Rykteborsen
ved Ronald Werner
Sa er igjen et ar borte vekk, og ikke noe
seerlig har skjedd . Verden sirkler fortsatt
rundt sole n, mens menneskeheten gje r det
samme og fortsatt skje nner ikke hvorfor.
Nei, 1995 skal vi sikkert ikke huske som etstort ar, ikke i Norge, heller ikke i resten av
verden. Greit , fred i tidligere Jugoslavia,
men det bare gje r at nyhetssendingen misterenda mer spenning. Nei, bare de som fortsatt
krangler med datamaskinen etter a ha lagt
inn Windows '9 5, har gode grunner til ahuske 1995.
Men ellers, har det skjedd noe i der hele
tatt i Norge? Fant vi endelig passe store
diamant er i Finnmark? Du som fortsatt tror
at det finnes diamanter pa Vestlandet, i eneller annen eklogittberga rt? Da er det meget
sannsyn lig at noen har glemt a fortelle deg
at de var russiske, og opprinnelig satt i etbillig sagblad.
Vi har heller ikke hert sa mye om hva

som skje dde hoyt oppe i fjellen e i Oppdal.
Jeg antar at kanadiem e som var sa interessert i a finne gull i Norges vakre fjell, tilslutt forstod at de var blitt lurt. Nei, neil Fy!
Ikke si sanne ting! Jo, selvfelgelig fant degull, masse gull, billaster og billaster med
gull, men det var like etter at de haddc !attnoen skikke lige smaks prover med hjemm ebrent, og na ser det ut at de har probl emer
med a huske akkurat hvor. Vel, vi tar endram til, og prover igjen neste sommer.
Eller fant vi kanskje noen akvamarin pa
Gardermoen? Feil igjen. lkke noe seerlig var
funnet i det hele tatt. Til tross for at STEIN
hoflig invitert e de meget engasje rte flokkene
av norske mineralsamlere til a veere, for en
gangs skyld, sa snille og gi oss beskj ed om
hva som fakt isk var funnet pa dette enormt
store anleggso rnradet. Vi fikk ikke en eneste
samlerrapport.
Det er kanskje ikke helt sant. Fordi, pa
Kongsvingermesse, etter a ha fatt sjenerest
pafyll etter pafyll med veesker, som ikke
selges hos Vinmonopolet, fikk jeg he re at enstorsa mler fant en eller annen mineral pa

Sulitjelmafjellene villmark
og geologi
Legg turen innom et av Norge s mest
spennende geologiske ornrader,
Kombiner fjell og friluftsliv med
geologiinteressen gjennom naturstier,beseksgruve og heyfjellsopphold i
den Nord-Norske Bergstaden
Sulitjelma.
Rimelig opphold sentralt i omradet.
Familierabatt. Skriv eller ring til:

SULITJELMA WILDLIFE and ADVENTUREPOSTBOKS 59, 8230 SULITJELMA. TELEFON: 75640 147
206

Gardennoen som kanskje kan ha vrert epi dot. Ellers rna det ha vrert sti lbitt. leg tok
ingen sjanse og glemte navne n ditt, men jo,
du ska l fa STEINs STORSAML ER TRO FE
1995, pa grunn av nadelest engasjement og
stor innsats med a viderutvi kle interesse formineraler i No rge .
Var der noe anne t jeg skulie ha sagt? Oh,
ja , jeg nesten glemte ryktene om store, ste rre
og sterste anatasen . Vi har na opp nadd offi siell sterrelse pa en hele 5,6 em! En offisiell
verdensrekord.
Forresten rna jeg fortelle at verdens starste anatas er til salgs , for en snaue 35.000
kroner. Nei, ikke begynn a prute na, stuffen
er verd sin vekt i ....? (kanskje: tull)
Forre sten, na vi snakker om virkelig verdifull e saker, som ga rantert er verd sin vekt igull. Har dere sett de flotte Kinesiske dinosaurus egge ne? Kinesisk ? Eller kans kje"Made in Hong Kong "? Uff, hva sier jeg
na?! Ingen frykt , de er ekte , fordi da jeg
matte sende dem til Oslo tok jeg ingensjanse, la jeg erene min pa eggene, og daharte jeg sa vidt sarin "skriek, skriek" - Iydsom jeg husker fra Spielberg film en. l eg har
lett ette r noen slemme Japansk mierotapereeorde re, men fant selvfo lgelig ingenting..
Nei , jeg gir blaffen i fossiler, og heller
leter etter anatas. Forresten, vet vi fortsatt
hvor vi finner anatasene yare? Halvparten
fant vi pa Hardangervidd a, ikke sant , og
andre halvparten i Valdres . Men hvilken
halvpart fant vi akkurat hvor? leg hart e
noen rykte ne om det har veert folk som har
solgt anatase ne sin med lokalitetsopp gave
"Valdres", mens de var faktisk funnet pa

