Helyi
Esélyegyenlőségi
Program

Katymár Községi Önkormányzat

2021-2023

1

Tartalom
Helyi Esélyegyenlőségi Program (röviden HEP) ...................................................... 6
Az esélyegyenlőség javítása, az egyenlő bánásmód érvényesítése
szempontjából releváns, a társadalom különböző csoportjainak
együttélésére vonatkozó különösen az alábbi stratégiák: .............................. 7
Helyi Esélyegyenlőségi Program (HEP) ..................................................................... 11
Bevezetés .......................................................................................................................... 11
A település bemutatása ............................................................................................... 11
Katymár elhelyezkedése az országban .............................................................. 12
Katymár térképe ......................................................................................................... 12
Története ....................................................................................................................... 13
Testvértelepülés.......................................................................................................... 15
2.1.2. Gazdaság .......................................................................................................... 15
2 Demográfia ................................................................................................................... 16
1. számú táblázat - Lakónépesség száma az év végén .............................. 16
2. számú táblázat - Állandó népesség ............................................................... 16
3. számú táblázat - Öregedési index .................................................................. 19
4. számú táblázat - Belföldi vándorlások .......................................................... 20
5. számú táblázat - Természetes szaporodás................................................. 20
Értékeink, küldetésünk ............................................................................................ 21
Célok ................................................................................................................................... 22
A Helyi Esélyegyenlőségi Program átfogó célja .............................................. 22
Alapelveink .................................................................................................................... 22
A HEP helyzetelemző részének célja .................................................................. 24
Jogszabályi háttér bemutatása ................................................................................. 24
2. Stratégiai környezet bemutatása ........................................................................... 27
3. A mélyszegénységben élők és a romák helyzete, esélyegyenlősége ...... 28
Szociális Földprogram: ................................................................................................ 30
3.1 Jövedelmi és vagyoni helyzet............................................................................ 31
3.2 Foglalkoztatottság, munkaerő-piaci integráció .......................................... 32
3.2.1. számú táblázat - Nyilvántartott álláskeresők száma és aránya,15-64 évesek száma ................................................................................................. 33
2.2. számú táblázat - Regisztrált munkanélküliek száma korcsoport
szerint ............................................................................................................................. 34
3.2.3. számú tábla - A munkanélküliek és a 180 napnál régebben
munkanélküliek száma és aránya ........................................................................ 352

3.2.4. számú táblázat - Pályakezdő álláskeresők száma és a 18-29 évesnépesség száma ......................................................................................................... 36
3.2.5. számú táblázat - Alacsonyan iskolázott népesség ........................... 37
3.2.6. számú táblázat - Regisztrált munkanélküliek száma iskolai
végzettség szerint ...................................................................................................... 37
3.2.7. számú táblázat - Felnőttoktatásban résztvevők ............................... 38
3.2.8. - Felnőttoktatásban résztvevők száma középfokú iskolában ...... 38
3.2.9. számú táblázat - Közfoglalkoztatásban résztvevők száma .......... 38
3.3 Pénzbeli és természetbeni szociális ellátások, aktív korúak ellátása,
munkanélküliséghez kapcsolódó támogatások .................................................. 39
3.3.1. számú táblázat - Álláskeresési segélyben részesülők száma ...... 40
3.3.2. számú táblázat - Járadékra jogosultak száma .................................. 40
3.3.3. számú táblázat- Rendszeres szociális segélyben és foglalkoztatást
helyettesítő támogatásban részesítettek száma ............................................ 41
3.4 Lakhatás .................................................................................................................... 42
3.4.1. számú táblázat - Lakásállomány ............................................................ 42
3.4.3. számú táblázat - Támogatásban részesülők ...................................... 43
3.4.3-b) táblázat Települési lakhatási támogatásban részesülők ........... 43
3.5 Telepek, szegregátumok helyzete ................................................................... 44
3.6 Egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés .............. 46
3.6.1. számú táblázat – Orvosi ellátás .............................................................. 48
3.6.2. számú táblázat - Közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkezők
száma .............................................................................................................................. 48
3.6.3. számú táblázat - Ápolási díjban részesítettek száma ..................... 48
3.7 Közösségi viszonyok, helyi közélet bemutatása ........................................ 51
Katymár – rendezvények ............................................................................................ 51
Helyi közösségi szolidaritás megnyilvánulásai ................................................ 53
3.8 A roma nemzetiségi önkormányzat célcsoportokkal kapcsolatos
esélyegyenlőségi
tevékenysége,
partnerségeatelepülési
önkormányzattal ............................................................................................................ 53
3.9 Következtetések: problémák beazonosítása, fejlesztési lehetőségek
meghatározása. .............................................................................................................. 54
4 A gyermekek helyzete, esélyegyenlősége, gyermekszegénység ............... 60
4.1. A gyermekek helyzetének általános jellemzői (pl. gyermekek száma,aránya, életkori megoszlása, demográfiai trendek stb.) ............................... 62
4.1.1. számú táblázat - Védelembe vett és veszélyeztetett kiskorú
gyermekek száma.......................................................................................................... 623

4.1.2. számú táblázat - Rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben
részesítettek száma ................................................................................................... 63
4.1.3. számú táblázat – Kedvezményes óvodai - iskolai juttatásokban
részesülők száma ....................................................................................................... 64
4.1.4. számú táblázat – Magyar állampolgársággal nem rendelkező
gyermekek száma ...................................................................................................... 64
4.2 A hátrányos, illetve halmozottan hátrányos helyzetű, valamint
fogyatékossággal élő gyermekek szolgáltatásokhoz való hozzáférése .... 65
4.3 Gyermekek ............................................................................................................... 67
4.3.1. számú táblázat – Védőnői álláshelyek száma ................................... 67
4.3.3. számú táblázat - Bölcsődék és bölcsődébe beíratott gyermekekszáma .............................................................................................................................. 68
4.3.4. számú táblázat - Családi napköziben engedélyezett férőhelyek
száma .............................................................................................................................. 71
4.4.1. számú táblázat - Óvodai nevelés adatai 1. ........................................ 71
4.4.2. számú táblázat - Óvodai nevelés adatai 2. ........................................ 71
4.4.3. számú táblázat - Óvodai nevelés adatai 3. ........................................ 71
4.4 A kiemelt figyelmet igénylő gyermekek/tanulók, valamint
fogyatékossággal
élőgyerekek
közoktatási
lehetőségei
és
esélyegyenlősége ........................................................................................................... 72
4.4.7. számú táblázat - Általános iskolában tanuló száma ....................... 72
4.4.8. számú táblázat - Általános iskolák adatai ........................................... 73
4.4.12. számú táblázat - A 8. évfolyamot eredményesen befejezettek anappali oktatásban .................................................................................................... 74
4.5 Következtetések: problémák beazonosítása, fejlesztési lehetőségek
meghatározása ............................................................................................................... 74
5 A nők helyzete, esélyegyenlősége .......................................................................... 75
5.1 A nők gazdasági szerepe és esélyegyenlősége .......................................... 75
5.1.1. számú táblázat - Foglalkoztatás és munkanélküliség a nők
körében .......................................................................................................................... 76
5.2 A munkaerő-piaci és családi feladatok összeegyeztetését segítő
szolgáltatások .................................................................................................................. 78
5.3. számú táblázat - Családtervezés, anya- és gyermekgondozás területe
.............................................................................................................................................. 79
5.4 A nőket érő erőszak, családon belüli erőszak ............................................. 80
5.5 Krízishelyzetben igénybe vehető szolgáltatások ....................................... 81
5.6 A nők szerepe a helyi közéletben .................................................................... 81
5.7 A nőket helyi szinten fokozottan érintő társadalmi problémák és
felszámolásukra irányuló kezdeményezések ...................................................... 82
4

