KAKOVOSTZRAKA VNOTRANJIH
PROSTORIHZBORNIKRECENZIRANIHPOVZETKOV

Ljubljana, 2017
Zbornik recenziranih znanstvenih
povzetkov je nastal v sklopu projekta
Interreg »Transnational Adaption
Actions for Integrated Indoor Air
Quality Management (InAirQ)«.

KAKOVOST ZRAKA V NOTRANJIH PROSTORIH / INDOOR AIR QUALITY
Zbornik recenziranih povzetkov / Peer-reviewed book of abstracts
Urednik / Editor
Andreja Kukec
Recenzentka / Reviewer
Simona Uršič
Jezikovni pregled / Proofreading
slovenski jezik / Slovenian: Simona Uršič
angleški jezik / English: Natalija Kranjec
Oblikovanje in prelom / Page layout
An Galičič
Naslovnica / Cover page
Anja Jutraž
Izdajatelj / Publisher
Nacionalni inštitut za javno zdravje, Trubarjeva 2, Ljubljana
Kraj in leto izdaje / Place and year
Ljubljana, 2017
Spletna stran / Web page
http://www.interreg-central.eu/Content.Node/InAirQ/InAirQ.html
http://www.nijz.si/sl/inairq

Za vsebino posameznega povzetka so odgovorni njegovi avtorji.
The sole responsibility for the content of each abstract lies with the authors.
Zbornik recenziranih znanstvenih povzetkov je nastal v sklopu projekta Interreg »Transnational
Adaption Actions for Integrated Indoor Air Quality Management (InAirQ)«.
Peer-reviewed book of abstracts was made within the project Interreg »Transnational Adaption
Actions for Integrated Indoor Air Quality Management (InAirQ)«.

PROGRAM KONFERENCE
Pozdravna nagovora
Predstavnik Ministrstva za zdravje
9.00-9.15

Peter Otorepec
Predstojnik Centra za zdravstveno ekologijo, Nacionalni inštitut za
javno zdravje, vodja projekta InAirQ v Sloveniji

Strokovni del
9.15-9.30

Kakovost zunanjega zraka v Sloveniji
Janja Turšič

9.30-9.45

Vpliv onesnaženosti zraka na bolezni dihal pri otrocih
Marina Praprotnik

9.45-10.00

Metodološki pristopi in izzivi na področju ocenjevnja vplivov kakovosti
zraka na zdravje v notranjih prostorih
Andreja Kukec

10.00-10.15

Izboljšanje kakovosti notranjega zraka v izobraževalnih ustanovah zizborom gradbenih proizvodov
Mateja Dovjak

10.15-10.30

Odmor

10.30-10.45

Meritve ogljikovega dioksida (CO2) v vzgojno-izobraževalnih ustanovah v
Sloveniji: pregled stanja
An Galičič

10.45-11.00

Arhitekturni pristopi pri zagotavljanju kakovosti zraka v notranjem
prostoru: prikaz primera
Anja Jutraž

11.00-11.15

Kako naj v šoli zaznamo slab zrak?
Sonja Šorli

11.15-11.40

Razprava

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

I

CONFERENCE PROGRAM
Welcome address
Representative of the Ministry of Health9.00-9.15

Peter Otorepec
Head of Centre for Environmental Health, National Institute of Public
Health, head of Slovenian InAirQ project teamExpert part9.15-9.30

Outdoor air quality in Slovenia
Janja Turšič

9.30-9.45

The effect of air pollution on respiratory diseases in children
Marina Praprotnik

9.45-10.00

Metodological approach and challenges in the field of air quality
assessment
Andreja Kukec

10.00-10.15

Improving indoor air quality in educational institutions with theselection of construction products
Mateja Dovjak

10.15-10.30

Break

10.30-10.45

Measurements of carbon dioxide (CO2) in educational facilities forchildren in Slovenia: State of art
An Galičič

10.45-11.00

Architectural approach to providing indoor air quality: the case study
Anja Jutraž

11.00-11.15

How to detect poor air quality in schools?
Sonja Šorli

11.15-11.40

Discussion

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

II

KAZALOPROGRAM KONFERENCE………………………………………………………………........

I

KAZALO………………………………………………………………….…………………….....

III

AVTORJI…………………………………………………………………………………………..

V

UVODNIK
Andreja Kukec……………....………..………………….…………...…………………

1

Kakovost zunanjega zraka v Sloveniji
Janja Turšič, Rahela Žabkar…...…………..……………………………………...…..

3

Vpliv onesnaženosti zraka na bolezni dihal pri otrocih
Marina Praprotnik…………………………..……………………………………...……

5

Metodološki pristopi in izzivi na področju ocenjevnja vplivov kakovosti zraka na
zdravje v notranjih prostorih
Andreja Kukec, Lijana Zaletel-Kragelj…………………………………………...……

7

Izboljšanje kakovosti notranjega zraka v izobraževalnih ustanovah z izborom
gradbenih proizvodov
Mateja Dovjak……………………………………………………………………...……

9

Meritve ogljikovega dioksida (CO2) v vzgojno-izobraževalnih ustanovah v
Sloveniji: pregled stanja
An Galičič, Natalija Kranjec……………………………………………………...……

11

Arhitekturni pristopi pri zagotavljanju kakovosti zraka v notranjem prostoru:
prikaz primera
Anja Jutraž………………………………………………….……………………...……

13

Kako naj v šoli zaznamo slab zrak?
Sonja Šorli………………………………………………………….……………...……

15

Kratka predstavitev Interreg projekta InAirQ………………………………………………

17

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

III

TABLE OF CONTENTSCONFERENCE PROGRAM………………………………………………………………........

II

TABLE OF CONTENTS…….………………………………………………………………......

IV

AUTHORS…………………………………………………………………………….…………..

VI

FOREWORD
Andreja Kukec……………………….……………………………...……..……………

2

Outdoor air quality in Slovenia
Janja Turšič, Rahela Žabkar…..…………..……………………………………...…..

4

The effect of air pollution on respiratory diseases in children
Marina Praprotnik…………………………..………………………….…………...…..

6

Metodological approach and challenges in the field of air quality assessment
Andreja Kukec, Lijana Zaletel-Kragelj……………………………….…………...…..

8

Improving indoor air quality in educational institutions with the selection of
construction products
Mateja Dovjak…………………………………………………………..…………...…..

10

Measurements of carbon dioxide (CO2) in educational facilities for children in
Slovenia: State of art
An Galičič, Natalija Kranjec…………………………………………..…………...…..

12

Architectural approach to providing indoor air quality: the case study
Anja Jutraž………………………………………………….…………..…………...…..

14

How to detect poor air quality in schools?
Sonja Šorli………………………………………………………….……..………...…..

16

Short presentation of the Interreg project InAirQ ..………………………….……………

18

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

IV

AVTORJI

doc.dr. Mateja Dovjak, dipl.san.inž.

Katedra za stavbe in konstrukcijske elemente
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo
Univerza v Ljubljani
Jamova 2, 1000 Ljubljana
mateja.dovjak@fgg.uni-lj.si

An Galičič, mag.san.inž.

Center za zdravstveno ekologijo
Nacionalni inštitut za javno zdravje
Zaloška cesta 29, 1000 Ljubljana
an.galicic@nijz.si

asist.dr. Anja Jutraž, mag.inž.arh.

