LIETUVOS TIKIMYBIŲ TEORIJOS IR SKAIČIŲ TEORIJOS KONFERENCIJA 2022
Konferencija skiriama
Lietuvos universiteto 100-mečiui,Matematinės analizės katedros 100-mečiui,Geometrijos katedros 100-mečiui
2022 m. rugsėjo 5 – 10 d.
Palanga

Lietuvos universiteto ištakos
Roma Kačinskaitė, Jonas Šiaulys

Lietuvių mokslo draugija
Lietuvių mokslo draugijos steigiamasis suvažiavimas įvyko 1907 m.
balandžio 4 d.
Jame dalyvavo nariai steigėjai Jonas Basanavičius, kun. JuozapasAmbraziejus, Gabrielius Landsbergis-Žemkalnis, Pranas Mašiotas,Juozas Bagdonas, Stasys Matulaitis, Petras, Antanas ir Jonas Vileišiai,Mečislovas Davainis-Silvestraitis, Antanas Smetona ir Povilas
Matulionis. Atvyko apsisprendę tapti draugijos nariais kun. JuozasTumas, kun. Justinas Staugaitis, Jonas Gediminas Beržanskis, kun.
Aleksandras Dambrauskas, kun. Kazimieras Šaulys, Vladas Nagevičius,Andrius Domaševičius, Antanas Žmuidzinavičius, Eduardas Volteris ir
kt. Iš pat pradžių į draugiją įstojo 86 žmonės, tarp kurių buvo ir keletas
kitataučių mokslininkų. Valdybos pirmininku išrinktas Jonas
Basanavičius, šias pareigas ėjęs iki mirties (1927).

1918 m. liepą vienu iš svarbiausių Lietuvos Valstybės Tarybos veiklosuždavinių buvo Vilniaus universiteto atkūrimas. Nors vasaros
pabaigoje vyriausioji vokiečių valdžia patvirtino universiteto planą irbiudžetą, klausimas iš esmės nebuvo sprendžiamas.

Spalio 2–4 d. vykęs
Lietuvių mokslodraugijossuvažiavimas
nutarė steigti
Vilniuje
Aukštuosius
mokslo kursus,kuriuose jaunimasgalėtų pasirengti
stojimui įuniversitetą.

Gruodžio 14 d. ,,Lietuvos aidas‘‘ pranešė, jog, Lietuvos Valstybės
Tarybai gruodžio 5 d. priėmus Vilniaus universiteto statutą, aukštoji
mokykla turėjo veikti nuo 1919 m. sausio 1 d.

Lietuvių mokslo draugijos Kauno skyrius
1919 m. balandžio mėn. iš Vilniaus į Kauną persikėlusi didžioji dalis
Lietuvių mokslo draugijos narių įsteigė draugijos Kauno skyrių.
1920 m. sausio 3 d. susirinkime kun. Juozas Tumas-Vaižgantas kalbėjo,kad Lietuvių mokslo draugijos Kauno skyriaus tikslas organizuoti
mokslo tiriamąjį darbą tokiose sekcijose:- tėvynės pažinimo,- gamtos,- liaudies meno,- karo,- archeologijos,- medicinos.

Aukštieji kursai (kartais dar vadinami
Lietuvos aukštaisiais kursais)

Zigmas Žemaitis, Tadas Ivanauskas, Jonas Gudaitis-Vabalas, Augustinas Janulaitis
paskelbė spaudoje apie Aukštųjų kursų įsteigmą.

Kursuose buvo šie skyriai:- humanitarinių mokslų,- teisės,- matematikos,- fizikos,- gamtos,- medicinos,- technikos.
1920 m. kursus lankė 522 klausytojai,
iš jų 244 tikrieji, kiti – laisvieji,
neturintys brandos atestato.
1922 m. jau studijavo 480 klausytojų,dėstė 48 dėstytojai.

Studijuojantieji Aukštuosiuose kursuose matematiką turėjo išklausyti:-analizinę geometriją,sferinę trigonometriją,aukštąją algebrą ir determinantų teoriją,diferencialinį skaičiavimą,integralinį skaičiavimą,braižomąją geometriją,diferencialinių lygčių integravimą,skaičių teoriją,tikimybių teoriją,variacinį skaičiavimą.