5.8 Következtetések: problémák beazonosítása, fejlesztési lehetőségek
meghatározása. .............................................................................................................. 82
6. Az idősek helyzete, esélyegyenlősége ................................................................. 83
6.1. sz. táblázat: Nyugdíjban, nyugdíjszerű ellátásban részesülők száma
nemek szerint .................................................................................................................. 84
6.2 Idősek munkaerő-piaci helyzete ...................................................................... 85
6.2.3. számú táblázat - Hátrányos megkülönböztetés a foglalkoztatás
terén ................................................................................................................................ 86
6.3 A közszolgáltatásokhoz, közösségi közlekedéshez, információhoz és aközösségi élet gyakorlásához való hozzáférés, valamint az időseket, azéletkorral járó sajátos igények kielégítését célzó programok. .................... 86
6.3.1. - 64 évnél idősebb népesség és nappali ellátásban részesülő
időskorúak száma ...................................................................................................... 86
6.3.2. számú táblázat - Időskorúak járadékában részesülők száma .... 87
6.5 Következtetések: problémák beazonosítása, fejlesztési lehetőségek
meghatározása. .............................................................................................................. 89
7. A fogyatékkal élők helyzete, esélyegyenlősége ............................................... 90
7.1 A településen fogyatékossággal élő személyek főbb jellemzői, sajátos
problémái .......................................................................................................................... 91
7.1.1 számú táblázat - Megváltozott munkaképességű személyek
szociális ellátásaiban részesülők száma ............................................................ 91
7.2 Fogyatékkal élő személyek pénzbeli és természetbeni ellátása,
kedvezményei ................................................................................................................. 92
7.3 A közszolgáltatásokhoz, közösségi közlekedéshez, információhoz és aközösségiéletgyakorlásához
való
hozzáféréslehetőségei,akadálymentesítés ......................................................................................................... 93
7.4 Következtetések: problémák beazonosítása, fejlesztési lehetőségek
meghatározása ............................................................................................................... 93
8. Helyi partnerség, lakossági önszerveződések, civil szervezetek és
forprofit szereplők társadalmi felelősségvállalása ................................................ 94
9. A helyi esélyegyenlőségi program nyilvánossága ........................................... 96
A Helyi Esélyegyenlőségi Program Intézkedési Terve (HEP IT) .................. 97
2. Összegző táblázat - A Helyi Esélyegyenlőségi Program Intézkedési Terve(HEP IT) ............................................................................................................................... 112
Megvalósítás ...................................................................................................................... 125
4. Elfogadás módja és dátuma ................................................................................... 126

5Előszó
Helyi Esélyegyenlőségi Program (röviden HEP)
A hátrányos helyzetű társadalmi csoportok életkörülményeinek javítását szolgáló helyi
esélyegyenlőségi program elkészítését az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség
előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (továbbiakban: Ebktv.) 31. §-a írja elő atelepülési önkormányzatok számára.
A HEP helyzetelemzésből és intézkedési tervből áll, amelyet a települési önkormányzatötévente, öt év időtartamra fogad el. Elkészítésének szempontjait, az esélyegyenlőségi
területeket és a HEP célcsoportjait a helyi esélyegyenlőségi programok elkészítésének
szabályairól és az esélyegyenlőségi mentorokról szóló 321/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet(továbbiakban: 321/2011. (XII. 27.) Korm. rend.) tartalmazza.
A helyi esélyegyenlőségi program elkészítésének részletes szabályairól szóló 2/2012. (VI. 5.)
EMMI rendelet (továbbiakban: 2/2012. (VI. 5.) EMMI rendelet) 1. és 2. számú melléklete
rögzíti azokat a statisztikai mutatókat, adatokat és tartalmi elemeket, amelyek HEP
elkészítésének alapját képezik.
Helyi Esélyegyenlőségi Program Intézkedési Terve (röviden HEP IT)
A HEP IT a helyzetelemzés során feltárt problémák komplex kezelése érdekében szükséges
intézkedéseket tartalmazza az Ebktv. 31. §-ának (2) bekezdése szerint. Az intézkedéseket a
321/2011. (XII. 27.) Korm. rend. 5. §-ában foglalt célok figyelembe vételével kellmeghatározni. A HEP IT-t a 2/2012. (VI. 5.) EMMI rendelet 3. számú mellékletében található
forma szerint kell elkészíteni.
Helyi Esélyegyenlőségi Programért felelős Fórum (röviden HEP Fórum)A HEP-t a települési önkormányzati köztisztviselők vagy közalkalmazottak készítik el az
Ebktv. 31. § (5) bekezdésének előírása alapján. A programalkotás során törekedni kell atelepülési önkormányzat egyéb fejlesztési terveinek, koncepcióival történő összhangra.
Mindezekre és a 2/2012. (VI. 5.) EMMI rendelet 2. számú mellékletének 9. pontjára
figyelemmel javasolt, hogy a HEP elkészítése széleskörű szakmai egyeztetés mellett
történjék.(HEF)
A Helyi Esélyegyenlőségi Program célcsoportjai
A 321/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésének előírása értelmében a HEP
célcsoportjai a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, különösen a mélyszegénységben élők, romák, gyermekek,
 nők,
 idősek, fogyatékkal élők és halmozottan hátrányos helyzetűek.
6