Hardangervidda . Darlig gjort, dar lig gjort.
En annen rykte er at det finne s noen sam lere som ska l begynne med stor uttak av
anatas na denn e sesong, i en lokalitet hvor
det har veert funn et anatas opp til 4,8 em!
Og na snakke r vi om Valdres!
Yawn , hva sa du na? Kvart s?! Bergkrystallen?! Hva snakker du om. Billast etter
billast med den fullste ndig verdilese gre ier
blir frakte t ned fra Hardan gervidda, og det
finnes ingen som kan stanser denne tull. Og
han som kunne, han soy sannsynligvis...
Ser jeg noen hand oppe i publikum? Ja,
du, bak i salen. Skal du sporre noe , kjeere
herr? Ne i, ingen spe rsmal? Ah, du skulle sinoe! Fant du !!! Uff da, det er bare for mye :"tullitt" i meterstore krystaller !? Og i fjor ?
"Aralditt"? Nei, utrolig! Og med de samme
fant du beto ngitt, eeme ntitt, plastitt ,isoporitt osv. osv. Du store verden, det finnes
masse rart!
Og ingen klage om veeret i Finnmark i
1995. Hva for en dar lig unnskyldning for atingen fant noen mellomstor platinum forekomst med sperrylitt-krystaller i sann 2 eller
3 em ste rre lse. Og hva med stuffe ne krystallinsk gull fra prim serarene pa Finnmarksvidda? Nei , ingen flaks igjen, bare dram ,vreret blir bedre neste ar!
Nei, jeg tror vi rna bare glemmer 1995 sa
fort som mulig, siden aile har gode grunner
til ikke a finne de heIt store susen eller for aikke orke a snakke om a ha funnet den . Ikke
at noen fant noe seerlig, men de var saaaa
nrer denne gang! Det var bare at kona hadde
stygge blemm er pa venstre fot, bame kranglet heIe tiden, og selvfolgelig, da begynt e
det a regne . Ikke bare litt, noen fa draper,

QIaullpus
Svein O. Haugen

CURtritt, et inbtnittio

Box 95. 3484 Holmsbu
TIC.: 32 79 35 80
Fax: 32 79 35 0 1
Postgiro : 08044379830
Bank: Spareba nken NOR(Union Bank of Norway )Konto nr.: 2240.30.05030