Lietuvos universitetas. Kūrimas – dvi nuomonės
1920 m. pasibaigus Nepriklausomybės karams, Lietuvos universiteto
kūrimas tapo vienu iš Lietuvos Vyriausybės darbotvarkės klausimų.
Lietuvos universiteto statuto priėmimas užtruko daugiau nei dvejus
metus (nuo 1921 m. gruodžio 7 d. iki 1922 m. kovo 24 d.), nes
Steigiamajame Seime partijos nesutarė, koks universitetas reikalingas
Lietuvai.
1921 m. rugsėjo 17 d. Kaune įvyko valdančiajai daugumai ir Vyriausybei
nepritariančių studentų ir abiturientų mitingas (dalyvavo 321 asmuo),
kuriame buvo reikalaujama atidaryti valstybinį pasaulietinį Lietuvos
universitetą, kuris turėtų autonomijos teisę ir visus Aukštuosiuose
kursuose veikusius skyrius.

Lietuvos universitetas. Įkūrimas1922 m. vasario mėnesio 13 dieną
Ministerių kabinetas, vaduodamasis
Vilniaus Universito įsteigimoįstatymu ir turėdamas omeny
Steigiamajame Seime svarstomąjįuniversito Statuto projektą iruniversito atidengimo klausimo
pribrendimą ir reikalingumą,nutarė 1922 m. vasario mėn. 16 d.
atidengti universitą Kaune.
Universito atidengimą įvykdyti
pavedama Švietimo Ministeriui.
(Lietuvos centrinis valstybėsarchyvas, f. 391)

Lietuvos universitetas. 1922 m. kovo 24 d. statutas
I. Bendrieji dėsniai.
1 §. Universitetas yra Lietuvos valstybės autonominė įstaiga Švietimo
Ministerijos žinioje.
2 §. Mokslas Universitete dėstomas lietuvių kalba.
Pastaba. Universiteto Taryba gali leisti kai kuriems profesoriams laikinaidėstyti ir kitomis kalbomis.
3 §. Universitetą sudaro šie fakultetai:a) teologijos - filosofijos,b) humanitarinių mokslų,c) teisių,d) matematikos-gamtos,e) medicinos,f) technikos.
4 §. Prie Universiteto ar atatinkamų fakultetų steigiamos mokslo padedamosiosįstaigos: bibliotekos, muziejai, spaustuvės, kabinetai, laboratorijos, tyrimo
stotys, klinikos, observatorijos, dirbtuvės, braižyklos ir kitokios įstaigos.

II. Fakultetai
5 §. Teologijos - filosofijos fakultetą sudaro teologijos, filosofijos, teisių ir istorijos
skyriai su <…> katedromis (past. – 22 katedros).
6 §. Humanitarinių mokslų fakultetą sudaro <…> katedros (past. – 18 katedrų).
7 §. Teisių fakultetą sudaro <...> katedros (past. – 15 katedrų):…
7) statistikos,…
8 §. Matematikos-gamtos fakultetą sudaro matematikos, fizikos, chemijos,
biologijos ir agronomijos skyriai su <...> katedromis (past. – 22 katedros).
9 §. Medicinos fakultetą sudaro:
A. Medicinos skyrius su katedromis (past. – 20 katedrų),B. Veterinarijos skyrius su katedromis (past. – 6 katedros),
C. Farmacijos skyrius su katedra (past. – 1 katedra),
D. Odontologijos skyrius su katedra (past. – 1 katedra).
10 §. Technikos fakultetą sudaro statybos, mechanikos, chemijos ir
elektrotechnikos skyriai su <...> katedromis (past. – 17 katedrų).

8 §. Matematikos-gamtos fakultetą sudaro matematikos, fizikos,chemijos, biologijos ir agronomijos skyriai su šiomis katedromis:
1) geometrijos,17) bendrosios ir specialinės zootechnikos,2) matematinės analizės,18) pritaikomosios botanikos,
3) eksprermentalinės fizikos,19) žemės ūkio organizacijos,4) teorinės fizikos,20) žemės ūkio mechanikos ir statybos,
5) fizinės chemijos,21) girininkystės,6) mechanikos,22) žemės ūkio prekybos ir pramonės.
7) astronomijos,8) geofizikos,
9) geologijos ir mineralogijos,
10) neorganinės ir analitinės chemijos,
11) organinės ir fiziologinės chemijos,12) botanikos,
13) zoologijos, lyginamosios anatomijos ir embriologijos,14) histologijos,
15) mikrobiologijos,16) dirvožemio su bendrąja ir specialine žemdirbyste,