Az esélyegyenlőség javítása, az egyenlő bánásmód érvényesítése szempontjából
releváns, a társadalom különböző csoportjainak együttélésére vonatkozó
különösen az alábbi stratégiák:„Legyen jobb a Gyerekeknek” Nemzeti Stratégia (2007-2032)
A Legyen Jobb a Gyerekeknek Nemzeti Stratégia szükségességét elsősorban az
indokolta, hogy csökkentse a gyermekek és családjaik nélkülözését, javítsa a gyermekekfejlődési esélyeit. A törvény minden gyerekre kiterjed, de értelemszerűen azoknak agyerekeknek kell prioritást kapniuk, akiknek érdekei a legjobban sérülnek, akiknél anélkülözések a legjobban korlátozzák fejlődésüket. A Nemzeti Stratégia másik fontos
indoka a szegénységi ciklus megszakításának szükségessége, a gyermekek és atársadalom közös távlati érdekeRoma Integráció Évtizede Program Stratégiai Terv 2007Az Országgyűlés 2007. június 25-én fogadta el a Roma Integráció Évtizede Program
Stratégiai Tervről szóló 68/2007. (VI. 28.) OGY határozatot, amely a Kormány
feladatául tűzi, hogy a Stratégiai Terv végrehajtására készítsen rövid távú, kétévesidőszakokra szóló intézkedési terveket. A Stratégiai Terv négy prioritási területen(oktatás, foglalkoztatás, lakhatás és egészségügy), az egyenlő bánásmód
érvényesítésével kapcsolatban, továbbá a kultúra, a média és a sport területén határoz
meg átfogó célokat, a célokhoz kapcsolódó konkrét feladatokat, az ezekhez rendelt
mutatókat, továbbá a feladatok eléréséhez szükséges intézkedéseket. A nemek közötti
esélyegyenlőség megteremtését a négy prioritási területen megfogalmazottakhoz
kapcsolódó feladatokon és intézkedéseken keresztül kívánja megvalósítani.

Idősügyi Nemzeti Stratégia 2009Az Országgyűlés 2009-ben fogadta a Idősügyi Nemzeti Stratégia című stratégiai
programot (81/2009. (X. 2.) OGY határozat). Az Országgyűlés felkéri a Kormányt,hogy az Idősügyi Nemzeti Stratégiában foglalt célkitűzéseket, prioritásokat,
preferenciákat képviselje és érvényesítse jogalkotó és végrehajtó tevékenysége során,kiemelve az időseket érintő kormányzati döntéseket, programokat és cselekvési
terveket. Az Idősügyi Nemzeti Stratégiában foglaltak összhangban vannak az ENSZ
alapelveivel, az Európai Unió törekvéseivel, a Társadalmi Befogadásról szóló közös
Memorandummal, a Lisszaboni Stratégiával, a Berlini Nyilatkozattal, az AGE
vezérelveivel, az Európai Szociális Chartával, a magyarországi Idősügyi Chartával,valamint az Európai Bizottság Közleményével, melyet a Tanácshoz, az Európai
Parlamenthez és a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett. Összhangban van azÖregedésről szóló Madridi Nemzetközi Cselekvési Tervvel, az ENSZ Egészségügyi
Szervezete, a WHO által 2001-ben publikált, az idősügyi politikát meghatározó
alapdokumentumával, melynek címe az Aktív Időskor (Active Ageing – Policy
Framework) is. Az Európai Unió Szociálpolitikai Ütemterve célkitűzésként határozza
meg a humánszolgáltatások modernizálását és fejlesztését a társadalmi és demográfiai
struktúrák változásaira adott válaszként úgy, hogy a védelem szerepe produktív
tényezőként jelenjen meg. A magyarországi időspolitika egyik legfontosabb
megoldandó kérdése az időskorúak diszkriminációjának megszüntetése és
esélyegyenlőségének megteremtése.
Ma még sok idősebb ember ki van téve a társadalmi kirekesztés valamelyik
kockázatának: elszigetelődés, egészségi problémák, hozzáférés az ellátásokhoz. A
társadalmi részvétel azt is jelenti, hogy az egyén milyen mértékben, milyen intenzitással
és hányféleképpen használja fel képességeit, tudását, egyéniségének sajátos adottságait
7

más emberek, szűkebb vagy tágabb közösségek hasznos szolgálatára, gazdagítására,
illetve milyen mértékben veszi igénybe mások adottságait saját élete alakításában.
Ebben az értelemben a társadalmi részvétel, illetve a közösségileg aktív lét azt
feltételezi, hogy az egyén tevőlegesen befolyásolja nemcsak saját maga, hanem akülönböző közösségek életét, hozzáadja tudását, normáinak érvényesítését, munkáját,bizalmát, egyéniségének színét, jellegét a közösség egészéhez.


Az EU 2020 stratégia
Az EU 2020 stratégia az Európa 2020 az Európai Unió 10 évre szóló növekedési
stratégiája, a 2000-ben megkezdett Lisszaboni Stratégia folytatása, annak tapasztalatait
beépítő új, közösségi gazdaságpolitikai célrendszer és ahhoz tartozó intézkedésterv.
Célja nem csupán a válság leküzdése, a stratégia az uniós növekedési modell
hiányosságait hivatott megszüntetni, és az intelligensebb, fenntarthatóbb és befogadóbb
növekedés feltételeit kívánja megteremteni. Az esélyegyenlőség szempontjából
releváns célkitűzések, melyeket 2020-ra az EU egészének teljesítenie kell, két területen
is megjelenik. Az oktatásban a lemorzsolódási arányt 10% alá kell csökkenteni. A
szegénység/társadalmi kirekesztés ellen ható intézkedések sora pedig azt célozza, hogy
legalább 20 millióval csökkenjen azok száma, akik nyomorban és társadalmi
kirekesztettségben élnek, illetve akik esetében a szegénység és a kirekesztődés reális
veszélyt jelent.