Norske samlermineraler
20 7

nei virkelig, det var skikkelig regn og hvis jeg
tar ikke feil, da rna det fortsatt regne /sne.
Men uansett om det ikke var sa mye hand fast
a rapportere i 1995, jeg ensker dere jenter og
gutter; Iykke til, ut i skog og fjell, kanskje finner vi noen skikkelige mineral til neste ar!
??? (red. anm .)Her hadde jeg egentlig tenkt a slutte, men
under stort press (fra redakteren) har jeg funnet
ut at det skjedde noe i 1995 likevel, og at det er
alt for ra som rar here om det. Hvis jeg barehadde klart a holde den megastore kjeften min
og Iyttet neye nar de store guttene snakker, sa
hadde jeg sikkert fatt rede pa enda mere:
Bjonnd alen Bru k er rett og slett ikke lenger
noe hvilket som heist stei nbrudd lenger. Takk et
vsere go de kontakter med driftsledere, har samlere fatt nes ten ubegrenset tilga ng i brudd ene.
Og dette betyr at etter hver enes te salve kan
minst en samler inspisere den utsprengte fjellmassen for a finne spennende mineraler. Og
dette virker, - ikke mindre enn 55 forskjellige
mineraler er na registrert fra Bjonndalen.
I 1994 at Einar Odegard fra Toyenhaugenfant noe virkelig flotte phenakitt krystaller. Men
ogsa i 1995 var det mange spennende funn!
Forst og fremst fantastiske KALKSPAT stuffer ien stor druse i j uli oLike fer Mossemesse var det
BERTRANDITT i meget brukbare krystaller.
Mindre funn av flotte FLUORITT, EPIDOT,A ATAS og PARIS ITT skal vi ikke snakke om .
Snakk heller med Eina r sjel , han har massevis
av flott byttematerial! (Einar Odegard,
Violveien 8 b, 1487 Toyenhaugen, 670 75 137)
Deres "Flying Dutchman" var ogsa heldig i
Bj e nndalen, tid lig i 1995 mens det var fortsatt
en god del sne igjen. Tilsammen med en sam ler
fra Hen efoss tok jeg tur, og fant fantas tisk flotte
CU PRITT i CHALCOTRICHITTVARIATETEN, tilsammen med gedige nt KOB BER , TENORITT og en del SEKUN DJEREKOBB ER- MINERAL ER . (Ar ild 0en,
Kragstadveien 13, 350 0 Hen efoss, tlf. 32 1 23386)
Hva som har skjedd pii Hardangervidd a og
Valdres kan vi bare spek ulere om. De som har
tatt tur og fant noe srerlig, vii heist holde kjeft.
Men det dukker stadig opp nye partier A A-KRYSTALLER

OG

STEINERFOR SAMLING, SLIPINGOGHEALING
Ring oss pa tlf. 69 25 19 63
og vi sender prisliste.
Eller besek oss i Storgt. 15 i Moss.
Vi har vanlige apningstider,
men tar gjerne imot grupper pa
kveldstid eller helger

STEINHAUGEN
Postadresse: Postboks 5097,1503 Moss
208

TAS fra dru ser pa Hard angerv idd a, uten at vi
tar vite om det var innenfo r eller utenfor
Nationalparkomradet , Men noen ta hundre lose,
dobbel pyramidale anatas krys taller som j eg
fikk se va r til dels ikke sa ve rst. De stors te ka n
ha vzert ca. 4 em, mens det var utroli g mange 1
em krystaller. Dessverre var en del temmelig
imp reg nert med kloritt, og det tre kker jo ne d.
At det ogsa ble funnet massevis av KVA RTS
i samme omradet er ikke for bausende . Ka nskje
arets fineste funn var gjort i sel ve Hardanger, og
ikke pa vid da (hvor, hvor.. .?) . Meget flotte,
ko mplett klare krys ta ller og gruppe r som minner om ma terial fra Ar kansas eller Brasi l. De
sterste som jeg fatt se var vel en hele 30 em
lang, veide omtrent 2 kilo, men var dessverre
ikke komplett klar og hell er ikke uskad et. Det
var en go d del fine krys ta ller og grupper i sann10 - 20 em ste rrelse .

nende. Litt chiavennitt, apo phy llitt og noe naggregater av apatitt. Da var faktisk 1994 mye
bedre, fordi tidlig i 1995 fikk jeg he re fra
sa mme kilde at det ble fun net masse
BAR YLITT.
Ellers har vreret i ordnorge sikkert spolert
sesongen. Ingen tvi l om det var i overkant med
regn og vind. T il tross for det , ble det funne t
mye bra slipekvalitetSO DA LITT pa Sereya,
So dalitten har en bra bla farge og finnes som
masser op p til noen ta centimeter i en hvit matri ks med litt sva rt biotitt. Interessant e er ogsa
noen pse udo morphoser av TH OM SONITT ette r
sa nsynlighvis nefe lin, som ble funnet ikke langt
fra sodalitten.
Bl ant de mer spe nnende funn er
KLI NZOI SITTEN fra Saltdal. Det er selvfelge lig ikke bekjent akkurat hvor og hva, men materia l som jeg har sett ser ut a veere fra en
kont ak tmetam orfoseforekom st som ligger ruer
overflaten. Materialet er temmelig sprott, dess ve rre . Men siden krystallene er inne vokst ikalkspat, er det muli g a lose bort ka lks paten

Det har vrert litt sti lle i La rvi ko rnradet (sefoto , bakside omslag) i iir. I fe lge ekspe rter fra
Sandefjord , har det ikke vzert store funn i dis triktet i 1995. leg kan bekrefte det , for di i ferien
mi n i Tveda len fa nt hell er ikke jeg noe spen-\!\J, 1lBribad"\ DRIVA RRO~ ~tein5entrr~~-~nn\ OG MOTEll
I

- - -

-

.-

-

.....;:_ . - -.\ .
- --......:::: .. .c >:. -----~-~.--:: .... .

