcompte @xmpp@fosstodon.org al node fosstodon.org.
Enhorabona i benvingudes!
65

ACTUALITZACIONS
Peertube, v.4.1.0: la popular plataforma de vídeos
publica una nova versió menor on destaquen millores
en el reproductor i com eines de personalització per a
les administradores (com la posibilitat d’establir
llicències per defecte). Evidentment, hi ha molts petits
canvis i «bugs» solucionats.
Lemmy, v.0.16.0: la plataforma social agregadorad’ellaços i fòrum de discussions ha publicat una nova
versió on destaca una sèrie de canvis que faran méssenzilla la personalització dels nodes mitjançant temes.
També han millorat la federació amb altres programarisque utilitzen el protocol Activity Pub i han publicat una
nova aplicació per a Android anomenada Jerboa
disponible a F-droid (tot i que està en estat alfa,
afirmen que és bastant usable).
Owncast, v.0.0.11 1: la plataforma de «streaming»
auto-allotjada publica una nova versió on clarament hi
destaca la capacitat de federar al Fedivers! D’aquesta
manera, el teu servidor podrà ser seguit pel comptesdel Fedivers i rebran publicacions quan comencis a«streamejar». Aquesta versió també incorpora lapossibilitat per part de l’administrador d’assignar-se
privilegis de moderador al xat del vídeo.

66

JUNGLA DIGITAL
Sembla que les grans tecnològiques no perden eltemps i Meta ha estat condemnada a pagar una multaa Irlanda per incomplir el Reglament General deProtecció de Dades (RGPD), mentre que Google haestat acusada pel departament de Justícia dels Estats
Units (EEUU) d’ocultar documents rellevants en el marc
d’una investigació anti-monopoli del sector de cerques.
A més a més, s’ha obert una investigació per part deBrusel·les a amdues empreses per aclarir si l’acord
anomenat «Jedi Blue» representa competència
deslleial cap a competidors.
Per aquestes informacions, que se sumen a anteriors
mostres de males pràctiques per part d’aquestes
empreses, ens sorprèn la seva fluida col·laboració amb
les administracions públiques. Brusel·les ha arribat a unacord amb els EEUU per tal que les empreses
tecnològiques americanes puguin transferir al seu país
dades recopilades a Europa.
També ens sembla particularment preocupantl’interès de Meta en crear un Centre de Dades a
Talavera de la Reina, a Castella-la Manxa, així com
l’interès de l’administració de la comunitat autònoma
en facilitar al màxim un acord amb la multinacional.
Aquest tipus de projectes faraònics van en contra de lasobirania tecnològica, de la creació d’empreses ocooperatives locals i tenen un alt impacte ecològic,sempre en nom de la inversió externa i de la creació dellocs de treball.
Una ocupació que sovint és precària i alienant és lade transcriptores de notes de veu, tal com documenta
el Periódico de España a l'article "Las galeras deGoogle: cientos de personas transcriben en este
edificio lo que le dices a tu móvil". Brusel·les també haestat notícia per presentar una proposta que pretèn
67

obligar a les eines de missatgeria a ser compatibles
entre elles. Les fedizens ja hi estem acostumades aaquesta interoperabilitat, però podria ser que en un
futur Whatsapp es pogués comunicar amb Matrix?
Finalment, acabem amb la notícia que la plataformade vídeos Vimeo ha començat a incrementar molt
significativament la quota a moltes de les seves
creadores. Si bé pot ser interessant la reflexió sobre elnostre consum en una època on s’ofereixen
gratuïtament serveis d’allotjament amb un alt costeconòmic i ecològic (no cal dir que es paguen amb
permanència i dades), sembla que aquesta actitud té
més a veure amb la intenció de l’empresa de centrar-seen grans empreses, abandonant així a les usuàries que
han apostat per la plataforma durant anys (pagant
quotes anuals). Aquests episodis ens recorden la
importància de tenir sobirania de les eines dedistribució, així com la necessitat de guardar còpies
físiques del que pengem en xarxes socials!

68Primavera. Publicat al juny de 2022NOTÍCIES DE LA FEDI
Adéu a La 9
Des del seu compte a mastodon.social, el 17 d’abril es
despedia La 9, hacktivistes elegants i respectades que
han exposat feixistes i poderoses durant deu anys.
Gràcies per tot. Us trobarem a faltar!

Aplicació oficial de Mastodon per Android
El 21 d’abril es publicava la primera aplicació oficial
de Mastodon per a Android. En un inici es va dissenyar
sense línia local però diverses persones es van queixari, al final, l’han incorporada.