Nemzeti Reform Program
A Nemzeti Reform Program: Az Európa 2020 stratégia megvalósításának legfontosabb
eszközét tagállami szinten a nemzeti reformprogramok jelentik, melyeket atagállamoknak minden év áprilisában, a stabilitási/konvergencia programokkal együttkell elkészíteniük. A nemzeti reformprogramok rögzítik az uniós kiemelt célok alapján
megfogalmazott nemzeti célokat, továbbá ismertetik, hogyan kívánják a kormányok acélokat teljesíteni, illetve a növekedést hátráltató akadályokat leküzdeni. A
dokumentumok azt is meghatározzák, hogy kik, mikor, milyen intézkedéseket hoznak
majd, s hogy ennek milyen költségvetési vonzatai lesznek. A Nemzeti Reform Program
az esélyegyenlőségi célcsoportok helyzete javításának szempontjából közvetlen
jelentőséggel bíró célkitűzéseket és intézkedéseket tett.



Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégia (2011–2020)
A Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégia (NTFS) az Európai Bizottság által 2011ben jóváhagyott „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig”
című dokumentumban foglaltakhoz illeszkedik. Az NTFS a szegénység elleni fellépésérdekében megfogalmazott felzárkózás politikát helyezi középpontba, emellett
hangsúlyos célja a roma közösségek kirekesztése ellen ható folyamatok megelőzése,
felszámolása. A stratégia célja, hogy a szegénység szempontjából meghatározó
problématerületek – gyermekszegénység, romák helyzete, hátrányos helyzetű térségek– hosszú távú elképzeléseinek integrálását, kiegészítését, egységes célrendszerben
történő kezelését kívánja előmozdítani, figyelemmel, a többi, a társadalmi felzárkózásszempontjából
releváns
stratégiára,ígyagazdaságfejlesztéssel
ésfoglalkoztatáspolitikára, a vidékfejlesztésre, az egészségügyi, szociálpolitikai,
közigazgatási elképzelésekre.

8Nemzeti Drogellenes Stratégiáról (2013–2020)
Az Országgyűlés 2013-ban fogadta el a Nemzeti Drogellenes Stratégia című stratégiai
programot 80/2013. (X. 16.) OGY határozatát mi szerint: „Sajátos probléma a roma
kisebbséghez tartozók lelki egészségének védelme, a szerfogyasztásból eredő
problémáik megelőzése és kezelése. A hiányzó szakemberek pótlását segítő ösztönző
rendszer kialakításával meg kell teremteni a lehetőséget, hogy a ma még hátrányos
helyzetű, ellátatlan térségekben is hozzá lehessen férni a lelki egészség megőrzését, abetegségek kezelését biztosító szolgáltatásokhoz. Elsősorban a kistelepülésen élők és aveszélyeztetettek érdekében újszerű szervezeti megoldások is megfontolandók, például
az egészségügyi alapellátásban dolgozók bevonása a szerhasználókkal kapcsolatos
különböző gondozási feladatokba.”

Nemzeti Bűnmegelőzési Stratégiáról (2013–2023)
A Kormány 1744/2013. (X17.) sz. Korm. határozatával fogadta el a NemzetiBűnmegelőzési Stratégiáról szóló stratégiáját, mely Bács-Kiskun megye tekintetében
különös jelentőséggel bír. „Klasszikus értelemben vett kiterjedt tanyavilágról,
amelynek hazánkban három típusát különböztetünk meg (életvitelszerűen lakott,gazdálkodásra használt vagy idényjelleggel, hétvégi házként funkcionáló), igazán csak
Csongrád, Békés és Bács-Kiskun megye területéin beszélhetünk. Ezekben a megyékben
jellemző az előzőekben vázolt mindhárom tanyatípus együttes jelenléte is, ésnegyedikként idesorolhatók a jelentős számban található lakatlan, elhagyotttanyaépületek, volt TSZ majorok. A biztonság és a köznyugalom fenntartása ezeken aterületeken már századokkal ezelőtt is speciális módszereket igényelt.
A lakott tanyák többségében idős, illetve egyedülálló, hátrányos helyzetű személyek,
családok élnek. A külterületen, különösen a tanyavilágban élő népesség érzékenyebben
reagál a bűnügyi helyzet változásaira, sőt más társadalmi rétegektől eltérően, sajátos
helyzetükből fakadóan jobban igényli az állam szolgáltató gondoskodását.” A stratégia
intézkedéseket is megfogalmaz: „Össze kell gyűjteni azon szervezeteket, amelyek
hátrányos helyzetű, különösképpen roma fiatalok számára működtetnek felzárkóztatási
programokat. Meg kell vizsgálni, hogy az összegyűjtött (főképpen játszóházakban,
tanodákban, közösségi tereken működtetett) programokba a bűnmegelőzési (áldozattá
és elkövetővé válást megelőző) ismeretek, szociális kompetenciafejlesztő játékok
integrálhatók-e, ki kell dolgozni a módszertanát annak, hogy az áldozattá és elkövetővé
válást megelőző ismeretek és szociális kompetenciafejlesztő játékok hogyan
integrálhatók be a már futó programokba, és az arra alkalmasakba be kell illeszteni ezen
ismeretek oktatását.”