•

. -:

...

-'
.~
~ ._

/

/

'
,\

. .:... .~ ._, : . \ _ . ~~:

.

"/

.- ~

-

73400PPDAL
TLF. 724241 58
Produksjon og salg av smykker og pyntegjenstander i stein og
selv,
Gravering i stein og andre materialer.
Kurs i steinsliping og innf0ring i geologi.
Steinturer i vakkert fjellterreng.
Alt innen maskiner og utstyr for steinsliping.
Veikro med god hjemmelaget mat.
Rimelig overnatting i terstektasses hytter
20 9bare delvis , slik at stuffene fortsa tt har litt konsisten s. Krystallene er grenne, og kan were opp
til ea. 6-7 em store , og har meget bra utviklede
krystall flater.
Oet har ogsa blitt funnet RUTIL pa mange
steder. Forst og fremst interessante er de store,
prismatiske krystaller som ble funnet i en finkomet kvarts -matriks i Saltdalornradet . En av
de ansattene i Jostedalsbree n Nationalparks enter har interesse for minera ler, og viste oss en
meget imponerende rutil krystall uten matriks:
minst 7 em lang og 2 em bredd med toppflater!
Den var funnet et eller annen sted i Jotunheimen, ikke langt fra Grotli .

Ved E 18 ser for Orammen, ved Sande ble
det funnet noen flotte GRANAT (AN ORAO ITT/GR OSSULAR) og KVARTS i mikrokrystaller i en typisk kontaktsone av granitt med
kalkstein . Flott materiale for mikrosamlere!
Ellers ble det funnet mang e druser med lysegronne FLUORITT. Jeg hart e at ved tunn elinngangen ble det funnet to druser som var sa
store at en voksen person kunne gjemme seg idem oDe sterste fluoritt -krystaller var omtrent 4
em. Oet ble ogsa funnet noen skikke lig skin nende, tykke tavleformede HEMA TITTkrystaller opp til 5 mm. De minnet meg litt om
hematitt fra Elba, bare litt mindre i sterre lse.

At det gikk an a finner noe SMARAGO pa
Minnesund, det har vi visst i 100 iir. Men at det
fortsatt gikk an a finne sa pass mye bra i 1995,
det visste ikke aile. Noe n skikke lige toffeluringer grav de seg hele vege n ned til Muzo i
Columbia. De gravde dypt og fant flotte krystaller i smykkekvalitet.

Og ikke langt fra Sande finnes Sando Pukkverk eller Bekkestranda. Her ble det funnet
noen av de mest artige FANTOM -FLUORITT
krystaller jeg har noensinne sett. Helt oppe i
bruddet ble det sprengt i kontaktsonene mellom
kalkstein og granitt, og i de mange sprekkene
var det bra med fluoritt. Oet tok en del jobbing
for a fa ut biter med helt perfekte krystaller,men det lent e seg. De er morkl illa pa utsiden
med en slags «vindu» slik at det er mu lig a sede helt klare innerste delene med en hvit firekant i midten.

Fra Valberget i Kragere kan vi nevne at det
ble funnet HEULANDITT for forste gangen.
Ikke heIt det sam me som heulanditt fra India
som vi har sett i siste, men brukbart mikro materiell.

Fra en ny pegmatitt i Jotunheimen er det
funnet plateformet ALLANITT. I samme peg matitt ble det ogsa funnet bleikgrenn e
BERYLkry staller, for ferste gang i Jotunheimen. Ellers bare litt SCH0RL.

Interessant for slipere er at det ble funnet
meget bra labradoriserende ANORTHOSITT etsted , ikke langt fra Stavanger. Materialet som
jeg sa, var funnet pa over flaten og hadde kanskje litt for mye sprekker, men forekomsten har
sikkert potensial.