Fakulteta za arhitekturo
Univerza v Ljubljani
Zoisova 12, SI-1000 Ljubljana
anja.jutraz@fa.uni-lj.si

Natalija Kranjec, dipl.san.inž.(UN)Center za zdravstveno ekologijo
Nacionalni inštitut za javno zdravje
Zaloška cesta 29, 1000 Ljubljana
natalija.kranjec@nijz.si

doc.dr. Andreja Kukec, dipl.san.inž.

Katedra za javno zdravje
Medicinska fakulteta
Univerza v Ljubljani
Zaloška cesta 4, 1000 Ljubljana
andreja.kukec@mf.uni-lj.siPeter Otorepec, dr.med., spec.hig.,spec.MDPŠ

Center za zdravstveno ekologijo
Nacionalni inštitut za javno zdravje
Zaloška cesta 29, 1000 Ljubljana
peter.otorepec@nijz.si

mag. Marina Praprotnik, dr.med., spec.ped.

Pediatrična klinika
Univerzitetni klinični center Ljubljana
Bohoričeva ulica 20, 1000 Ljubljanamarina.praprotnik@kclj.si

Sonja Šorli, prof. razrednega pouka

Osnovna šola Karla Destovnika – Kajuha
Jakčeva ulica 42, 1000 Ljubljana
sonja.sorli@os-kdk.si

dr. Janja Turšič, univ.inž.kem.tehnol.

Sektor za kakovost zraka
Agencija Republike Slovenije za okolje
Vojkova 1b, 1000 Ljubljana
janja.tursic@gov.si

prof.dr. Lijana Zaletel-Kragelj, dr.med.,
spec.epid., spec.jav.zdrav.

Katedra za javno zdravje
Medicinska fakulteta
Univerza v Ljubljani
Zaloška cesta 4, 1000 Ljubljana
lijana.kragelj@mf.uni-lj.si

dr. Rahela Žabkar, univ.dipl.meteorol.

Sektor za kakovost zraka
Agencija Republike Slovenije za okolje
Vojkova 1b, 1000 Ljubljanarahela.zabkar@gov.si

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

V

AUTHORS

doc.dr. Mateja Dovjak, dipl.san.inž.

Chair of Buildings and Constructional
complexes
Faculty of Civil and Geodetic Engineering
University of Ljubljana
Jamova 2, SI-1000 Ljubljana
mateja.dovjak@fgg.uni-lj.si

An Galičič, mag.san.inž.

Centre for Environmental HealthNational Institute of Public HealthZaloška cesta 29, SI-1000 Ljubljana
an.galicic@nijz.si

asist.dr. Anja Jutraž, mag.inž.arh.

Faculty of Architecture
University of Ljubljana
Zoisova 12, SI-1000 Ljubljana
anja.jutraz@fa.uni-lj.si

Natalija Kranjec, dipl.san.inž.(UN)Centre for Environmental HealthNational Institute of Public HealthZaloška cesta 29, SI-1000 Ljubljana
natalija.kranjec@nijz.si

doc.dr. Andreja Kukec, dipl.san.inž.

Chair of Public HealthFaculty of Medicine
University of Ljubljana
Zaloška cesta 4, SI-1000 Ljubljana
andreja.kukec@mf.uni-lj.siPeter Otorepec, dr.med., spec.hig.,spec.MDPŠ

Centre for Environmental HealthNational Institute of Public HealthZaloška cesta 29, SI-1000 Ljubljana
peter.otorepec@nijz.si

mag. Marina Praprotnik, dr.med.,spec.ped.

Division of Paediatrics
University Medical Centre Ljubljana
Bohoričeva ulica 20, SI-1000 Ljubljanamarina.praprotnik@kclj.si

Sonja Šorli, prof. razrednega pouka

Primary school Karla Destovnika – Kajuha
Jakčeva ulica 42, SI-1000 Ljubljana
sonja.sorli@os-kdk.si

dr. Janja Turšič, univ.inž.kem.tehnol.

Air Quality Sector
Slovenian Environment Agency
Vojkova 1b, SI-1000 Ljubljana
janja.tursic@gov.si

prof.dr. Lijana Zaletel-Kragelj, dr.med.,
spec.epid., spec.jav.zdrav.

Chair of Public HealthFaculty of Medicine
University of Ljubljana
Zaloška cesta 4, SI-1000 Ljubljana
lijana.kragelj@mf.uni-lj.si

dr. Rahela Žabkar, univ.dipl.meteorol.

Air Quality Sector
Slovenian Environment Agency
Vojkova 1b, SI-1000 Ljubljanarahela.zabkar@gov.si

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

VI

Kakovost zraka v notranjih prostorih

UVODNIK
Andreja Kukec
V pričujočem zborniku recenziranih povzetkov želimo zaposlenim v vzgojnoizobraževalnih ustanovah, zdravstvenim in okoljskim strokovnjakom ter splošni
javnosti iz različnih vidikov osvetliti pomen zagotavljanja ustrezne kakovosti
notranjega zraka.
V zunanjem in notranjem zraku je prisotna mešanica različnih onesnaževal, ki lahkoškodljivo učinkujejo na zdravje. Znano je, da zdrava odrasla oseba, odvisno od
konstitucije in telesne aktivnosti, dnevno vdihne od 10 do 20 m3 zraka. Na podlagi
teh podatkov z javnozdravstvenega vidika uvrščamo kakovost zraka med pomembno
determinanto zdravja. V epidemioloških raziskavah so v notranjem zraku kot
najpomembnejša onesnaževala, ki škodljivo vplivajo na zdravje, opredelili benzen,
ogljikov monoksid, formaldehid, naftalen, ogljikov dioksid, policiklične aromatske
ogljikovodike, radon, trikloretilen in tetrakloretilen. Pri proučevanju vpliva
onesnaženosti zraka na zdravje, otroke zaradi njihovih vedenjskih in patofizioloških
značilnosti, uvrščamo med ranljivo populacijsko skupino.
Na področju proučevanja vpliva onesnaženosti zunanjega zraka na zdravje so bile v
svetu in pri nas izvedene številne epidemiološke raziskave in mednarodni projekti.
Po drugi strani pa se znanost in stroka zavedata, da ljudje vedno več časa preživimo
v zaprtih prostorih, kjer so tudi prisotne številne zdravju škodljive snovi. Področje
izpostavljenosti onesnaževalom v notranjem zraku je zaenkrat slabo raziskano. Iz
metodološkega vidika se pri oblikovanju z dokazi podprtih javnozdravstvenih
aktivnosti pri tem nakazujejo številni izzivi. Le-ti so povezani z možnostjo pridobitve
podatkov o vrsti in koncentraciji onesnaževal v zraku in o drugih dejavnikih tveganjana podlagi katerih bo možno opredeliti zdravstvene učinke. Za pripravo tovrstne
ocene je potrebno aktivno sodelovanje vseh partnerjev, od sodelujočih opazovancev
in organizacij/inštitucij, strokovnjakov s področja zdravja in okolja do podpore oblasti
na lokalni, regionalni in nacionalni ravni.
V evropskem prostoru so bili do sedaj izvedeni trije večji projekti (SINPHONIE, TAB
in HEIMTSA), katerih namen je bil oceniti vpliv kakovosti notranjega zraka na zdravje
otrok v vzgojno-izobraževalnih ustanovah. Rezultati teh raziskav so bili pridobljeni z
namenom priprave priporočil in zakonskih podlag za izboljšanje kakovosti zraka v
zaprtih prostorih. Na območju Slovenije sta bili do sedaj izvedeni dve raziskavi
meritev ogljikovega dioksida v zaprtih prostorih vrtcev.
Možnost pridobitve podatkov o kakovosti zraka v šolskih okoljih, opredelitev
potencialnih učinkov na zdravje pri otrocih ter o drugih pomembnih dejavnikih
tveganja povezanih s stavbo, družbenim in fizičnim okoljem ter družinsko anamnezo,
predstavlja sodelovanje Slovenije v evropskem Interreg projektu InAirQ (angl.
Transnational Adaption Actions for Integrated Indoor Air Quality Management).