Nemzeti Fenntartható Fejlődés Keretstratégia
Az Országgyűlés 18/2013. (III.28.) sz. határozatával fogadta el a Nemzeti fenntarthatófejlődés Keretstratégiáról szóló határozatát. „ A hátrányos helyzetű csoportok segítése
(önkéntesség) az újraelosztás növekedése nélkül járul hozzá e csoportok helyzetének
javításához, emellett pedig kapcsolatot teremt az eltérő környezetben élő emberek
között, erősítve a társadalmi szolidaritást. Az egyéb jellegű társadalmi
intézményekben (pl. klubok, egyletek) vállalt önkéntes tevékenység növekedése
szintén a társadalom tagjai közötti kapcsolatokat, a közösségi összetartozást erősíti,
amely közvetett módon hozzájárul a demokratikus döntéshozatalban rejlő értékek
szélesebb körű felismeréséhez is. Az ilyen tevékenységek végzése önmagában jó
például szolgálhat a szélesebb csoportok számára, azonban a családok keretében
lehetőség nyílik ezeknek az értékeknek a nemzedékek közötti továbbadására is… Az
egészségtudatos életmód számtalan módon kapcsolódhat a különböző tevékenységi
9körrel rendelkező társadalmi szervezetek tevékenységéhez, így egyebek mellett atermészetvédelemhez, a sporthoz vagy a szociális ügyekhez (pl. gyermekek, idősek,hátrányos helyzetű csoportok segítése) is. A Keretstratégia ezért ajánlja az
egészségtudatos magatartásminták megjelenítését a szervezetek alapvető
tevékenységének végzése során… A gyermekszegénység csökkentése érdekében
fontos a lehető legkorábbi életkorban történő beavatkozás, vagyis a 0-3 éves korosztály
és szüleik számára lehetővé tenni az egészségügyi, gondozási, fejlesztési, szociálisszolgáltatásokhoz való hozzáférést, a szülői kompetenciák erősítését. Ehhez a helyben
elérhető szolgáltatások együttműködésének erősítése szükséges. A későbbi életkorban
a hátrányos helyzetű gyermekek 3 éves kortól történő óvodáztatása, majd hozzáférésük
a minőségi, integrált oktatáshoz a sikeres iskolai karrier megalapozása és alemorzsolódás csökkentése érdekében elengedhetetlen…A leszakadó társadalmi
csoportok – különösen a romák – és térségek kiemelt kezelése, a szegénység
csökkentése a kormányzat által nemcsak az emberi erőforrások fejlesztése, hanem atársadalmi integráció szempontjából is fontos. A leszakadó térségek lakosainak az
alapvető infrastruktúra hiányában kevés esélyük van a kitörésre a mélyszegénységből,a munka hiánya pedig a társadalmi élet minden területén (pl. értékrendszer, kultúra) aszegregációt erősíti. A mélyszegénység aláássa a társadalmi igazságosságérvényesülésébe vetett hitet is. Az e térségekbe irányuló, megfelelően tervezettkomplex, többek között oktatási és képzési, egészségügyi, gazdaságfejlesztési, valamint
lakhatási programok ezért a társadalmi összetartozást is szolgálják… A társadalmi
kirekesztettség mérséklését és a munkahelyteremtést célzó programok indításával(például a közszolgáltatások javításával) lehetőség nyílik a munkába bevonható
polgárok körének növelésére. Ez amellett, hogy erősíti a társadalmi kohéziót, hozzájárul
a humántőke növeléséhez, illetve az eltartottak számának csökkentéséhez, ezáltal a
gazdasági tőkét is erősítve.”

Országos Fogyatékosságügyi Program (2015-2025)
Az Országgyűlés 15/2015. (IV.7.) sz. határozatával fogadta el a az Országos
Fogyatékosságügyi Programról szóló határozatát, melyben felkéri a Kormányt hogy
jogalkotó és végrehajtó tevékenységében érvényesítse a Programban elfogadott elveket,
feladatokat és célkitűzéseket, dolgozzon ki 2015–2018. évekre vonatkozó Intézkedési
Tervet, számoljon be a célkitűzések megvalósulásáról az Országgyűlésnek.
Az Országgyűlés felkéri a kormányzati és civil szervezeteket, hogy egyenek meg
mindent a Programban megfogalmazott célok megvalósításáért, a tömegtájékoztató
szervek vezetőit és munkatársait, hogy vállaljanak részt a Program megismertetésében,a fogyatékos személyeket arra, hogy közösségi, helyi, kistérségi, megyei, regionális és
országos szinten vállaljanak aktív és kezdeményező szerepet saját jogaik biztosításában,vegyenek részt a sorsukat érintő kérdésekben.
Felkéri továbbá a felelős minisztert, hogy a programot tegye közzé az általa vezetett
minisztérium honlapján felolvasó szoftverekkel használható elektronikus formában,magyar jelnyelven és könnyen érthető formátumban, továbbá a látássérültek
érdekképviseletét ellátó országos szervezeten keresztül Braille-formátumban.

10Helyi Esélyegyenlőségi Program (HEP)
BevezetésÖsszhangban az Egyenlő Bánásmódról és az Esélyegyenlőség Előmozdításáról szóló 2003. évi
CXXV. törvény, a helyi esélyegyenlőségi programok elkészítésének szabályairól és az
esélyegyenlőségi mentorokról szóló 321/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet és a helyi
esélyegyenlőségi program elkészítésének részletes szabályairól szóló 2/2012. (VI. 5.) EMMI
rendelet rendelkezéseivel, Katymár Önkormányzata Esélyegyenlőségi Programban rögzíti azesélyegyenlőség érdekében szükséges feladatokat.
Az önkormányzat vállalja, hogy az elkészült és elfogadott Esélyegyenlőségi Programmalösszehangolja a település más dokumentumait, valamint az önkormányzat fenntartásában lévőintézmények működtetését. Vállalja továbbá, hogy az Esélyegyenlőségi Program elkészítése
során bevonja partneri kapcsolatrendszerét, különös tekintettel a köznevelés állami és nemállami intézményfenntartóira. Jelen helyzetelemzés az Esélyegyenlőségi Program
megalapozását szolgálja.

A település bemutatása
Katymár az észak-bácskai löszhát és a Duna–Tisza közi homokbuckák találkozásánál fekszik
Bajától délkeleti irányban. Autóbusszal közelíthető meg az 55-ös főútról Csávoly–Bácsbokod–
Bácsborsód, illetve Tataháza–Bácsalmás–Madaras útvonalon, Bajáról Bácsbokod–Bácsborsód
községeken, Bácsalmásról pedig Madarason keresztül. A községet érintette a kiskunhalas –Bácsalmás - regőcei szárnyvasút, amely a trianoni szerződés után már csak az országhatáron
belül közlekedett, és az 1960-as években meg is szűnt.
Folyóvize a Kígyós-patak, mely gazdaságilag értékes, jó termőterületen halad át. A község
határában régebben volt halászatra alkalmas tófelület is, amely a II. világháború utántönkrement. A község délnyugati szélén, a Kígyós mellett létesítettek egy 6 hektáros
mesterséges tavat, amelyet 1988-ban árasztottak el vízzel, majd halat és vízinövényeket
telepítettek bele. A Kígyósból új növény és állatfajok kerültek a tóba, melyek az új élettérben
meghonosodtak, elterjedtek. A Telecskai-domboknál látható egy ritka természeti képződmény,a löszfal, amelynek igen ritka növény-, rovar- és madárvilága van. Itt őskőkori leleteket istaláltak, ezek a Nemzeti Múzeumba kerültek. A Katymárról Kövesmajor felé vezető földút
mentén - a falu nyugati szélétől mintegy negyed óra járásnyira - fekszik a napjainkra már
megújult Vodica - kápolna és szentkút. Az 1960-as évekig a hívek adományából és
kezdeményezésére létrejött kegyhely volt a Katymáron, a környékbeli helységekben és
pusztákon élők egyik legfontosabb búcsújáró helye. A forrás vize a Tomanovits-csatornába
folyik, amely a napjainkra nagyrészt kiszáradt Crna-barán át a Kígyós-főcsatornába torkollik.