Mer tidlig i sesongen ble det funnet virkelig
store FUCHSITTkrystalier i et vegarbeidsomrade langs RV 15 ved Alme nninge n. Sterste
krystall var en heIe 7 em i tverrs nitt!
Har dere ikke hart om Hjelletunnelen ved
Stryn ? I Joste dalsbreen Nationalparksenter kan
dere se de fleste minera ler som ble funnet pa
dette anlegget, som forevrig ble avsluttet sist
host. Forst og fremst ble det funnet massevis av
flotte, lillafargede ANHY ORITT , delvis i krystaller. Oet ogsa ble funnet minst tjue andre mineraler, vi nevner: EPIOOT , KVARTS,CALC ITT, TITANITT, PYRITT, GIPS, STILBITT, LAUMO NTITT.

Og i en pegmatitt i Modum ble det funnet
skikkelige rode rutil krystaller i micro -sterrelse,
frittstaen de i druser.

Ellers ser det ut at OKANOGANEITEN fra
Stetind/Tysfjord er ikke noe spesi alt sjeldent
mineral lenger, til tross for at jeg er litt bekymret for bestemmelse av oka noga neite, fordi det
virker som det er ikke lett a skilie mineralet fra
BASTNAs ITT som kanskje er enda mer vanlig
pa forekomsten. Muligens finnes det noen
flinke systematiksamlere som kan hjelper
STEIN og norske samlere med a sende inn mermere opplysn inger.
210

Nar vi snakker om Stange i Hedmark , dasnakker vi om AMETYST. Ikke langt fra

Stange, ved Leten , blir det gjort funn etter funn
av ametyst. Det begyn te i 1994, da Arne
Molekken viste fram noen skikkelige fiotte
stuffer pa Steintreffen i Lorn. Stuffe ne var nylig
funnet. Pa veg tilbake ble det funnet enda mer.
Og senere, sa vidt jeg vet i 1995 (!) fant han foren tredje gang fin ametyst. Og i samme anleggsomradet pa nyvegen fra Hamar til Elverum
ble det i november funnet noen morsomme smastuffer av Iysfargede ametyst med flotte skalenoedriske kalsittkrystaller pa dolomittmatriks.
Det hender av og til at jeg rar se minera ler
som kanskje ble funnet for mange ar siden, men
som jeg syns har aldri fatt nok oppmerksomhet.
For eksempel ble jeg vist fiotte prehnittkrystaller pa epidotkrystaller fra Snehetta i Dovre.
Faktisk meget spennende materiale!
Det som jeg synes er blant de mest spennende saker jeg sa i 1995, var virkelig meget,
fiott RUTIL fra Fjserlandtunnelen. Rikelig med
velutviklede orange brune, tykke naleformede
krystaller pa gronn klorittmatriks . Jeg hadde
sett materialet for i noen fa stuffer og var sa

heldig a fa tak i en mikrostuff for samlingenmin, men na har det dukket opp mer materiale
og aile samlere, -bade vanlige og mikro samlere, kan skaffe seg en virke lig lekker stuff(Bjorn Skar, Res telia, 2840 Reinsvoll, tIf. 61 1
25 810) .
Sikkert har det vrert funnet mye, mye mer i
Norge i 1995 ! Sa fort vi far here om noe spennende , blir det i neste STEIN garan tert en fortsette lse.
Ellers rna vi si at det (stortsett og fortsatt) er
darlig med kommunikasjo n om hva norske
samlere finner. Vi synes at det er mye mer moroa lese om spennende minera ler i STEIN, enn at
vi far here merkelige rykter om mineraler som
ingen har sett, mens aile kj enner en som kjenner en som pastar at han faktisk har sett akkurat
den stuffen.

Kjempeutvalg av
vakre stener i aile regnbuens farver- rastener- lommestener- smykkestener- krystaller- healingstener

Sma og store gayer til deg selv og andre
Veiledning i bruk av sten.
Hver sten er unik og har sin steregne skjen nhet og kvalitet hveb sten bringer opp en hemmelighet fra naturens dyp!

Apent 10-17 (15) ons/tors 10-19
Vikaterrassen (like ved Nasjonalteateret)Tel. 2255 77 99

2 11