Thalenitt fra Hundholmen, Tysfjord
Roy Krist ianse n.Postboks 19,1656 Torp

I 1922 beskrev Vogt thaien itt fra granittpegmatitten pa Hundholmen iTysfjord med ganske omfattende vekt pa krystallmorfologi, men med
en svsert "mager" kjemi sk analyse. Thalenitten er ikke-metamikt og
identisk med bI.a. thalenitten fra typelokaliteten i 0sterby, Sverige.
Sene re er fi ere "tha lenitte r" beskrevet a v
Schetelig ( /93/ ) og Griffin et al. ( / 979) fra
sydnorske pegmatitter. A ile dis se er im id lertid metamikte, og ikke identisk med ikk emetamikt thal enitt (se Nilssen J97/ ). De
metamikte "thalenittene ", samt et ann etikke-metamikt, kj emi sk likt, min eral f raHegtveit, Evj e, og Askagen, Sverige, refererer seg sannsynligvis til den nyb eskrevne
keiviitt- t Y) (Volos hin et al. /985), funn et
pa Kola -ha lveya, og isostrukturell med
thortveititt (se I. N.. p. / 39-/ 40. Raade/988).
Sa. - for ncervairende ser det LIt til at ektethalenitt i Norge faktisk bare er funnet pa
Hundho lme n, sa sant det ikk e foreligger
upubliserte funn.

V. Yo loshin. Han har, uoppfordret, analyse rt thalenitt fra Hundholmen v.h.a. mikrosonde, og disse er siipa ss fullstendige at
j eg fi nner det onskelig a meddele resultate ne (tabell / ).

Thalenitten forekommer som velutviklede,
tra nsparente, svakt redli g fiolette krysta ller, opp til / x / em. som egner seg godt til
goniometriske malinger. (Fi g /), og den
opp trer i yttrofi uoritt med di verse bimineraler.
Vogt (/922) angir en mangelfull analyse,
som er luiplos a beregne, men hall sier at
kjemiker Redland skal utfere en fulls ten dig
ana lyse, hvor de n kjemiske sammense tningen sku lie diskuteres ncermere.
Noen ny analys e ble, sa vidt meg bekjent,aldr i utfort/publisert, men Schetelig (/93 / ,p. 5/4) an tyder REE-f ordelingen pa etrentgensp ektrogram i f orm a v estimerteinten siteter.
Thal enitt f ra Hundholmen er og samlet inye re tid, og jeg har for fiere ar side nerve rvet materiale f ra fo rskje llige kilder.
Deler av dett e er gitt ell er byttet bort, no e
bl.a. til en forsker i Sovjetunionen, dr . A.

12/010fLOoI io!i?

110

Fig. / . Thel enittkrystall (ide ell)fra
Hundh olmen (fra Vogt / 922)

TABELL I.

Y203
Yb203
Er203
DY2 0 3
Gd203
LU203
Tm 203
H0203
Tb203
EU203
Ce203
CaO
Si02L
DifferanseLtotal
L (Y+REE)203

Thalen itt RK4/89,
I . Senter
2. Intermed.
44.1 840 .29
6.39
6.63
4.83
4.76
4.6 1
4.49
1.47
1.76
0.78
0.75
0.88
0.73
1.32
1.35
0.56
0.43
0.4 1
0.60
0.47
0.4 3
0.13
0.07
32.49
30.57
98.52
92.86
1.48
7.14
100.00100.0065.90
62.22

Anal.: A. V. Voloshin . Prove RK 4/89 og
RK 8/89 er to forskjellige.
Analyse nr. 1 og 3 har en savidt bra total atdet er gjort en kalkul asjon, hvor differansen er beregnet som H20. Den empiriske
forme l blir da, basert p1'l II (O,OH):

3. Kant
35.49
10.28
6.99
6.32
1.86
1.39
1.27
2.11
0.76
0.83
0.44
0.14
30.62
98.50
1.50
100.0067.74

Thalenitt, RK 8/89
4. Thalen itt
45. 24
5.86
4.27
4.39
1.54
1.07
0.84
1.70
0.46

30.76
96.1 33.87
100.0065.37

analyse nr. 2, og forsavidt nr. 4, er ukjent ,men det er ikke analysert p1'l vann og/e ller
fluor.