La Fedi a la LinuxFest Northwest 2022
El 23 d’abril, en FLOX advocate va fer una xerrada
sobre la Fedi a l’esdeveniment LinuxFest Northwest. Lava titular "Fediverse: Decentralized Social Networking
and Services" (Fedivers, mitjans socials i serveis
descentralitzats).

Mastodon.uy fa 5 anys
Aquest 24 d’abril, el node uruguaià mastodon.uy
celebrava el seu cinquè aniversari. Enhorabona i permolts anys des de l’altra punta del Basal.
69

Masto.rocks fa 1 any
El node de masto.rocks va fer el seu primer anyet el
18 de maig. Per molts anys a totes les que hi
participen!

La Fedi fa 14 anys
També el 18 de maig feia anys la Fedi. Per celebrar
aquest 14è aniversari, algunes veïnes de fediverse.party
van crear un joc de preguntes sobre la Fedi. El joc està
en anglès però, si algú s’animés a traduir-lo, tant elcodi com el contingut està publicat sota llicències
lliures. També des de Fedicat hem contribuït al’aniversari de la Fedi, actualitzant el llibret sobre laFedi i creant un observatori de presència digital.

Pixelfed fa 4 anys
Pixelfed, la primera eina d’imatgeria federada, va fer
quatre anys aquest 1 de juny. Enhorabona i per moltsanys!

Nou desembarcament
Des de finals d’abril i durant molts dies hem tingut
una onada dilatada. El motiu, aquest cop, ha estat lanotícia de la possible compra de Twitter per part delmagnat Elon Musk. Benvingudes i que passeu bona
estada!

70

El FediPilot europeu
El 28 d’abril l’EDPS (European Data Protection
Supervisor) feia un comunicat anunciant un FediPilot:
el desplegament d’un node de Mastodon i un altre dePeertube per a la Comissió Europea.

Nou vídeo promocional de la Fedi
A Can Framasoft aquest abril han llançat un vídeo
curtet per introduir la Fedi i el seu funcionament
descentralitzat. En pocs dies ja estava traduït adiversos idiomes.

fediverse.info: una web amb directori
Sota el domini fediverse.info aquest maig es llançava
una nova web informativa. L’administra en Dansup,
creador de Pixelfed. I qui ho vulgui, pot participar en el
directori de persones, una eina per facilitar ladescoberta de fedizens. Segons explica en Dansup, a lallarga seria ideal que el projecte es convertís en una
organització sense ànim de lucre.

Noves instàncies
mastodon.gal i mastodon.economiasocial.org
Des del 17 de maig, algunes gallegues ja tenen node
propi. Nekefara ha desplegat un node dedicat al’idioma gallec. El mateix dia, s’anunciava el nodemastodon.economiasocial.org, impulsat per GALP
(Grup d’Acció Local Pesquer de la Costa Brava) il’Ateneu Cooperatiu Terres Gironines. Benvingudes!
71

Fedivision: segona edició
Enguany s’ha celebrat la segona edició de Fedivision.
Al 2021 algunes fedizens proposaven dedicar un espai
a les creadores musicals perquè elaboressin cançons.
L’any passat hi van participar 22 fedizens i, enguany,
37. La cançó més votada (56 vots de 224) ha estat una
rumba catalana en espanyol cantada per un francès
que porta per títol: "Se llama Fediverso". Enhorabona,
iloth!

LWN aterra a la Fedi
El 20 de maig aterrava a la Fedi la publicació
setmanal LWN.net, que des del 1997, informa sobre
notícies del món del programari lliure. Molt
coherentment, han triat el node fosstodon.org.
Benvingudes!

Sobre la Fediqueta
Primer va ser la Netiqueta i ara ja tenim la Fediqueta.
Des de la web italiana informapirata, al marçpublicaven una entrada titulada: "Fediquette: la
netiquette e il Fediverso" (Fediqueta: la netiqueta y la
Fedivers). En ella s’expliquen qüestions crucials demoderació de continguts que, quan més es detallen als
acords de convivència, més faciliten la tasca a lespersones que moderen les instàncies. Bona feina,veïnes!

72

Toot, Ipotxa, Publish
Hi ha molta gent que li diu «Toot» (pronunciat, tut) a
les publicacions que fa al mastodont. Toot és una
deformació de «Tweet», que és com es diuen a lespiulades o publicacions de Twitter. La idea, segons
explica l’Eugeni, la va tenir un Youtuber al 2016, que va
dir que si canviava el nom, patrocinaria el projecte per
sempre més. Però a l’Eugeni li agrada més «Publish»,que té més sentit, diu. Com a curiositat, recordar que
durant un temps, algú va canviar «Toot» per «Ipotxa»,que encara desconcertava més.