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

1

Kakovost zraka v notranjih prostorih

FOREWORD
Andreja Kukec
With this peer-reviewed book of abstracts, we would like present to the employees in
educational institutions, health and environmental professionals and to the public theimportance of the indoor air quality from different points of view.
In outdoor and indoor air, a mixture of different pollutants is present, which may haveadverse effects on health. It is known that healthy adult, depending on the body
constitution and physical activity, inhales from 10 up to 20 m3 of air per day. Basedon these data, public health recognizes air pollution as an important determinant ofhealth. In the epidemiological studies benzene, carbon monoxide, formaldehyde,
naphthalene, carbon dioxide, polycyclic aromatic hydrocarbons, radon,trichloroethylene and tetrachloroethylene are defined as the most important indoor
air pollutants with adverse health effect. Children are the vulnerable population groupdue to their behavioural and pathophysiological characteristics in relation to theeffects of air pollution on health.
In the field of studying the impact of outdoor air pollutants on health there have been
carried out several national and worldwide epidemiological studies and international
projects. On the other hand, the scientists and experts are realizing that people
spend more time indoors where are present numerus harmful substances Field of
the exposure to the indoor air pollutants is poorly studied. From the methodologicalpoint of view based on the evidence-based public health activities at this suggest
several challenges. Challenges are associated with the possibility to obtain data
about the type and concentration of pollutants in the air and other risk factors biased
on of which we will be able to define health effects. For preparation of these kind ofassessments is required active participation of all partners, survey participants andparticipating organizations / institutions, health and environmental experts, as well as
support of local, regional and national authorities is needed.
In Europe, so far, have been carried out three major projects (SINPHONIE, TAB and
HEIMTSA), whose purpose was to assess the impact of the indoor air quality on thehealth of children in educational institutions. Research results have been obtainedwith the purpose of setting up the recommendations and legal bases for improving
air quality in indoor environment. In Slovenia, have been, so far carried out two
surveys on measuring the carbon dioxide concentration in kindergarten indoor
environment. The possibility to obtain the information about air quality in the school
environment, about the definition of the potential effects on health of children andother important risk factors associated with building, social and physical environment
and family history, represents Slovenia's participation in the European Interreg
project InAirQ (Transnational Adaption Actions for Integrated Indoor Air Quality
Management).

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

2

Kakovost zraka v notranjih prostorih

KAKOVOST ZUNANJEGA ZRAKA V SLOVENIJI
Janja Turšič, Rahela Žabkar
Uvod: Na kakovost zraka v notranjih prostorih poleg dejavnikov, ki se nanašajo na
aktivnosti v notranjih prostorih in prezračevanje, vpliva tudi kakovost zunanjega
zraka. Nivoji nekaterih onesnaževal se precej dobro odražajo v notranjih prostorih(npr. delci PM2,5), pri drugih (npr. ozon O3) pa povezava ni tako izrazita.
Namen in metode: Pregled in predstavitev ugotovitev Agencije RS za okolje(ARSO) o kakovosti zunanjega zraka v Sloveniji.
Rezultati in razprava: Onesnaženost zunanjega zraka je v Sloveniji pereča
problematika, saj se soočamo s čezmernimi ravnmi delcev PM10 in ozona.
Povišane ravni delcev so posledica lokalnih izpustov in meteoroloških pogojev,
problematika ozona pa ima izrazit regionalni značaj z vplivom čezmejnegatransporta.
Z vidika zagotavljanja skladnosti je v primeru delcev PM10 najbolj problematično
število preseganj dnevne mejne vrednosti. Do visokih ravni delcev prihaja
praviloma v hladni polovici leta. Takrat se visokim izpustom zaradi uporabe lesne
biomase v zastarelih kurilnih napravah pridružijo še neugodne meteorološke
razmere z izrazitimi temperaturnimi inverzijami v nižinah celinske Slovenije.
Dopustno število preseganj je preseženo na večini merilnih mest v celinski
Sloveniji. V zadnjem obdobju sta najbolj problematični merilni mesti v Zagorju ob
Savi in Celju. Nižje ravni delcev beležimo na Primorskem. V celinski Sloveniji jeizjema Velenje, kjer so praktično vsi prebivalci priključeni na daljinski sistem
ogrevanja. Število dni s preseženo dnevno mejno vrednostjo v posameznem
koledarskem letu pa je zelo odvisno od meteoroloških pogojev v posamezni zimi.
Onesnaženost z ozonom je najbolj problematična na Primorskem in v krajih z višjo
nadmorsko višino, kjer poleti občasno prihaja tudi do preseganj opozorilne urne
vrednosti. Dopustno število prekoračitev ciljne maksimalne 8-urne koncentracije jepreseženo praktično na vseh merilnih mrestih. Izjema so le lokacije pod
neposrednim vplivom prometa. Tudi v primeru ozona so razlike med posameznimi
leti odvisne predvsem od meteoroloških pogojev.
Ostala onesnaževala v zunanjem zraku z vidika doseganja standardov niso
problematična. Na nekaterih merilnih mestih se pojavljajo nekoliko povišani nivoji
delcev PM2,5, NO2 in benzo(a)pirena, vendar pa ravni niso višje od predpisanih
standardov.
Sklep: Pri vplivih zunanjega zraka na kakovost zraka v prostorih šolskih objektov v
Sloveniji pričakujemo predvsem vpliv zaradi prisotnosti delcev pozimi in ozona
poleti.
Ključne besede: kakovost zraka, delci, ozon, Agencija RS za okolje

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 20173

Kakovost zraka v notranjih prostorih

OUTDOOR AIR QUALITY IN SLOVENIAJanja Turšič, Rahela Žabkar
Introduction: Besides activities inside buildings and air conditioning, indoor air
quality is also influenced by oudoor air. Levels of some pollutants in indoor air (e.g.
PM2.5 particles) reflect ambient levels, while for others (e.g. O3) the association is
not significant.
Aim and methods: Review and presentation of Slovenian Environment Agency's
findings of outdoor air quality in Slovenia.
Results and discussion:
Outdoor air pollution in Slovenia is an important issue because of exceeded levelsof PM10 particle and ozone. Reasons for elevated levels of particles are local
emissions and unfavourable meteorological conditions. Pollution with ozone isregional and connected to trans-boundary pollution.
Compliance with air quality standards is not attained for PM10 daily limit value.
High levels of particles are associated with the cold part of the year due to thewidespread use of wood for domestic heating and unfavourable meteorologicalconditions in basins and valleys of continental part of Slovenia. The allowed
number of daily exceedances is exceeded at the most urban monitoring sites.
The most problematic locations are Zagorje ob Savi and Celje. Lower levels ofparticles are measured in Primorska region and in some towns in continental partwith effective district heating. The number of days with exceeded daily limit value
in particular year is significantly influenced by meteorological conditions in wintertime.
The highest ozone levels are measured in Primorska region and at the highaltitude monitoring sites, where occasionally in summer information value is
exceeded. The maximum daily eight-hour mean value is exceeded at almost every
measuring sites. The variation of ozone levels between different years depends
mainly on meteorological conditions in summer.
Levels of other pollutants are below air quality standards. At some measuring sites
slightly increased concentrations of PM2.5, NO2 and benzo(a)pyrene aremeasured, but air quality standards are not exceeded.
Conclusion: Outdoor air pollution effects quality of indoor air in school
environment with the presence of particles in the winter and ozone in the summer.
Key words: air quality, particles, ozone, Slovenian Environment Agency