I) (Y2.24 REE O.66 CaO.01)L2.91 Si 3.09

o 10.06 (OH) 0.943) (Y 1.89 REE1.02 CaO.02)L2.93 Si 3.06

o 10.00 (OH) 1.00

Tidligere ble formelen for thalenitt skrevet
Y2Si20 7, men Komev et al. (1972) beviste, v.h.a. krystallstrukturanalyse, at den riktige formel er Y3Si 301O (OH) (se ogsa
Miyawaki & Nakai 1988).
Ovenstaende analyser skulle understette
dette.
Det synes 1'l vrere en viss sonering i krystallene, hvor en analysert krystall (RK 4/89 )tydelig viser avtagende Y203 fra sentermot ytterkanten, mens alle de ev rige jordartene anrikes tilsvarende.
Hva som forarsaker den lave summen p1'lVolo shin et al. (1985) har analysert og
beskrevet thalen itt fra Kola-halve ya, og p1'l
tilsvarende materiale er det foretatt en ny
krystallstrukturbesternrnel se (se Miyaw aki& Nakai 1989). Faktum er imid lertid ataile analysene (Ioc. cit.) viser et ganske
betydeli g innhold av fluor (3 - 4 %), som
gir idealformel en Y3Si30 10 F, - m.a.o.
fluor-analogen til thalenitt- (Y), eller et nytt
mineral! (se Amer. Min . 75, p. 436, 1990).
Forele pig er intet navn offen tliggjort.
Eventu elle nye analyser av et sterre utvalg
thalenitter fra Hundh olmen viI muli gen skunn e apenbare at vi ogsa der har fluoranalogen? Pegmatitten er som kjent megetrik p1'l fluor !
Jeg er A. V. Voloshin stor takk skyldig forde utfert e analyse r.
Referanser.
Griffin, W. L., Nilssen, B. & Jensen, B. B.
1979 . Brithol ite-(Y) and its alteration: Rei-122

ersdal , Vest-Agder, South Norway. Nor .
Geol. Tid sskr., 59, 265 - 27 1.
Kornev, A. N., Batalieva, N. G., Maksimov, B. A., Ilyukh in, V. V., Belov, N.V.
1972. Dokl. Akad . Nauk. , 202, 1324 1327.
Miyawak i, R. & Naka i, I. 1988, 1989.
Crystal struc ture of rare-earth minerals.
Rare Earths, 13, I - 42 ( 1. Suppl. ). RareEarths , 15, 1 -12 (2. Suppl.).
ilssen, B. 1971. Yttrialite from Iveda1,Iveland, South Norway. Nor. Geol.
Tidsskr., 51,1 - 8 .

Schete1ig, J. 193 1. Remarks on thalenite
from some new occ urrences in Southern
Norway. Nor. Geol. Tidsskr ., 12, 507 519.
Vogt, Th. 1922. Uber Thalenit von Hundholmen. Vid. Akad. Skr. I, 1922, 1,19 - 47.
Volo shin , A. V., Pakhomovsky, Ya. A. &Tyusheva, F. N. 1985. Keiviite-(Y) - a
new yttrium diorthosi1icate, and thalenite
from amazonite pegmatites of the Kola
Penin sula . (pa russisk ). Miner. Zhum. , 7,79 - 94.8.

NOME KOMMUNE, KANALKOMMUNENFENSGRUVENE
En kjent attraksjon i Nome er Fensfe ltet eller «Das Fen Geb tet» som det kalles iinternasjonal geo logilitteratur.
Kjente bergarter fra Fensfeltet: Fenitt, sevltt, meltegitt, rauhaugitt, damtjernitt.
Bergartene er utst illt i Kana lhuse t - Ulefoss.
Apn. 12. jun i-15 . august. Utenom apn, tid kontakt Oddvar LiengFensfe ltet ligger ved Ulefoss .
Kontaktperson Fensteltet Geologitorening v/Oddvar Lieng. Tit. 3594 50 88.

\/\A

1lBri~a~ «-. DRlVAKRO~ $>teln5rntr~~nrJ\OG MOTEll.
.
...--:::=== _ - -_ ..
-~~. ./.

~_"..

-.- -.•..

~".

~- ~ - -::::-~~- -_:.=-- .

\--~" . .::.' ~;>-:- . J -:,./' 3 ~ . .
-"" ~';"'::':;'.d'I

7340 OPPDAL

TLF. 074-24158* Produksjon og salg av smykke r og pynteg jenstander i ste in og
selv,* Graver ing i ste in og and re materia ler.
* Kurs i ste ins lip ing og innfo ri ng i geolog i.
* Ste inturer i vakkert fjellterreng .
* Alt in nen m aski ner og utstyr fo r ste insl ip ing .
* Veikro med god hjemmelaget ma t.
* Rime lig overn att ing i for stek lasses hytter.
123