73

ACTUALITZACIONSPleroma v2.4.3 1: Actualització centrada en seguretat.
Mastodon v.3.5.3: Actualització on destaquen l'opciód’elegir idioma al compositor de la versió web, laincorporació d’un avís per als comptes limitats i canvis
en el «feed RSS».
Peertube v.4.2: Hi destaquen la capacitat d’editar
vídeos des de la web, major nombre de mètriques als
vídeos (com per exemple la mitjana de temps devisualització) o la configuració de la latència en
directes.
Pixelfed v.0.11.3: Hi destaquen els missatges directes,
una nova versió de la interfície Metro i l’autentificació
LDAP.
Funkwhale v.1.2.5: Actualització centrada enl’eliminació de «bugs», com el que feia que les pàgines
de canals no s’acabessin de carregar.
Lemmy v.0.16.4: Actualització del programariagregador de notícies on hi destaquen una nova opcióde comunitat «restringida», la federació amb peertube
i millores en l’API RUST.
Castopod v1.0-beta.14: Aquest jove programari
enfocat als «podcast» estrena versió en castellà i
correcció de bugs en lúltima versió publicada.
Gitea v.1.16.6: Actualització d’aquest programari que
encara no forma part del Fedivers però que hi estàtreballant.
74

JUNGLA DIGITAL
Durant aquest nou trimestre a la jungla digital, els
nostres depredadors habituals no han estat perdent eltemps i nova informació sobre les seves estratègies decaça han estat revelades. Hem vist com Github hasuspès comptes de desenvolupadors russos senseprevi avís en el context de les sancions a Rússia
promogudes pels Estats Units.
Aquest fet ens recorda la importància de la sobirania
de les nostres infraestructures, inclús quan es tracta decodi lliure. També hem sabut que el propi Facebook
reconeix en un document filtrat que no sap a on van aparar les dades que extreu dels usuaris, ni com
s’utilitzen. És difícil, doncs, poder garantir la privacitatd’aquests!
En aquesta línea, un estudi ha publicat que les
aplicacions d’Android Google Message i Goggle Dialer
envien informació sobre les comunicacions de lesusuàries sense notificar-ho i sense el seu
consentiment. A part, hem conegut que el 90% de les
164 aplicacions d’aprenentatge estudiades per Human
Rights Watch han estat enviant dades a empreses depublicitat durant la pandèmia.
Però no tot són males notícies. Encara hi ha certa
resistència a aquests atacs als drets humans, tot i quesovint siguin simbòlics i poc significatius. Twitter haestat multada per utilitzar dades de 2FA per a publicitat
dirigida, hi ha hagut una sentència pionera contra
Amazon per les seves subcontractacions derepartiment, i Mark Zuckerberg ha estat denunciat pel
Districte de Columbia a causa del cas Cambridge
Analytica. A més, Brussel·les ha acustat a Apple dedistorsionarelmercatdels
pagaments
via«smartphone». Pel que fa a la Unió Europea, també ha
donat un ultimàtum a WhatsApp (Facebook) perquè
75expliqui quines dades recopila i com les fa servir, fet
que sembla difícil tenint en compte el document filtrat
que es comentava al paràgraf anterior. A nivell més
local, Bèlgica ha declarat que una part central delconsentiment donat a través de bàners de galetes(cookies) és il·legal.
Bona notícia és també la prohibició d’utilitzar
Microsoft 365 a les escoles de l’estat alemany deBaden-Württemberg. Tanmateix, no tots els moviments
de les administracions públiques són per a protegir lesciudadanes. La Unió Europea ha publicat un esborrany
on indica l’interès per a monitoritzar tots els missatges
de xat.
A part, aquest mes d’abril ha estat notícia el cas
d’espionatge a polítics i activistes catalans mitjançant
el programa Pegasus (anomenat «CatalanGate»).
Finalment, també són preocupants les grans inversions
en centres de dades que ha confirmat Microsoft a
España.
També ens preocupa l’atac de phishing que li ha
costat 350.000 euros a l’Ajuntament de Barcelona.
Finalment, acabem amb un parell de notícies
relacionades amb el buscador que (en teoria) promou
la privacitat, DuckDuckGo (DDG). A l’abril, DDG vaeliminar dels seus resultats espais webs amb contingut
pirata i també l’eina per a descarregar vídeos youtubedl. Al maig, tornava a ser notícia perquè es va fer públic
que l’empresa té un acord amb Microsoft que implica
que no pot bloquejar els seus rastrejadors.
Aquestes notícies ens recorden la importància delprogramari basat en la comunitat i el perill que
comporta la dependència econòmica de empreses com
Microsoft. Cal recordar que DDG no és programari lliure
i per tant no podem saber com funcionen els seus
algoritmes exactament.
76