III. Mokslo personalas.
12 §. Universiteto mokslo personalą sudaro: a) vyresnysis mokslo personalas:
ordinariniai ir ekstraordinariniai profesoriai, docentai ir privatdocentai; b)
jaunesnysis mokslo personalas: lektoriai, asistentai, laborantai ir prozektoriai.
13 §. Ordinariniais ir ekstraordinariniais profesoriais gali būti asmenys, kurie yragavę mokslo laipsnį ir parašę nors vieną mokslo veikalą.
Docentai gali būti asmenys, turį mokslo laipsnį.
Pastaba. Išimtis gali būti daroma pasižymėjusiems mokslo darbais.
14 §. Ordinariniai ir ekstraordinariniai profesoriai ir docentai, vieno semestro laiku
neskelbę savo kurso ir jo neatlikę be pateisinamų priežasčių, nustoja vietos.
15 §. Jaunesniąjam mokslo personale gali būti asmens neturį mokslo laipsnio, betišėję auštosios mokyklos kursą.
I pastaba. Išimtis gali būti daroma laborantams ir prozektoriams.
II pastaba. Į jaunesnįjį mokslo personalą Fakulteto Taryba skiria tik asmenis
mokančius vesti savo dalykus lietuvių kalba. Išimtis gali būti padaryta tik kalbųlektoriams.
16 §. Ordinariniai ir ekstraordinariniai profesoriai, docentai, jaunesnysis mokslo
personalas ir tarnautojai eina valstybės tarnybą.

VII. Diplomas ir mokslo laipsnis.
49 §. Kiekvienas klausytojas, baigęs mokslą (41, 42 ir 43 §§) gauna diplomą.
50 §. Daktaro laipsnis atitinkamos specialybės gali būti duodamas gavusiems
universiteto baigimo diplomą, jei jie išlaiko tam tikrus fakulteto nustatytus
ekzaminus, parašo fakulteto reikalavimams atitinkamą disertaciją ir ją viešaiapgina. Specialybes nustato Fakultetų Tarybos.

VI. Universiteto klausytojai.
37 §. Universiteto klausytojai yra abiejų lyčių studentai ir laisvieji klausytojai; juos
priima fakultetų Tarybos.
Pastaba. Einantieji valstybės tarnybą priimami, jų vyresnybei sutinkant.
38 §. Studentais priimami baigusieji gimnaziją, dvasinę katalikų seminariją, ar kitą topaties laipsnio mokyklą.
Fakultetai savo reguliaminuose nustato iš ko ir kiek reikalauti papildomų egzaminų.
I pastaba. Į farmacijos skyrių priimami asmens, kurie turi provizoriaus padėjėjoliudymą ir praktikavę provizoriaus padėjėju dvejus metus vaistinėje.
II pastaba. Reikalingą įstojimui į odontologijos skyrių cenzą nustato Medicinos
Fakulteto Taryba.
39 §. Laisvaisiais klausytojais gali būti ir nebaigusieji gimnazijos ar kurios kitos topaties laipsnio mokyklos, jei fakultetas pripažins juos esant tinkamus mokytis
universiteta.
40 §. Tiek studentai, tiek laisvieji klausytojai moka Švietimo ministerijos nustatytusįrašų (imatrikuliavimo) mokesnį ir kas semestras mokesnį už teisę lankyti kursus ir
naudotis mokslo priemonėmis.
I pastaba. Visos universiteto pajamos įnešamos į Valstybės Iždą.
II pastaba. Universiteto Senatas Fakultetų Tarybų pasiūlymu gali atleisti neturtingus
studentus nuo mokesnio už teisę lankyti universitetą, bet ne daugiau kaip 20%
studentų.

Lietuvos universitetas.
1930 m. birželio 7 d.
statutas
Antrasis statutas buvo
paskelbtas 1930 m. birželio 7 d.
kartu su įstatymu dėl jo
pavadinimo Vytauto Didžiojovardu.

Lietuvos universitetas. 1937 m. lapkričio 17 d. statutas
Lietuvos Seimas priėmė ir 1937 m. lapkričio 17 d. paskelbė trečiąjį Lietuvos
universiteto statutą. Jo tikslas buvo visiškai panaikinti universiteto
autonomiją, t. y. perduoti šią mokslo įstaigą visiškai švietimo ministro
kontrolei.

1938 m. švietimo ministras prof. Juozas Tonkūnas pabrėžė, jog VDU buvo ir
ateityje pasiliks mokomoji, o ne mokslo įstaiga.

Lietuvos universitetas. 1937 m. lapkričio 17 d. statutas
Lietuvos Seimas priėmė ir 1937 m. lapkričio 17 d. paskelbė trečiąjį Lietuvos
universiteto statutą. Jo tikslas buvo visiškai panaikinti universiteto
autonomiją, t. y. perduoti šią mokslo įstaigą visiškai švietimo ministro
kontrolei.

1938 m. švietimo ministras prof. Juozas Tonkūnas pabrėžė, jog VDU buvo ir
ateityje pasiliks mokomoji, o ne mokslo įstaiga.