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

4

Kakovost zraka v notranjih prostorih

VPLIV ONESNAŽENOSTI ZRAKA NA BOLEZNI DIHAL PRIOTROCIH
Marina Praprotnik
Uvod: Svetovna zdravstvena organizacija je leta 2016 objavila, da umre za
posledicami onesnažega zraka po vsem svetu 3 milijone ljudi letno, od tega skoraj
90% v državah jugovzhodne Azije. Otroci so za vplive onesnaževal iz zraka še
posebej občutljivi. Njihov imunski odziv je še nezrel, pogosteje kot odrasli dihajo
skozi usta, kar zmanjša čiščenje zraka v nosni votlini. Poleg tega dihajo hitreje innjihov dihalni volumen je v primerjavi s površino telesa večji kot pri odraslih.
Namen in metode: Pregled in predstavitev ugotovitev novejše znanstvene
literature glede povezanosti med onesnaženostjo zraka in izbranimi zdravstvenimi
izidi.
Rezultati in razprava: Onesnaževala v zraku (NO2, SO2, trdi delci) lahko
poškodujejo lokalno obrambo v pljučih, kot so sluz in migetalčne celice ter
alveolarni makrofagi v spodnjih dihalnih poteh. Prav tako vplivajo na
alveolokapilarno membrano, preko katere v pljučih poteka izmenjava plinov.
Lokalno vnetje povzroča zadebelitev te membrane. Do leta 1990 so se raziskave ovplivu onesnaženega zraka na zdravje osredotočale na proučevanja vpliva na
dihala, saj onesnažen zrak vstopa v telo skozi pljuča. Pozneje je postalo jasno, davnetni mediatorji, ki se sproščajo v dihalih, po krvi potujejo tudi v druge organe,zlasti srce, in povzročajo vnetje tudi tam.
Vplivi na različne organske sisteme so akutni in kronični. Najpogostejši akutni oz.
takojšnji učinki so povečana umrljivost zaradi srčno-žilnih in dihalnih zapletov,povečano število sprejemov v bolnišnico zaradi srčnih obolenj in obolenj dihal,
povečana poraba zdravil za srce in dihala ter povečana odsotnost iz dela in šole.
Najpogostejši kronični vplivi onesnaženosti zraka na zdravje ljudi pa so povečano
tveganje za pojav astme in kronične obstruktivne pljučne bolezni (KOPB), nižja
pljučna funkcija in povečano tveganje za pojav pljučnega raka. V okolju z visoko
stopnjo onesnaženosti zraka z delci je bila ugotovljena večja pogostost nizke
porodne teže pri otrocih ter prezgodnjih porodov.
Številne raziskave objavljene konec osemdesetih let so pokazale, da imajo otroci,ki živijo v okolju z visoko stopnjo onesnaženosti z SO2 in NO2, pogosteje kašelj inbronhitis kot njihovi sovrstniki iz čistejših okolij.
Skoraj polovica otrok, ki živi v neposredni bližini prometno zelo obremenjenih
avtocest, ima nižjo pljučno funkcijo in povečano vnetje v dihalnih poteh. Njihovi
starši pa so poročali o povečani pogostosti kroničnega kašlja, piskanja v prsih inpogostejših obiskih v dežurni ambulanti kot pri otrocih, ki ne živijo ob avtocesti.
Sklep: Onesnaževalci zraka imajo neugoden učinek na različne organske sisteme.
Skrb za čist zrak mora biti pomembna naloga za zdravnike in druge zdravstvenedelavce. Zmanjšanje emisij je najbolj učinkovita strategija in kot vsi osveščeni
ljudje morajo tudi zdravniki aktivno sodelovati pri nastajanju zakonodaje, ki je
okolju prijazna in trajnostno usmerjena.
Ključne besede: onesnažen zrak, delci, bolezni srca in ožilja ter dihal

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

5

Kakovost zraka v notranjih prostorih

THE EFFECT OF AIR POLLUTION ON RESPIRATORY DISEASES IN
CHILDREN
Marina Praprotnik
World Health Organisation has in 2016 published that yearly 3 million deaths in thewhole world can be attributed to air pollution, of this number nearly 90 % from thecountries in Southeast Asia. Children's vulnerability to air pollution is especiallyhigh because their immune system is not completely developed, they more often
than adults use mouth breathing, which reduces the filtering provided by the nasal
cavity. Also they breathe faster and their respiratory volume is higher compared toadults.
Aim and methods: Review and presentation of findings from relevant scientific
literature associationg air pollution and selected health outcome.
Results and discussion: Pollutants (NO2, SO2, particulate matters) compromise
the respiratory systems's own defences like mucus layer, ciliated cells and alvolar
macrophages in lower airways. They affect the alveolocapillary membrane which
is important in gas exchange. Local inflammation results in the thickening of the
air-blood barrier. Until the 1990s, studies focused mainly on respiratory health, as
the airways are the primary gateway for pollution to the human body. Later it
become clear that pollution also affects the cardiovascular system throughinflammatory mediators which drive systemic responses to local pulmonary
events. The effects on different organ systems are different and may be acute andchronic. The most common acute effects aremortality from acutecardiorespiratory disease, more respiratory and cardiovascular hospital
admissions, emergency room visits for respiratory and cardiac problems, work andschool absenteeism. Chronic effects are: increase in asthma and COPD
incidence, lower lung function and higher incidence of lung cancer. In theenvironment with high level of air pollution with particulate matter more preterm
deliveries and low birth weight in children are presented.
Several studies published in the 1980s showed that children in communities
exposed to higher levels of SO2 and NO2 suffered more from cough and acutebronchitis compared with children in less polluted regions.
Nearly half of children living near a highway with heavy traffic have lower lungfunction and increase in airway inflammation. Their parents reported more chronic
cough, wheezing and common use of emergency services compared to children
living in a region with better air quality.
Conclusion: Outdoor air pollutants may affect several organ systems. Sustained
improvement of air quality through the reduction of emissions is the most important
strategy. The role of health professionals is the same as that of any informed
citizen: to call for and support air quality regulations.
Key words: air pollution, particulate matter, cardiovascular and respiratory
diseasesNacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