Estiu. Publicat al setembre de 2022NOTÍCIES DE LA FEDI

Forges federades
Fa anys que es pensa en federar repositoris de codiperò al gener del 2022 es va aconseguir finançament
per desenvolupar aquesta idea. I al juliol, a través de
Gitea, es va fer el primer comentari federat des d’una
instància remota. Es comenta que la federació entre
forges és senzilla però que la dificultat es troba en
federar les forges amb altres programaris del’ecosistema federat, com Mastodon.

L’hora mastodòntica de la FSF
A principis de juliol, la Free Software Foundation(FSF), va organitzar una «Mastodon Hour» (Hora deMastodon) per fer caliu a l’ecosistema federat. I és clar,
algunes ens vam sentir fora de joc perquè participem ala Fedi però no a Mastodon. Durant la trobada se’ls va
comentar que el títol no feia justícia a la totalitat del’ecosistema i les organitzadores van comunicar quetindrien en compte les suggerències. Tot apunta a quela propera trobada es dirà «Fediverse Hour».

De blau a lila
A Cal Mastodont, assessorats per Oak Studios, han fet
uns retocs a la web i, de pas, han variat la seva
imatgeria gràfica. Aquell blau més aviat claret té ara
77

un to més fosc tirant a lila. Segons informen al blog,
volen deixar enrere els blaus d’altres mitjans socials i
donar un toc més professional a la seva pàgina web.
L’objectiu és millorar la percepció del projecte.

Acampada fediversal
Del 4 al 8 d’agost es va organitzar un FediCamp aGedelitz, Alemanya. Entre les propostes de xerrades,
trobem que es va parlar de «Menors a la Fedi», amb
l’objectiu de debatre l’obligació de tenir mínim setze
anys per obrir un compte. També es va fer una xerrada
titulada "Els feixistes envaeixen Peertube. Què fem al
respecte?". Sembla que les xerrades es van fer enalemany però a la de Peertube es van prendre notes enanglès. Hi van participar una vintena de fedizens.
Enhorabona per la iniciativa!

Akkoma a la catalana
L’Spla, admin de mastodont.cat i altres nodes
fediversals, se’ns ha enamorat d’Akkoma, un «fork» ovariant de Pleroma. I n’ha muntat un node sota eldomini catala.digital per a personetes que estimen lallengua catalana.
Aquest nou programari inclou funcionalitats realment
interessants, com la publicació de continguts en local,
és a dir, només per a comptes del propi node. Tambéés molt interessant la línia de temps bombolla, on es
mostren les publicacions d’instàncies amigues triades
per les administradores. Aquesta línia de temps permet
descobrir altres comptes de forma més orgànica.
Gràcies per incloure a barcelona.social entre les vostresinstàncies amigues.
78

Fedizine: mitjans federats i anarquisme
A principis d’agost es va celebrar la Fira del llibre
anarquista de Montreal. Aprofitant l’ocasió, la web delprojecte Fedizine (en anglès) va ser adaptada iconvertida en fulletó físic. El fulletó es pot descarregar
en dues versions, una per llegir i l’altra per imprimir-ne
una versió de batalla, és a dir, que està maquetat per
imprimir en A4 apaïsat i que només s’hagi de plegar i
grapar. Gràcies per crear materials explicatius sobre laFedi!

Filigranes digitals
A l’ecosistema federat es fan molts experiments, com
creuar protocols. Per exemple, aquest estiu s’ha creat
una recepta computacional que mescla el protocol
ActivityPub via Pleroma amb el protocol IPFS. També,des del 2021, hem tingut alguns saraus de«SPAM» (publicitat no sol·licitada) relacionats amb
criptomonedes. Altres projectes, com BlueSky, estan
desenvolupant altres protocols més enfocats a laidentitat digital i cert magnat que finança el projecte ja
parla de la web5 quan encara no se sap ben bé què és
la 3. En fi, que tenim un bon sarau digital des de ques’ha posat de moda la descentralització web!