11

Katymár elhelyezkedése az országban

Katymár térképe

12Története
A régészeti és okleveles adatokból kitűnik, hogy a község több száz éves múlttal rendelkezik.
I. László király (1077-1097) eredeti oklevele ugyan nem maradt fenn, de az 1158. évben történt
kivonatát a Vatikáni levéltár megőrizte, melyben a Bodrog megyei katymári Kamenyákpusztáról (Kövesmajor) esik szó. Az első írásos emlék egy 1388-as okirat, ebben találkozhatunka nevével, Kachmar néven, Bátmonostori Töttös László birtokainak felsorolása között szerepel.
A következő évszázadban peres iratokban említik, 1466-ban Kathmar, 1494-ben Kathymar
néven. Szerepel az 1520-as és az 1521-es Bodrog vármegyei dézsmajegyzékeken is. Lakói
ekkor még magyarok, egyes feltételezések szerint kunok voltak.
Az átvonuló török csapatok által kipusztult lakosság helyére délről szerbek jöttek. A török
hódoltság idején a zombori nahijéhez tartozott, 1590-ben huszonkét adózó házzal tüntették fel.
1598-ban, Pálfy Miklós esztergomi kapitánnyal kötött egyezséglevélben neve Kachmar
formában szerepel. Az 1699-es megyei összeírásban nem említették, így valószínű, hogy atörök hódoltság alatt feldúlták, és a falu megszűnt létezni. A Rákóczi-szabadságharc után, 1714ben ismét lakott volt, egy bírót és tizenhét szerb gazdát írtak össze, akik az 1716-18 közötti
török háború idején Szabadkára menekültek. A háború után lassan újra benépesült, az 1724. éviösszeírás szerint nyolc család lakta, akik 130 forint árendát fizettek. Az első templomot akatolikus bunyevácok 1736-ban építették, akiknek a lelki gondozását a bajai ferences rendi
barátok látták el.
A kamarauradalmi falu legkorábbi pecsétje 1744-ből való, felirata „Selo Kagmar”. 1748-ban
az érseki hatóság önálló plébániát alapított. Az 1760-as években katolikus bunyevácokat
telepítettek a faluba. A németek szervezett telepítéséről nincs adat, az anyakönyvi
bejegyzésekből nyomon követhető, hogy a környező településekről költöztek ide. A
századfordulóra a lakosság közel 3000 főre gyarapodott.
Katymár 1800-ban borsodi Latinovits Péter fiai, János és József tulajdonába került, akik
katymári előnevet is kaptak. A falu kegyuraiként először templomot építtettek, amelyet 1807ben Nepomuki Szent János tiszteletére szenteltek fel. 1821-ben szolgálati lakással egy nagyobb
iskolát, majd kastélyt és rezidenciájuk mellett magánkápolnát építtettek. 1846-ban a falu két
országos vásár tartására kapott engedélyt. Az 1873-as magyar polgári közigazgatásbevezetésével a 4648 fős nagyközség az újonnan szervezett Almás székhelyű II. Felső járáshoz
került. 1876-ban 4 tantermes új iskolaépületet vásároltak tágas kerttel. Ebben az időben német,magyar tannyelvű zsidó elemi iskola is nyílt. A német, dalmát tannyelvű római katolikus iskolát
az 1890-es években két tanteremmel bővítették. A nemzetiségi nyelvek mellett bevezették amagyar nyelvű oktatást. A tankötelesek száma mintegy 700 fő volt. 1884-ben Mándity Mihály
tanító beindította a Neven című bunyevác lapot, és még ez évben, Mária mennybemeneteleünnepére közadományból Vodica forrásnál kápolnát emeltek.
Vodica-kápolna

és a Vodica forrás

Képek: http://funiq.hu/katymar13

Az 1900-as népszámlálás idején 850 házban 4 645-en laktak, anyanyelv szerint 368 magyar,
2562 német, 1689 bunyevác, 17 szerb, 5 horvát és 4 szlovák. A római katolikusok mellett 17
görögkeleti és 75 izraelita vallású volt. Posta- és távíróhivatal, postatakarékpénztár működött.
A templomot 1902-ben bővítették. 1912-ben új, korszerű iskolát építettek, itt egy osztatlanbunyevác tagozat is nyílt. Téglagyár, homokbánya, hengermalom, vajgyár és tejszövetkezetműködött. A lakosság két kaszinót és temetkezési egyesületet tartott fenn.
A 3000 holdas Latinovits uradalom átnyúlt Madaras és Borsód határába. Horthy Istvánné
Latinovits Margit gazdaságához 1200 hold tartozott. Birtokaikat bérlők művelték. Sokáldozatot követelt az első világháború. Az 1919-1921 közötti szerb katonai megszállás idején
feldúlták és kifosztották a Latinovits - kastélyt.
Az 1920-as években a földreform végrehajtása során 148 családnak juttattak házhelyet, 266
személy termőföldjuttatásban részesült. Nagyarányú köz- és magánépítkezések folytak. 1927ben épült a szentai iskola, 1929-ben készült el az emeletes kultúrház, földszintjén egybenyitható
nagyteremmel és színpaddal. A tanyavilággal együtt közel ötezer lélekszámú faluban gazdakör,
ipartestület, polgári olvasókör, sportegyesület, önkéntes tűzoltó testület, vadásztársaság, vörös
kereszt, leventeegyesület, olvasókör, valamint mozi működött. 1942-ben felszentelték abunyevác katolikus kör helyiségeit.
Kedvezőek voltak a birtokviszonyok. 1935-ben 1445 gazdaság működött 12 350 katasztrális
hold területen, amelynek 81 százaléka szántó, 2,4 százaléka kert és szőlő, 8,2 százaléka rét éslegelő, a többi erdő és nádas volt. 1941-ben a lakosság 24,7 százaléka magyarnak, 48,6
százaléka német nemzetiségűnek, 26,7 százaléka bunyevácnak vallotta magát.
1944 októberében a németek egy része elmenekült a faluból.
1945-ben 44 személyt hurcoltak kényszermunkára a Szovjetunióba, 1946-ban pedig 1340
németajkú lakost telepítettek Németországba. A kitelepítések után 365 ház vált üressé,amelyeket betelepülő családok kaptak meg. A hátrahagyott 6200 kataszteri hold földet 700
személynek osztották ki.
Több év telt el, mire a gazdasági élet fejlődésnek indult. Először földműves szövetkezet, azután
a lakosság társulásával nyolc mezőgazdasági csoport, majd 1949-ben állami gazdaság, 1951ben ipari szövetkezet alakult. 1958-ban filmszínház, a következő évben több kilométer hosszanbetonjárda épült. Új cukrászda, valamint önkiszolgáló bolt nyílt, és átadták a honvédségtől
átvett épületben létesített szociális otthont. 1963-ban autóbusz-várótermet, 1970-ben aközségháza helyén új tanácsházát építettek.
Hírneves délszláv amatőr együttes működött itt, 1959-ben a csoport egyhetes Baranya megyei
vendégszereplésen is részt vett. 1966-ban értelmiségi klub és vegyes kórus, 1970-ben Bunyevác
Kör alakult. A délszláv és a magyar tannyelvű iskola összevonásával az országban az elsők
között itt alakult meg a nemzetiségi, nyelvi tagozatos általános iskola. 1970 szeptemberétől atanulók heti öt órában tanultak horvát, illetve német nyelvet.
A termelőszövetkezetek 1974-ben Egyetértés Termelőszövetkezet néven egyesültek. Az 1980as években több mint 400 taggal, 4000 hektár területen gazdálkodtak. Állami támogatások
segítségével műhelycsarnokot, faipari részleget és varrodát létesítettek. Gazdálkodási
eredményeik alapján előkelő helyen szerepeltek a szövetkezetek országos rangsorában.
A Vegyes és Építő Szövetkezet különféle tevékenységekkel bővült, és több mint száz főt
foglalkoztatott. A kereskedelmi ellátást és a vendéglátást biztosító Bácsalmás és Vidéke ÁFÉSZ
üzemanyagtöltő állomást, 1975-ben ABC áruházat épített és korszerűsítette valamennyi üzletét.
1986-ban fogászati rendelőt építettek, felújították az iskolát, a lakosság hozzájárulásávalnagyarányú járdaépítés kezdődött. 1988-ban megyei támogatással víztisztító és arzénmentesítő
berendezést létesítettek. 1989-ben nyitották meg a száz férőhelyes korszerű óvodát. A települést
1991-ben kapcsolták a távhívásba, jelentős mértékben bővült a telefonhálózat. 1992-ben
nyitották meg az új szociális létesítményt, amely az öregek napközi otthonával és a házi14