6

Kakovost zraka v notranjih prostorih

METODOLOŠKI PRISTOPI IN IZZIVI NA PODROČJU OCENJEVNJAVPLIVOV KAKOVOSTI ZRAKA NA ZDRAVJE V NOTRANJIH
PROTORIH
Andreja Kukec, Lijana Zaletel-Kragelj
Uvod: V preteklosti so bili izvedene številne epidemiološke raziskave na področju
ocenjevanja vplivov škodljivih onesnaževal v zunanjem zraku na zdravje, bistveno
manj je raziskano področje kakovosti zraka v notranjem okolju. V procesu z dokazi
podprtih javnozdravstvenih aktivnosti na področju kakovosti zraka se znanost in
stroka srečujeta s številnimi metodološkimi izzivi.
Namen: Predstaviti metodologijo ocenjevanja vpliva onesnaženosti zunanjega innotranjega zraka na zdravje otrok v Zasavju.
Metode: V letu 2008 je bila izvedena presečna pregledna raziskava o pogostosti
bolezni dihal med osnovnošolskimi otroci od prvega do petega razreda. Podatke opogostosti bolezni dihal pri otrocih ter ostalih potencialnih dejavnikih tveganja, ki
vplivajo na opazovani izid smo pridobili z vprašalnikom, ki so ga izpolnjevali starši
ter iz zdravstvenih kartonov. Oceno izpostavljenosti onesnaženemu zraku smo
pripravili na podlagi ocene staršev, nevladne organizacije in podatkov iz Državne
mreže kakovosti zunanjega zraka. V letih 2011 in 2012 smo na dveh osnovnihšolah v Zasavju, v okviru projekta povezovanja zdravstvenih in okoljskih podatkov,
izvedli meritve črnega ogljika.
Rezultati in razprava: Glavni metodološki izzivi pri presečni raziskavi so se
pokazali v fazi načrtovanja raziskave (ustrezen izbor opazovane populacije,
opredelitev vzorca, opredelitev opazovanega zdravstvenega izida in potencialnih
dejavnikov tveganja, ocena izpostavljenosti, priprava vprašalnika in v fazi izvedbe
raziskave (izpolnjevanje vprašalnika, analiza podatkov). Meritve črnega ogljika so
pokazale, da so učenci osnovnih šol v Trbovljah in Zagorju ob Savi izpostavljeni
najvišjim koncentracijam črnega ogljika v zunanjem zraku med potjo v šolo, čezdan pa koncentracije padejo.
Sklep: Glavne metodološke izzive pri povezovanju zdravstvenih podatkov z
okoljskimi predstavlja izdelava ocene tveganja, ki temelji na kakovostnih podatkih
o izpostavljenosti, opazovanih zdravstvenih izidih ter potencialnih motečih
dejavnikih tveganja.
Ključne besede: kakovost zraka, zdravje otrok, metodološki pristopi

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017

7

Kakovost zraka v notranjih prostorih

METODOLOGICAL APPROACH AND CHALLENGES IN THE FIELD
OF AIR QUALITY ASSESSMENT
Andreja Kukec, Lijana Zaletel-Kragelj
Introduction: In the past a number of epidemiological studies have been carriedout in the field of the assessment of harmful pollutants in outdoor air pollution, butmuch less the field of indoor air quality has been studied. In the process ofevidence based public health activity on the field of air quality, science andprofession are facing with several methodological challenges.
Aim: To present the methodology for assessment of the impact of outdoor andindoor air pollution on the children's health in Zasavje.
Methods: In year 2008 cross-sectional study on the prevalence of respiratory
diseases among primary school children from first to fifth grade was conducted.
Data on the prevalence of respiratory diseases in children and other potential risk
factors which have effect on observed health outcomes were obtained with aquestionnaire, which was completed by parents and with some help of medical
records. Estimate of exposure assessment of air pollution was prepared based onparents' assessment, non-governmental organization and from the data of The
national network for monitoring air quality. In the years 2011 and 2012 in two
primary schools in Zasavje black carbon was measured, as a part of the projectassessing the relation between health and environmental data.
Results and discussion: The main methodological challenges in cross-sectional
study showed in the stage of research planning (appropriate selection of the study
population, the definition of sample, definition of the observed health outcomesand potential risk factors, exposure assessment, preparation of the questionnaire)
and in the conducting stage of the research (completion of the questionnaires,
data analysis). Measurements of black carbon showed that children in Trbovlje
and Zagorje ob Savi are exposed to the highest concentrations of black carbon in
outdoor air on the way to school, however during the day, concentrations decrese.
Conclusion: The main methodological challenges in the field of associationg
health and environmental data present an estimate of health impact assessment,
which is based on the quality of exposure data, the quality of health outcomes andthe potential risk factors data.
Key words: air quality, children's health, methodological approach

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 20178

Kakovost zraka v notranjih prostorih

IZBOLJŠANJE KAKOVOSTI NOTRANJEGA ZRAKA VIZOBRAŽEVALNIH USTANOVAH Z IZBOROM GRADBENIHPROIZVODOVMateja Dovjak
Uvod: Po navedbah raziskav uvrščamo gradbene proizvode in z njimi povezane
emisije med kemične dejavnike tveganja za pojav sindroma bolnih stavb. V skladu
z Uredbo (EU) 305/2011 morajo biti gradbeni proizvodi zdravju in okolju neškodljivi
tekom celotnega življenjskega cikla stavbe.
Namen: Namen prispevka je prikazati vpliv izbranih gradbenih proizvodov na
kakovost zraka v stavbah z javnozdravstvenega in gradbeno tehničnega vidika ter
določiti ukrepe.
Metode: Opravili smo sistematični pregled literature na področju gradbenihproizvodov iz lesa in polivinil klorida. Preučili smo možen vpliv na zdravje.
Izpostavili smo problematiko rabe osvežilcev zraka. Na osnovi ugotovitev smo
določili ukrepe z javnozdravstvenega in gradbeno tehničnega vidika.
Rezultati in razprava: Formaldehid vsebujejo polikondenzacijska lepila, ki se
uporabljajo v proizvodnji gradbenih proizvodov in elementov pohištva iz lesa.
Pregled študij je pokazal, da koncentracije formaldehida v notranjem zraku
pogosto presežejo zunanje vrednosti. Koncentracija formaldehida v stavbah jeodvisna od starosti vira, vrste materialov, načina ogrevanja in prezračevanja,
mikroklimatskih razmer in prisotnosti sekundarnih virov. Zaradi njegove široke
uporabe ter ob nezadostnem prezračevanju lahko koncentracije dosežejo
vrednosti, ki pri uporabnikih povzročajo nezadovoljstvo in imajo negativen vpliv na
zdravje. Gradbeni proizvodi iz polivinil klorida so problematični zaradi ftalatnih
estrov. Raziskave so dokazale, da so ftalati endokrini motilci, izpostavljenost
ftalatom lahko vodi do pojava rakavih obolenj, astme, alergij in ima vpliv na dihala.
Za izboljšanje kakovosti notranjega zraka pogosto ukrepamo neustrezno, sem
sodi tudi raba osvežilcev zraka. Če prostorov ne prezračujemo dovolj, sredstva za
odišavljanje zraka le odpravijo ali prekrijejo neprijeten vonj, kakovost zraka pa
ostane bolj ali manj nespremenjena ali se celo poslabša. Osvežilci zraka imajo
lahko negativen učinek na zdravje uporabnikov, kar se najpogosteje odraža zdraženjem dihalnih poti, kot poslabšanje astme, kot slabost, z glavobolom in sštevilnimi drugimi simptomi.
Sklep: Za izboljšanje kakovosti notranjega zraka so potrebni celoviti ukrepi.
Ključno je sodelovanje različnih strok in sektorjev.
Ključne besede: gradbeni proizvodi, kakovost zraka, stavbe