Avatars i ceguera
En general, les fedizens usen algun tipus d’avatar.
Des d’alguns nodes s’anima a les noves usuàries aomplir el seu perfil i posar una imatge d’avatar. I
algunes fedizens ignoren o bloquegen els perfils queno tenen avatar definit. Però resulta que la Fedi és molt
79

diversa i hi ha molta gent que no necessita avatar ni té
necessitat d’imatges en general. Parlem de lespersones cegues, que molts cops no tenen avatar
perquè, comprensiblement, tant els fa. Així doncs, fórabo no discriminar perfils pel fet de no tenir avatar.

Retirades fediversals
Ens dol anunciar que aviat s’apagaran dos nodes:
cybre.space i mastodon.madrid. Les admins han deixat
marge de temps perquè les seves fedizens migrin aaltres nodes. Gràcies pel temps, els coneixements, els
diners i la paciència invertits per administradores imoderadores. Ens llegim des d’altres nodes de la Fedi!

80

ACTUALITZACIONS
Funkwhale 1.2.8: Versió de solucionament d’errors.
Les desenvolupadores estan molt actives i han publicat
diverses d’aquestes versions!
Funkwhale Android 0.15: Nova versió de la beta per a
Android on arreglen bugs i milloren les dependències.
Tusky v19.0: Inclou suport pel «Push Unificat», lacapacitat de retallar imatges mentre es prepara la
publicació, la inclusió de la data de creació dels perfils
i moltes solucions a «bugs» i millores en la traducció.
Castopod 1: Castopod afegeix una imatge docker com
a mètode de instal·lació.
Akkoma 2022.07 1: Versió suficientment estable
perquè el desenvolupador consideri que és el punt departida inicial.
Kdenlive 22.08: Tot i que no es tracti d’un programaridel fedivers, incorpora la possibilitat d’exportar guiescom a capítols a PeerTube.
PeerTube 4.3: Nova versió del popular programari devídeos que incorpora la capacitat d'importar de canals
d’altres plataformes de forma automatitzada, millores
en la interfície gràfica i també dues noves llegües: tokipona i croat!

81

JUNGLA DIGITAL
Cada vegada més veus alerten contra les granstecnològiques i veuen la necessitat de controlar lasobirania tecnològica. En aquest sentit s’ha pronunciat
el govern francès aquest estiu. També és destacablel’article publicat a The Guardian per una persona dedins de la Comissió Europea que es mostra
especialment crítica amb les tecnològiques d’Estats
Units i com han influenciat en la legislació europea.
Aquesta dolça convivència està arribant a la seva fi?
Estem pendents de si el pols entre Meta i Brusel·les
acaba en l’abandonament d’Europa per part del’empresa america per no adaptar-se a les polítiques deprivacitat europees. I no és per a menys. Meta ha rebut
una multa de 405 milions d’euros per incomplir enmenors les lleis de protecció de dades. No és l’únic cas
recent, aquest agost l’empresa va arribar a un acord
extrajudicial en una denúncia relacionada amb la seva
gestió en el cas de Cambridge Analytica i també haestat demandada per utilitzar rastrejadors per a accedir
a dades de pacients hospitalaris.
Fora d’Europa, Corea del Sur ha imposat també una
multa a Meta i a Google per violacions de la privacitat.
Serà la fi de Facebook i Instagram a Europa? Hosabrem pròximament, però sembla que ja hi ha lesprimeres discrepàncies al respecte per part d’algunspaïsos. En paral·lel al cas de Meta, diversos països
europeus, començant per Dinamarca i continuant perPaïsos Baixos i Alemanya, han prohibit els serveis i
dispositius de Google al servei educatiu perquè nocompleix amb els requisits de la Unió Europea en
Reglament de Protecció de Dades (RGPD). L’últim cas
sonat d’abandonament de serveis de les GAFAM l’ha
protagonitzat Rússia, que decidit substituir Windows
per Linux en la seva administració per tal d'avançar en82

la seva sobirania digital. Tot i aquest aparent
trencament progressiu entre les GAFAM i lesinstitucions públiques, informacions com la capacitat
legal de la Hisenda espanyola de conèixer la ubicacióde qualsevol dispositiu mòbil o la col·laboració deFacebook per a perseguir una menor acusada d’avortar
als EEUU ens recorden que sovint els seus interessos
van de la mà i en detriment dels drets digitals i humansde la població.
Altres fets destacats de l’estiu inclouen la campanya«Give Up GitHub» promoguda per la Software Freedom
Conservancy per tal que les desenvolupadores
abandonin la plataforma de Microsoft, l’estafa digital devuit milions d’euros a les institucions públiques
catalanes, la compra de Roomba per part d’Amazon(amb la clara intenció d’acumular dades sobre lesvivendes) i les sonades declaracions de l’excap deseguretat de Twitter on denuncia multitud d’errades
que afecten a la privacitat dels usuaris i que pot
interferir clarament en el judici de Twitter contra Elon
Musk.