Lietuvos universitetas. Matematikos-gamtos fakultetas
Geometrijos ir Matematinės analizės katedros

Zigmas Žemaitis (1884–1969)

Viktoras Biržiška (1886–1964)

Otas Teodoras Folkas(Otto Theodor Volk, 1892–1989)

Lietuvos universitetas. Matematikos-gamtos fakultetas
Pirmasis matematiko diplomą 1925 m. Lietuvos
universitete gavo Paulius Slavėnas (1901-1991)

Pirmasis universiteto auklėtinis, pasirinkęsgrynosios matematikos tyrėjo ir dėstytojo kelią,buvo Petras Katilius (1903–1995), baigęsLietuvos universitetą 1926 m.

Lietuvos universitetas. Matematikos-gamtos fakultetas

Lietuvos universitetas. Matematikos-gamtos fakultetas

Lietuvos universitetas. Matematikos-gamtos fakultetas
Zemaitis Z., Un remarquable professeur de l’ancienne universite de Vilnius,
Francois Norvaisa (1742-1819), Litov. Mat. Sb., 4, 261-288 (1964) (Russian).

Žemaitis, Z. Mathematische Historiografie und Moritz Cantor, Mem. Fac.
Sci. Univ. Lithuanie 5_I, 177-219 (1930) (Latvian).

Lietuvos universitetas. Matematikos-gamtos fakultetas
Daugiausiai nagrinėti funkcijų teorijos ir diferencialinės geometrijosklausimai. Buvo tiriami kompleksinio kintamojo funkcijų dėstiniai specialiųjų
fukcijų eilutėmis, jie taikyti potencialo teorijoje (O. T. Folkas, O. E. Stanaitis),nagrinėti kreivių tinklai paviršiuose ir erdvės skaidymas celėmis (O. T. Folkas,P. Katilius), neapibrėžtinių kvadratinių formų klasių skaičius ir tiesinių formų
sandaugų minimumas (G. Žilinskas). Be šių, pažymėtini moksliniai darbai – K.
Miecevičiaus iš analizinių funkcijų teorijos (transcendentinės funkcijos) bei
A. Dambrausko iš geometrijos ir trigonometrijos pagrindų. Buvo rašomi
moksliniai straipsniai ir iš matematikos istorijos (Z. Žemaitis, V. Biržiška, O. T.
Folkas, P. Katilius, Pr. Dovydaitis, A. Mažylytė), taikomosios matematikos (J.
Gravrogkas, V. Biržiška, P. Lesauskis), matematikos filosofijos (O. T. Folkas, P.
Slavėnas).

Lietuvos universitetas. Matematikos-gamtos fakultetas

VDU Matematikos-gamtos fakulteto bendradarbių paskutinė fotografija prieš persikeliant į Vilniaus
universitetą. Iš kairės sėdi: Petras Katilius, Ignas Končius, Antanas Purėnas, Zigmas Žemaitis, Pranas Jodelė,Kazimieras Sleževičius, ir Tadas Ivanauskas; antroje eilėje stovi: Česlovas Pakuckas, Jonas Dagys, AntanasŽvironas, Jonas Janickis, Bernardas Kodatis, Povilas Brazdžiūnas, Mykolas Kaveckis, Kazys Daukšas ir Juozas
Dalinkevičius; trečioje eilėje stovi: Antanas Puodžiukynas, Juozas Matulis, Antanas Minkevičius, AlfonsasZubrys, Paulius Slavėnas ir Vladas Viliamas. Kaunas, 1939.

Lietuvos universitetas. Iki uždarymo ir po jo...
1939 m. gruodžio 16 d. paskelbtas naujas universitetų įstatymas skelbė, kadLietuvoje yra du universitetai – VDU Kaune ir 1918 m. gruodžio 5 d. įstatymuatkurtas VU, kuris savo veiklą grindė VDU statutu.
1940 m. universitetas pavadintas Kauno universitetu, 1946 m. – Kauno
valstybiniu universitetu.
1939 – 1940 m. į atkurtą Vilniaus universitetą perkelti Vytauto Didžiojouniversiteto Humanitarinių mokslų, Teisės ir Gamtos-matematikos fakultetai,
1949 m. – Filologijos fakultetas.
1950 m. universitetas uždaromas. Jo bazėje įkurtos dvi savarankiškos aukštosios
mokyklos – Kauno politechnikos ir Kauno medicinos institutai.
1989 m. balandžio 28 d. Lietuvos ir išeivijos mokslininkų konferencijoje„Tautinė aukštosios mokyklos koncepcija ir Kauno universitetas“ paskelbtasVytauto Didžiojo universiteto atkūrimo aktas, kuris juridiškai įteisintas 1989 m.
liepos 4 d.

Dėkojame už dėmesį!