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 20179

Kakovost zraka v notranjih prostorih

IMPROVING INDOOR AIR QUALITY IN EDUCATIONALINSTITUTIONS WITH THE SELECTION OF CONSTRUCTION
PRODUCTS
Mateja Dovjak
Introduction: Emissions from construction products have been identified as
chemical risk factor for sick building syndrome. Regulation (EU) 305/2011 statesthat construction products must be harmless to health and the environment
throughout the entire life cycle of the building.
Aim: The purpose of this paper is to examine the selected construction products inrelation to air quality issues from public health and building point of view as well as
to define measures.
Methods: Systematical literature review was performed in order to examine theconstructional products made of wood and polyvinyl chloride in relation to air
quality issues and possible adverse health effects. Additionally, the problems
related to air aromatization products were highlighted. Based on our findings, we
determined the main measures from public health and building point of view.
Results and discussion: Formaldehyde is a key component of several polymers
used in constructional products. Studies show that indoor concentrations often
exceed those outdoors. Emissions of formaldehyde in buildings are closely related
to the age of the indoor source, the type of the material, efficiency of HVAC
systems, microclimate conditions and the presence of secondary sources of air
pollution. Measured concentrations in the analysed studies often exceed theexposure limits and may cause adverse health effects. Construction products ofpolyvinyl chloride are problematic because of phthalate esters. Studies show thatphthalates are endocrine disruptors, and exposure to phthalates can lead to theoccurrence of cancer, asthma, allergies and the respiratory impact. To improve theindoor air quality incorrect actions are often performed, which may also include theuse of air fresheners. If rooms are not ventilated enough, aromatization of the air
only masks the unpleasant odour, but the air quality remains more or lessunchanged or even worse than it was. Air fresheners may have adverse healtheffects, such as respiratory irritation, asthma, nausea, headaches and many othersymptoms.
Conclusion: To improve indoor air quality, holistic measures should be
implemented. Cooperation among professions and sectors is crucial.
Key words: constructional products, air quality, buildings

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201710

Kakovost zraka v notranjih prostorih

MERITVE OGLJIKOVEGA DIOKSIDA (CO2) V VZGOJNOIZOBRAŽEVALNIH USTANOVAH V SLOVENIJI: PREGLED STANJAAn Galičič, Natalija Kranjec
Uvod: Kakovost zraka v notranjih prostorih se v Sloveniji spremlja zgolj občasno sposameznimi raziskavami.
Namen: Zbrati in predstaviti vse raziskave, ki so ocenjevale kakovost zraka v
prostorih vzgojno-izobraževalnih ustanov v Sloveniji in rezultate primerjati z
rezultati evropskih raziskav.
Metode: Pregled literature v bibliografski bazi COBISS in Google Učenjak je bil
pripravljen sistematično.
Rezultati in razprava: V Sloveniji sta bili s področja kakovosti notranjega zraka vvzgojno-izobraževalnih ustanovah izvedeni dve raziskavi. V obeh so izvajali
meritve vrednosti ogljikovega dioksida (CO2) v vrtcih. CO2 se uporablja kot
indikator kakovosti notranjega zraka predvsem za prostore, v katerih predstavljajo
glavni vir emisij ljudje, hkrati pa je tudi pokazatelj ustreznosti prezračevanja. CO2
sam po sebi ni škodljiv, povišane vrednosti pa povzročajo glavobol in utrujenost.
Rezultati meritev v slovenskih vrtcih so pokazali, da so vrednosti CO2 presegale
priporočeno vrednost CO2, 1000 ppm, po standardu ANSI/ASHRAE. V enem
primeru klasično grajenega vrtca so vrednosti CO2 presegale tudi dopustno
vrednost iz Pravilnika o prezračevanju in klimatizaciji stavb (Ur. l. RS, št. 42/02,
105/02). Primerljive vrednosti so bile izmerjene tudi v evropskem projektu
SINPHONIE, v katerega je bilo vključenih 300 osnovnih šol iz različnih držav
Evrope. Vrednosti CO2 pod priporočeno vrednostjo so bile pri tem izmerjene v
poljskih vrtcih pozimi v jutranjem času, v francoskih varstvenih centrih otrok tako
poleti kot pozimi in v latvijskih otroških varstvenih centrih otrok tako v starih kot v
prenovljenih stavbah. Rezultati meritev so pokazali pomembne razlike v vrednostih
CO2 med portugalskimi otroškimi varstvenimi centri otrok glede na ustreznost
prezračevanja in poljskimi igralnicami v vrtcih glede na jutranje in popoldanske
vrednosti.
Sklep: Kakovost zraka v prostorih vzgojno-izobraževalnih ustanovah v Sloveniji jetreba opredeliti tudi z vrednostmi zdravju dokazano škodljivih onesnaževal.
Ključne besede: kakovost notranjega zraka, vzgojno-izobraževalne ustanove,
CO2, Slovenija

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201711

Kakovost zraka v notranjih prostorih

MEASUREMENTS OF CARBON DIOXIDE (CO2) IN EDUCATIONALFACILITIES FOR CHILDREN IN SLOVENIA: STATE OF ART
An Galičič, Natalija Kranjec
Introduction: Indoor air quality measurements in Slovenia are implemented
periodically, with studies.
Aim: To assemble and present all the studies assessing indoor air quality in the
educational facilities for children implemented in Slovenia and to compare theresults with the results of European studies.
Methods: Literature review in the bibliographical database COBISS and Google
Scholar was prepared systematically.
Results and discussion: In Slovenia two studies have examined indoor air
quality in educational facilities. In both studies measurements of carbon dioxide(CO2) have been implemented. Commonly, CO2 is used as indicator of indoor air
quality in buildings where people present the main pollution source, at the sametime it indicates adequate ventilation. CO2 itself is not considered harmful,heightened levels of CO2 can cause headaches and fatigue. The results ofmeasurements in Slovenian kindergartens show that levels of CO2 are exceeding
the recommended value of 1000 ppm, prescribed in the standard ANSI/ASHRAE.
In one example of classically built kindergarten the levels of CO2 were also
exceeding admissible level of CO2 pollution subscribed in the Rules on theventilation and air-conditioning of buildings. Comparable values of CO2 pollution
were also measured in European project SINPHONIE, in which 300 elementary
schools from different European countries were included. Levels of CO2 pollution
under the recommended value were measured in Polish kindergartens in thewinter in the morning, in the French child day care centers in winter and in thesummer and in Latvian child day care centers in old and in renovated buildings.
Important differences in CO2 levels were shown in Portugal child day care centersdepending on the adequacy of ventilation and Polish kindergartens between
morning and afternoon values.
Conclusion: Indoor air quality measurements in educational facilities in Slovenia
need to identify health hazardous air pollutants.
Key words: indoor air quality, educational facilities, CO2, Slovenia