szociális gondozó szolgálattal összevont intézményként működik. Felújították a helyi
védettségű nagypolgári házat, amelyben a postahivatal működik. 1992-ben szentelték fel a
kitelepített németek anyagi segítségével felújított római katolikus templomot. 1994-re készült
el a 14 tantermes, nemzetiségi oktatási intézmény korszerűsítése és felújítása, 1998-ban fejezték
be a közösségi ház rekonstrukciós felújítását. A község legnagyobb beruházása 1999-ben aföldgáz bevezetése volt.
A gazdaságban történt negatív változások miatt az 1980-as évek végétől fokozatosan nőtt amunkanélküliek száma. Az ipari üzemek megszűntek, a korábbi évekhez viszonyítva mintegy
80 százalékkal csökkent az iparban foglalkoztatottak aránya. A mezőgazdasági termőterület
nagyobb része magántulajdonba került. A munkahelyek elvesztését az emberek fájdalmasnakélték meg. A tartós munkanélküliséget az önkormányzat közhasznú foglalkoztatással igyekszik
enyhíteni. A lakosság megélhetését a mezőgazdasági termelés és az állattartás biztosítja.
Testvértelepülés
Waldstetten - Németország: Ebben a kisvárosban és környékén élnek a kitelepített katymári
németek, illetve utódaik. A több évtizedes kapcsolat 2000-ben, a testvértelepülési szerződés
aláírásával vált hivatalossá.
A község felvette a kapcsolatot a Szerbiában lévő Tavankút nevű községgel, de kapcsolatot
teremtett a falu határával határos Regőce faluval illetve a horvátországi Velikával is.
2.1.2. Gazdaság
Katymár területe 71,08 km² azaz 7108 ha, melyből 295 ha belterület. Sík vidéken fekszik,mezőgazdasági művelésre kiválóan alkalmas csernozjom talaja lehetővé teszi a mezőgazdasági
termelést. A napsütéses órák száma az ország ezen részén az egyik legmagasabb (2000 óra/év).
Főként gabonatermesztés jellemzi, de kisebb mértékben zöldségtermesztés is előfordul.
Iménti jellegzetességei, periférikus elhelyezkedése és történelme által a település és környéke
iparilag fejletlen, a vállalkozások száma messze a megyei, regionális és országos átlag alatt van.
A megtermelt termények feldolgozása helyben csak kismértékben történik. A település
gazdasága döntően a mezőgazdaságra épül, melynek kisebb hozzáadott értékéből kifolyólag ishátrányos anyagi helyzet jellemzi.
Az adott népességre arányosan jutó vállalkozók számában is a környező települések és a tágabb
területegységek átlagszámai alatt járnak a település mutatói.
Az önkormányzat szociális földprogramot működtet melynek keretében gazdálkodást segítő
támogatást (növénytermesztés és állattenyésztés) illetve közcélú foglalkoztatás lehetőségét
nyújtja mindazoknak, akikre e rendelet hatálya kiterjed és megfelelnek a támogatás
igénybevételére jogosító feltételeknek.