83

Tardor. Publicat al gener de 2023NOTÍCIES DE LA FEDI
Desembarcament tuiteru, segona part
Cap a l'abril ja va haver-hi moviment de Twitter a laFedi, especialment a Mastodon, a causa de la compradel mitjà social per part d'un milionari. A l'octubre lacompra es feia efectiva i començava a despedir al
personal. Entre una trastada i altra, hi ha molta gentque ha anat saltant a la Fedi al darrer trimestre del'any.

Mastodon.technology es retira
L'1 de desembre de 2022 es retirava el node demastodon.technology. Hi va haver una mica deFediDrama amb un altre node que va usar un domini
molt semblant i creava confusió. A més, el nou nodeportava el nom de Mastodon però sota hi havia un nodede Pleroma i l'Eugeni va treure la carta de la marca
registrada, dient que no es podia usar el nom si no
s'usava la tecnologia també.

Aterratges
Inkscape, Blender i Krita ja hi eren i ens faltava GIMP.
Aprofitant l'onada, hem vist aparèixer projectes deprogramari lliure que té tot el sentit del món que usin
mitjans federats. I ha aterrat Lychess, una web on jugar
a escacs i Xnet, que ja anava sent hora... Benvingudes!
85

Alerta «ethics in internet culture research»No és el primer cop que es fabriquen papers
científics fent un mal ús de les dades, sovint fent
«scraping» indiscriminat i malintepretant els resultats
per desconeixement de l'ecosistema. Ja fa un temps,
arrel d'un paper d'una universitat, es va crear una cartaoberta per fer retirar les dades usades i es va
aconseguir. Ara, es torna a donar un cas de «scraping»sense consentiment.

Federant que és gerundi
Des de Nextcloud ens informen que estan treballant
en una millor federació amb l'ecosistema fediversal. I
arrel de la migració tuitera, des de Tumblr diuen que es
federarà el més aviat possible. Algunes empreses, com
Vivaldi, ja han creat els seus nodes. I altres, amplien el
seu negoci fediversal, comprant nodes com Pawoo. La
Fedi és molt diversa però, fins ara, la majoria delsnodes els han montat individus, col·lectius i petites
empreses com asociacions i cooperatives.

Nova web de Pixelfed
El Pixelfed d'en Dansup porta ja alguns anys a la Fedi
i el seu desenvolupament és força constant. Aquest
novembre, la web del projecte ha estrenat disseny web
i fa força patxoca. A més de l'absència de rastrejadors ianuncis, trobem un disseny molt net i contrastat, amb
alguns dibus amb els passos a seguir si volem
participar d'un node. I un menú senzill, amb lesfuncionalitats del programari i alguns servidors
disponibles.
86Fediverse.party fa 5 anys
La Lostinlight ha creat una entrada per celebrar els
cinc anys d'existència fediverse.party, una pàgina web
en anglès que es dedica a l'ecosistema fediversal. Allàs'informa sobre les eines federades i es facilita que lagent pugui triar un node més adaptat a les sevesnecessitats.
Comentenques'agraeixen
lescol·laboracions i que, des de que han mogut elrepositori de Gitlab a Codeberg, les col·laboracions
s'han doblat.

Un nou Fedivision al 2023
Sembla ser que tindrem tercera edició de FediVision.
En una entrada reflexiva i enfocada a millorar la tercera
edició, una de les responsables fa balanç de FediVision
2022. Entre altres coses, es comenta intentar posar les
lletres perquè es pugui cantar o entendre el que s'hi diu
i temes de tempos, per deixar més temps a les
fedizens per crear la cançó.

La llegenda de John Mastodon
En una publicació seriosa, el redactor no va parar
molta atenció al que escrivia, i va batejar com a John
Mastodon el creador de programari fediversal. L'errada
va donar tres voltes al món i, fins i tot un escriptor
americà, li va dedicar uns versos al personatge.
En pocs dies, a la Fedi, en John Mastodon
reemplaçava en Chuck Norris en totes les seves fites imés, i se li creaven mems, cançons i altres continguts.

87

Citacions a Mastodon
Una de les coses que més troben a faltar les persones
provinents de Tuiter és el fet de citar. Si no es pot fer aalguns programes fediversals és per minimitzar crearmals rotllos. I a can Mastodon, l'Eugeni s'està
repensant implementar-ho per demanda popular. Si
s'implementa, doncs veurem si se'n fa més bon ús quemal ús. El temps dirà.