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201712

Kakovost zraka v notranjih prostorih

ARHITEKTURNI PRISTOPI PRI ZAGOTAVLJANJU KAKOVOSTIZRAKA V NOTRANJEM PROSTORU: PRIKAZ PRIMERA
Anja Jutraž
Uvod: Pri načrtovanju stavb velikokrat pozabljamo na kakovostno zasnovo
notranjega okolja z vidika vplivov na zdravje uporabnikov. Premalokrat senačrtovalci, investitorji in uporabniki zavedajo, da tehnična zasnova stavbe (npr.
izbira materialov, načini prezračevanja) lahko predstavljajo pomemben dejavnik
tveganja za zdravje
Namen: Na primeru PKP (Po kreativni poti do praktičnega znanja) projekta “Super
mikroklima v bivanjskem prostoru” prikazati ustrezen pristop pri zagotavljanju
kvalitetnega notranjega okolja.
Metode: Cilj kvalitativne in kvantitativne presečne raziskave je bilo ugotoviti, koliko
se ljudje zavedajo vpliva mikroklime v prostoru, kjer delajo in bivajo, na njihovo
počutje in zdravje in koliko so pripravljeni narediti za izboljšanje le-te. Ugotavljali
smo povezavo med arhitekturno zasnovo stavbe ter zdravjem njenih uporabnikov(preučevanje različnih vidikov bivanjske mikroklime, ki vpliva na zdravje človeka:
izbira lokacije, materialov, načinov gradnje, kakovosti zraka in osvetlitve, toplotno
in zvočno ugodje, razporeditev prostorov itd.). V obdobju od februarja do junija
2015 smo se v okviru projekta »Super mikroklima v bivanjskem prostoru« srečali s
predstavniki podjetja Damahaus Prestige d.o.o., obiskali njihova gradbišča, izvedli
pol-strukturirane intervjuje in anketo med prebivalci lesenih in zidanih hiš ter
načrtovalci / projektanti.
Rezultati in razprava: Izvedli smo 333 anket med opazovano populacijo (javnost
in stroka) in 7 pol-strukturiranih intervjujev. Opazovancem je v njihovem bivalnem
prostoru najpomembnejša vizualna povezanost z okolico, sledita zvočno in
toplotno ugodje, nato ustrezna osvetlitev prostorov, najmanj pomembna pa jim jekakovost zraka. Več kot 80% opazovancev meni, da mikroklima (temperatura,vlaga, osvetlitev, kvaliteta zraka, izbira materialov ipd.) v njihovem bivalnem okolju
pomembno vpliva na zdravje.
Sklep: Poznavanje povezave med arhitekturnimi elementi in njihovem vplivu na
zdravje obstaja, vendar je premalo implementirano v prakso (npr. ekonomski vidik
je javnosti še vedno pomembnejši kot zdravje).
Ključne besede: arhitekturni pristop, mikroklima, kakovost notranjega zraka,
zdravjeNacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201713

Kakovost zraka v notranjih prostorih

ARCHITECTURAL APPROACH TO PROVIDING INDOOR AIRQUALITY: THE CASE STUDY
Anja Jutraž
Introduction: The design of buildings often lack the reflection on the design ofquality indoor environment in terms of impact on the users’ health. Planners,
investors and users are rarely aware that the technical conditions of the building(materials, ventilation etc.) may represent an important risk factors for health.
Aim: To show the appropriate approach by providing a quality indoor environmenton the PKP (Po kreativni poti do praktičnega znanja) project “Super microclimate
in living environment”.
Methods: The objective of the qualitative and quantitative cross-sectional
research was to determine how many people are aware of the impact of the
microclimate in the living and working environment on their mood and health, andhow much they are willing to do to improve it. We investigated the link between thearchitectural design of the building and the health of its users (the study of various
microclimate elements that affects human health: choice of location, materials,
type of construction, air quality, quality of lighting, temperature and noise comfort,
distribution of the space, etc.). In the PKP project "Supermicroclimate in living
environment", which was done between February and June 2015, we meet withrepresentatives of company Damahaus Prestige Ltd., visited construction sites,
conducted semi-structured interviews and questionnaires among residents ofwooden and brick houses and planners / designers.
Results and discussion: Respondents found in their living room the mostimportant visual link with the surroundings, followed by acoustic and thermal
comfort, adequate ambient lighting, the least important to them was the quality of
the air. More than 80% of respondents believe that the microclimate (temperature,humidity, lighting, air quality, choice of materials, etc.) in their living environment
has a significant impact on health.
Conclusion: Association between architectural elements and their impact on
health exists but is insufficiently implemented in practice (eg. the economic aspectof the public is still more important than health).
Key words: architectural approach, microclima, indoor air quality, health

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201714

Kakovost zraka v notranjih prostorih

KAKO NAJ V ŠOLI ZAZNAMO SLAB ZRAK?
Sonja Šorli
Uvod: Tako kot odrasli v zaprtih prostorih doma ali na delovnem mestu, tudiučenci preživijo precejšen del dneva v šolskih prostorih. Dokazano je, da človek v
eni sami uri vdihne več kot pol kubičnega metra zraka, polnega bakterij in virusov,
pršic, vlage in drugih dejavnikov, ki jih v prostoru ne vidimo, vplivajo pa na naše
zdravje in počutje. Zato je v notranjem okolju potrebno zagotoviti ustrezno
kakovost zraka. V šolskem okolju lahko ustrezno kakovost notranjega zrakadosežemo s prezračevanjem, z odpiranjem oken v učilnicah. Težavo pri tem
predstavlja dejstvo, da je tak način zračenja neenakomeren, nastaja lahko prepih,ta način je tudi energijsko potraten.
Namen: Na primeru predstaviti, kako v šoli zaznavamo slab zrak ter s katerimi
aktivnostmi lahko izboljšamo stanje.
Metode: Prikazali smo lastne izkušnje na področju zaznavanja slabega zraka vučilnicah ter aktivnosti, ki jih izvajamo za izboljšanje stanja v šoli.
Rezultati in razprava: Prostornina naših učilnic je od 20 – 25 m3, število učencev
v posamezni učilnici pa se giblje od 18 – 25. Učitelji po vsaki učni uri v časuodmora prezračijo učilnico. Učenci na razredni stopnji ostanejo v isti učilnici, na
predmetni stopnji se zamenjajo, odidejo v drugo učilnico. Med zračenjem v
odmoru se celoten zrak v prostoru ne zamenja, več možnosti za to je v tistih
učilnicah, kjer izvajajo zračenje že med uro. Slabo kakovost zraka zaznamo z
vstopom v prostor. Ne le slab vonj, tudi preveč suh zrak povzroča zdravstvenetežave pri učencih. Ustrezna vlažnost zraka pripomore k izboljšanju odpornosti,
manj pogosti obolevnosti dihal in k dobremu počutju. Zagotoviti pa je treba
ustrezno vlažnost v prostoru, saj lahko previsoka vlažnost pospeši razmnoževanje
pršic, plesni, glivic in bakterij.
Sklep: Na temperaturo, vlago in kakovost zraka v prostorih vplivajo različni
dejavniki, ki so povezani tudi z gradnjo in uporabo različnih gradbenih materialov,npr. vrsta vgrajenih oken in vrat, lega stavbe, način ogrevanja, prisotnost drugih
virov onesnaževanja. Kako torej v štirideset let stari stavbi brez mehanskega
prezračevanja zagotoviti, da bo v vsaki učilnici od 7. ure zjutraj do poznega
popoldneva kakovost zraka ustrezna?
Ključne besede: kakovost zraka, šole, ukrepi

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201715

Kakovost zraka v notranjih prostorih

HOW TO DETECT POOR AIR QUALITY IN SCHOOLS?
Sonja Šorli
Introduction: As adults spend time in closed places at home and at work, school
children spend the biggest part of the day inside the school environment. It has
been proven that humans in a single hour breath in more than a half of cubic
meter of air, full of bacteria, viruses, mites, humidity and other factors unseen tohuman eye, but which affect our health and well-being.That is why provision ofadequate indoor air quality is important. In school environment adequate indoor air
quality can be provided with natural ventilation in classrooms. The dificultypresents that this type of ventilation is not constant, causes air drafts and is alsoenergetically wastefull.
Aim: On the example present how in school poor air quality should be detected
and with which activities this situation could be improved.
Methods: We are presenting our own experiences in the field of detecting poor air
quality in classrooms and activities which we are implementing in order to improve
air quality in the school.
Results and discussion: The volume of our classrooms is between 20 – 25 m3,
the number of pupils is between 18 – 25. Teachers after each lesson ventilate theclassroom. Younger pupils stay in the same classroom, older pupils exchange
classrooms. While ventilating whole air is not exchanged, the chance for the wholeexchange could be more possible if the ventilation would also be implemented
between lesson. Poor air quality can be detected while entering the classroom.
Not only bad smell but also dry air causes health issues in pupils. Adequate
humidity improves immunity, reduces morbidity for respiratory diseases and wellbeing. Provision of adequate humidity is also important to prevent reproduction ofmites, mold, fungi and bacteria.
Conclusion: Temperature, humidity and air quality in indoor air are affected bydifferent factors associated also with the construction and the use of different
construction materials, e.g. the type of installed windows and doors, situating ofbuilding, type of heating, the presence of other pollution sources. So how can we
provide adequate indoor air quality for each classroom from 7 am to late afternoon
in 40 year old building without mechanical ventilation?
Key words: air quality, schools, measures

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201716

Kakovost zraka v notranjih prostorih

Kratka predstavite Interreg projekta InAirQ
Predstavniki Nacionalnega inštituta za javno zdravje (NIJZ) smo od julija 2016vključeni v mednarodni projekt »Transnational Adaption Actions for Integrated Indoor
Air Quality Management (InAirQ)«. Projekt financira program Interreg, Central
Europe.
Svetovna zdravstvena organizacija in Direktorat za zdravje Evropske komisije
poudarjata, da predstavlja izpostavljenost onesnaženemu zraku - zunanjemu in v
notranjih prostorih - enega največjih okoljskih javnozdravstvenih problemov z resnimi
zdravstvenimi posledicami. Do sedaj je bila v EU večina raziskav in ukrepov v zvezi z
onesnaženim zrakom usmerjena v izboljšanje kakovosti in zmanjšanje izpustov
posameznih onesnaževal. Zaradi načina življenja, da večino časa preživimo v
notranjih prostorih, je potrebno pozornost usmeriti tudi v kakovost notranjega zraka.
Onesnaževalom v notranjem zraku smo lahko izpostavljeni v različnih notranjih
okoljih, tudi šolah. Glede na literaturo so za učinke onesnaženega zraka najbolj
občutljivi otroci v starosti od 6 do 14 let, šolarji, ki predstavljajo dobro desetino
prebivalstva.
V projektu InAirQ želimo opredeliti zdravstvene učinke onesnaženosti notranjega
zraka na ranljivo populacijsko skupino in sprejeti ukrepe za izboljšanje zdravja všolskih okolij v srednji Evropi. V projektu InAirQ bomo razvili Virtualno odložišče
podatkov o zdravju v podporo odločevalcem pri zagotavljanju kakovosti notranjega
zraka in njegovih spremembah.
Na podlagi ocene in izboljšav kakovosti notranjega zraka bo izdelan, preizkušen in
implementiran Nacionalni akcijski načrt z namenom dviga standardov zdravja. Za
čim boljšo implementacijo nacionalnega akcijskega načrta v šolah bodo organizirana
izobraževanja za ravnatelje ter vse lokalne in regionalne deležnike, ki so povezani sšolo. Mednarodni forum kakovosti okolja pa bo zagotavljal spremljanje rezultatov
projekta in nadaljevanje sodelovanja s potencialnimi zainteresiranimi deležniki.
Strokovno visoko usposobljeni sodelujoči na nacionalnih zdravstvenih inštitutih bomo
zagotovili izhodišča za oceno kakovosti notranjega zraka in njegovih vplivov na
zdravje na mednarodnem nivoju. Pri izdelavi, preizkušanju in implementaciji
akcijskega načrta bodo vključene lokalni in regionalni deležniki, mreža šol in pilotne
šole. Poleg tega bodo organizirana tudi skupna izobraževanja vseh deležnikov, kjer
se bodo izmenjavala znanja in izkušnje.
Vodilni partner projekta je Nacionalni center za javno zdravje iz Budimpešte (angl.
National Public Health Center Budapest). Poleg Madžarske in Slovenije v projektu
sodelujejo še inštitucije iz Italije, Poljske in Češke. Iz vsake države sta v projekt
vključeni zdravstvena ustanova in osnovna šola, v kateri se bo izvedel aplikativni delprojekta. Slovenijo zastopa Osnovna šola Karla Destovnika-Kajuha iz Ljubljane.

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201717

Kakovost zraka v notranjih prostorih

Short presentation of the Interreg project InAirQ
National Institute of Public Health of Slovenia (NIJZ) was from July 2016 included in
the international project Transnational Adaption Actions for Integrated Indoor Air
Quality Management (InAirQ). Project InAirQ is financially supported by Interreg,
Central Europe.
The World Health Organisation (WHO) and the European Comission's DG Healthhave warned that air pollution – indoor and outdoor – is a major environmental healthconcern, which can lead to serious health effects. Much progress has been made in
the EU to improve outdoor air quality and reduce the emission of pollutants.
However, indoor air quality also requires attention because it is where we spend
most of our time. Indoor exposure to air pollutants may occur in any indoor
environment; among them, schools. The most vulnerable to the adverse effects of air
pollution are pupils aged 6-14, which represent 11% of the total Programme area’s
population.
InAirQ aims to describe the health impacts of indoor air quality on the vulnerable
population and to take action to improve the healthy environment in schools incentral Europe. The project will develop a virtual health repository to help decision
makers monitor the indoor air quality and its changes.
National Action Plans will be elaborated, tested and implemented, striving to raise
standards of human health through improvements in the indoor environment.
Capacity-building courses will be organised, tailored to the school managers andlocal / regional school operating bodies for the best implementation of the actionplans, while the transnational Environment Quality Forum will provide the follow up of
the project results and sustain the co-operation to the potential stakeholders.
Knowledge-providing partners – national / regional health authorities and institutions- will provide the baselines of indoor air quality and its health impacts at transnational
scale. Local and regional authorities, network of schools and the pilot schools willcontribute to elaborating, testing and implementing the action plans. They will also
conduct capacity-building activities.
The leader partner in project is National Public Health Centre from Budapest. The
other partners are from Italy, Poland and Czech Republic. From each country are inproject included one health institution and one primary school. Primary school Karla
Destovnika-Kajuha from Ljubljana represented Slovenian school in InAirQ.

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 201718

Kakovost zraka v notranjih prostorih

Nacionalni inštitut za javno zdravje, 3. februar 2017