Forjant un FediDrama
El màxims reponsables de Gitea van decidir crear una
empresa amb ànim de lucre i, com a algunes no els ha
fet gràcia, han fet un «fork» que s'anomena Forgejo,
que en realitat, és Forgxejo, forja. En general, si no
s'usen caràcters especials, l'Esperanto és una molt
bona eina per nombrar coses. En fi, per acabar l'any, ara
tenim dos programaris de repositoris federats.

88

ACTUALITZACIONS
Pixelfed v0.11.4: versió mínima compatible amb
l’aplicaciódemòbil
creadapels
mateixos
desenvolupadors.
Friendica 2022.10: Correcció de «bugs», traducció aalguna llengua addicional i reconstrucció de l’ús del2FA.
Castopod v1.0: el programari de «podcasts» publica
la primera versió estable, destacant els correus perrecuperar la contrasenya, el sistema d’autentificació en
dos passos (2FA), actualitzacions automàtiques de labase de dades i el requeriment mínim de php 8.1.
Mobilizon v3: Flamant versió estable del programariorientat a organitzar esdeveniments on hi destaca la
millora del buscador.
WriteFreely v0.13.2: el programari de blog federat
corretgeix diversos errors.
Mastodon v4.0.2: la popular aplicació demicroblogging canvia de versió estable a la quarta, tot ique ja hi ha actualitzacions més recents. Algunes deles millores que destaquen és la possiblitat de filtrar
per idioma o seguir etiquetes.
HomeTown v1.0.7+3.5.5: Aquest «fork» de Mastodoncorregeix alguns «bugs» de seguretat importants que
arrossegava.
Funkwhale v1.2.9: El programari orientat a àudio hapublicat diverses actualitzacions. En l'última versió hancorregit diversos errors.
89

Peertube v5.0.1: El popular programari orientat avídeo ha canviat de versió estable també, on hi
destaquen el suport per la verificació de dos passos(OTP), canvis en la interfície o un filtre per destriar
vídeos pel nom.

90

JUNGLA DIGITAL
La jungla digital no ha restat parada aquesta tardor idiverses notícies han saltat a la palestra. Sembla queles GAFAM continuen fent de les seves: Google ha estat
multada per abús de posició dominant, Facebook
accepta pagar pel cas de Cambridge Analytica i la Unió
Europea (UE) prohibeix el negoci publicitari a la seva
xarxa social i a Instagram, tot condemnant-lo a pagar
una multa milionària. Pot ser que les autoritats
comencin a veure les dents al llop? Les autoritats
franceses prohibeixen Microsoft Office 365 i GoogleDocsalsistema
educatiuper
pràctiques
anticompetitives i no complir amb el Reglament deProtecció de Dades (RGPD).
La UE també ha aprovat dues lleis sense precedents
per tal de regular els serveis i els mercats digitals. Ens
ho explica @titi@barcelona.social a: "Sobre el
reglament europeu de serveis digitals (DSA)". Tot i així,
encara hi ha molta feina per fer ja que la UE es va
gastar 400.000 euros en una festa al metavers on
només hi van assistir sis persones. A més, s'ha
denunciat a Microsoft per violar llicències i drets
d’autor amb «GitHub Copilot», incidint en la
problemàtica que estan generant les intel·ligències
artificials. També han denunciat robatoris de dades aWhatsApp i a Twitter. Aquest darrer cas destaca
després de l’acomiadament de moltes treballadores deseguretat de l’empresa que ha comprat Musk. Tambéés revelador el resultat d’una auditoria que acusa a
Youtube de promocionar vídeos que deshumanitzen lespersones migrants. Finalment, el projecte de xarxa
descentralitzada Bluesky creada pel fundador deTwitter segueix en marxa anunciant el seu protocol i, unaltre milionari, el raper Kanye West, ha comprat la xarxa
social Parler després de ser expulsat de Twitter.
91

MetaLlibret

La publicació en paper d'aquest llibret es va
començar a gestar a l'àgora de Fedicat. En un primer
moment es va proposar una tirada de 200 exemplarsque, entre altres coses, comportava afegir testimonis
fediversals i remunerar la feina feta. Però es va
reconduir el projecte i, al final, s'ha fet una tirada mésmodesta de 50 exemplars i s'ha creat amb bonavoluntat.
La revisió del text s'ha dut a terme gràcies a diverses
eines de programari auditable, com la web deGamifi.cat, on hi ha un apartat Llibres i, allà, s'allotja el
pdf i el codi font d'aquesta publicació. Els continguts
d'aquesta web, creada amb Lektor i allotjada a Tilaa,
també estan disponibles al protocol Gemini mitjançant
el plugin Lektor Gemini capsule, que passa elmarkdown als dos protocols.
A més, per les anotacions al text, s'ha usat Okular iper retornar el fitxer revisat, s'ha fet ús del Nextcloudque té muntat en Marcel amb Yunohost a can Hetzner.
Per l'àgora, que és un Discourse, s'han anat comentant
els canvis al text per missatge privat. De retruc, tambés'ha usat el Jitsi i el BigBlueButton de l'associació per a
l'expansió de la Xarxa Oberta (eXO), que estan en unservidor ubicat a Barcelona, concretament a un parellde quilòmetres d'on s'ha escrit el llibre. Això sí que és
proximitat i sobirania! Més enllà de les eines en sí, és
important saber on paren i qui les manega.
Per crear el codi de barres del ISBN s'ha fet servir
Zint, un programari que es pot instal·lar des del propi
sistema operatiu. Amb una senzilla comanda, s'ha
generat el codi de barres des de la terminal amb
l'extensió eps. Després, la imatge s'ha importat al fitxer
de la coberta creada amb Inkscape i s'ha retocat latipografia dels números abans de generar el pdf final
per a la impressió. Tot i que les imatges solen tenir
extensions png o jpg, a impremta s'envia un fitxer pdf.
95

Un cop revisat el text i posat ISBN a la coberta, s'hacontactat amb la impremta per un nou pressupost. El
primer contemplava 90 pàgines i, al final, en té 98.
La part més feixuga, però, ha estat la burocràtica. La
gimcana s'inicia quan volem aconseguir un ISBN i ens
hem de donar d'alta a l'Agència. Després hem desol·licitar ISBN per al nostre títol pagant 45 euros, idesprés omplir la fitxa de petició a la seva web iesperar a que ens validin. Si tot està a lloc, envien un
pdf amb l'aprovació del registre.
Després d'aconseguir un número ISBN, s'ha fet l'alta i
sol·licitud d'un número de Dipòsit Legal (DL), gestionat
per la Biblioteca de Catalunya. Un cop donada l'alta,ens donen accés a una web per generar la sol·licituddel número de dipòsit. I a partir de la data desol·licitud, es donen dos mesos per entregar quatre
exemplars físics de l'obra al Dipòsit.
Per últim, sorpresa, aquest any ha entrat en vigor una
nova llei i s'ha de fer alta també a la Biblioteca
Nacional d'Espanya, on ara tenen una web dedicada a"Archivos digitales previos a la impresión". Des del2023, arrel d'aquesta nova llei, sembla que s'han deregistrar també publicacions digitals com videojocs i
obres digitals en general.
I així, un cop generats els números de ISBN i DL,
hem d'enviar els fitxers de l'obra als "Archivos digitales
previos a la impresión". Segons expliquen, es recomana
enviar-los en PDF/A i es presenten quatre maneresd'enviar-los en funció del nombre fitxers.
En el cas d'aquest llibret, s'ha optat per la tercera
modalitat, que proposa enviar un fitxer comprimit enzip que inclou altres fitxers, set en el cas d'aquest llibre.
Els dos fitxers d'impressió en pdf, un pel text i l'altre
per la coberta. Tres fitxers de codi font, un pel text i dos
per la coberta perquè Inkscape genera colors en RGBperò a la impremta s'usa CMYK. I així, tot i que s'ha
96creat la coberta amb Inkscape, el retoc de colors s'ha
fet amb Scribus. El dos darrers fitxers són per les
tipografies, la principal al text i a la coberta (Atkinson
Hyperlegible) i la secundària pel títol a la coberta(Bebas v.1.1).
Els fitxers del codi font del text i del retoc de colors
tenen una extensió .sla, que és la del programari
Scribus, i el codi font de la coberta té una extensió .svg,
un estàndard vectorial usat per Inkscape. Lestipografies s'han entregat en zip.
Val a dir que, si bé és feixuc fer tot el procés
burocràtic, no es triga massa i, amb agilitat, en una
setmaneta es podria resoldre. I, de fet, per una petita
cosa autopublicada com aquest llibret no cal ni ISBN ni
DL. Amb tot, però, si bé ha estat complicar-se la vida,
també és un orgull que, per aquest 15è aniversari, hi
hagi publicat i catalogat un llibre sobre la Fedi.
Perquè portem un nou món a les nostres eines,
llarga vida a la tecnologies convivencials!

97