15

2 Demográfia
1. számú táblázat - Lakónépesség száma az év végén
Év
Fő
2007

2297

2008
2009
010
2011
2012
2013
2014
2015
2016

2229
2153
2099
2060
1951
1877
1843
1762
1709

Lakónépesség

Változás
2500

97%
97%
97%
98%
95%
96%
96%
97%

2000
1500
1000
500
0
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016

2. számú táblázat - Állandó népességfőnő
0-14 éves
15-17 éves18-59 éves60-64 éves65 év feletti
Forrás: TeIR, KSH-TSTAR

nők
1000
107
32
536
82
243

férfiak
951
107
39
569
66
170

%
összesen
1951
214
71
1105
148
413

nők
51%
5,48%
1,64%
27,47%
4,2%
12,46%

férfiak
49%
5,48%
2%
29,16%
3,38%
8,71%

Az állandó népesség a „bejelentett” népességet takarja, tehát az adott területen bejelentett lakóhellyel (állandó
lakással) rendelkező személyek számát, függetlenül attól, hogy van-e máshol bejelentett tartózkodási helyük(ideiglenes lakásuk) vagy, hogy az összeírás eszmei időpontjában jelen voltak-e.
A lakónépesség az adott területen, településen lakóhellyel rendelkező, de másutt tartózkodási hellyel nem
rendelkező személyek, valamint az ugyanezen a területen tartózkodási hellyel rendelkező személyek együttes
száma

A falu igencsak hátrányos demográfiai mutatókkal rendelkezik. Népessége folyamatosan,
viszonylag egyenletesen, évről-évre 2-5%-kal (2012 óta nagyobb mértékben, évi 4-5%-kal)
fogy, ami több tényezőre vezethető vissza. Köszönhető a negatív vándorlási egyenlegnek (többelvándorlás, mint odavándorlás) és a negatív természetes szaporodásnak (több halálozás, mintszületés). Ezek a kedvezőtlen demográfiai mutatók a falu gyenge népességmegtartó erejét és
hátrányos helyzetét mutatják.

16Állandó népesség - nők

65 év feletti
23%

0-14 éves
13%

15-17 éves4%

60-64 éves7%

18-59 éves53%Állandó népesség - férfiak

60-64 éves7%

65 év feletti
16%

0-14 éves
14%

15-17 éves3%

18-59 éves60%

Az életkor és a nemek szerinti bontás jól mutatja, hogy a település lakosságának 52 százaléka
nő, míg 48 százaléka férfi, így az egyik kiemelt célcsoport, a nők nagyobb számban vannak
jelen a faluban. Korcsoport szerint a 65 évesek és annál idősebbek körében látványosabb aférfiakhoz viszonyítva számuk.

17

A népesség megoszlása nemzetiség és vallás szerint

A népesség megoszlása nemzetiség szerint (2011)
1 754

1 800
1 600
1 400
1 200
1 000
800
600
400
200
0

183

98

50
magyarcigány(romani,beás)

horvát

18

német

szerb

Forrás: KSH, Népszámlálás 2011
A község több évszázados nemzetiségi múltat tudhat maga mögött, bár sajnos az idős emberek
elhunytával egyre kevesebben maradnak, akik őseik hagyományát továbbviszik. Viszonylag újnemzetiségként jelent meg a roma nemzetiség.

A népesség vallás, felekezet szerint (2011)
1 200

1 169

1 000
800
600

450
400

267
200

nem kívánt válaszolni

ateista13

vallási felekezethez nem
tartozik9

más vallási felekezethez
tartozik

református

görög katolikus

7

evangélikus

134
3

római katolikus

0

Forrás: KSH, Népszámlálás 2011
A lakosság döntő többsége római katolikus vallású, de számottevő azoknak a száma is (450),
akik nem kívántak nyilatkozni vallási hovatartozásukról.

18

A népesség összetétele
3. számú táblázat - Öregedési index
65 év feletti állandó
0-14 éves korú állandó
lakosok száma (fő)
lakosok száma (fő)
2001
557
423
2008
404
372
2009
396
331
2010
399
333
2011
403
324
2012
407
294
2013
404
268
2014
417
257
2015
419
235
2016
413
214
Forrás: TeIR, KSH-TSTARÖregedési index
131,7%
108,6%
119,6%
119,8%
124,4%
138,4%
150,7%
162,3%
178,3%
192,9%

Öregedési index (%)
250,00%200,00%150,00%100,00%50,00%
0,00%
2001

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Az öregedési index megmutatja, hogy mekkora az idős (65 év feletti) népesség aránya a fiatal (14 év alatti)
népességhez képest. Az öregedési index növekszik, ha az össznépességen belül emelkedik az időskorúak aránya,az index csökken, ha emelkedik a születések száma és a 14 év alatti korosztály aránya, például a termékenység
növekedésével. Egy adott területi egység népességének korösszetételében, és így az öregedési indexében is,változást okoznak a ki- és beköltözések, a lakóhely változtatások is. Többnyire a fiatal, magasabb termékenységű
korosztály költözik el, és az idősebbek maradnak helyben. A társadalmi öregedés jelensége európai és hazai szinten
is jól dokumentált jelenség. A Dél-alföldi régió valamennyi megyéjének öregedési indexe kis mértékben
meghaladja az országét (Bács-kiskun megye 101 %, Csongrád megye 107 %, Békés megye 113 %). Az öregedési
index mértéke településünkön folyamatosan nő..

A település népességének korösszetételén jól látható az öregedés tendenciája. Az idősek magasszáma és aránya részben tudható be a település közigazgatási területén található két bentlakásos
szociális otthonnak, (Őszi Napfény és Katymár Község Szociális Szolgáltató Központ), részben
pedig a következőkben látható, negatív vándorlási mutatóknak, melyek fő résztvevői
jellemzően a fiatalok. Ez tükrözi a település rossz népességmegtartó erejét, amely több
tényezőre visszavezethető.
19

4. számú táblázat - Belföldi vándorlásokállandó jellegű
odavándorlás
2008
93
2009
87
2010
81
2011
91
2012
54
2013
59
2014
82
2015
57
2016
61

elvándorlás

egyenleg

125
137
91
104
83
95
73
75
73

-32
-50
-10
-13
-29
-36
9
-18
-12

Forrás: TeIR, KSH-TSTAR

Belföldi vándorlások - egyenleg (fő)
20
10
0
-10

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

-20
-30
-40
-50
-60

5. számú táblázat - Természetes szaporodás

2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Forrás: TeIR, KSH-TSTARélve születések
száma

halálozások
száma

természetes
szaporodás (fő)

16
11
23
13
17
12
18
8
15

32
25
33
43
38
46
37
50
45

-16
-14
-10
-30
-21
-34
-19
-42
-30

20

természetes szaporodás (fő)
0
-5

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

-10
-15
-20
-25
-30
-35
-40

-45

A 4-es és 5-ös számú táblázatokból és a hozzájuk tartozó diagramokból egyértelműen
leolvasható a negatív vándorlási egyenleg és a szintén negatív természetes szaporodás.
Mindekét tényező a település lakosságának folyamatos fogyását eredményezi, belőlük anépesség kedvezőtlen korösszetételére, rossz egészségügyi állapotára és a település alacsony
népességmegtartó erejére következtethetünk.
Értékeink, küldetésünk
Az esélyegyenlőség minden állampolgár számára fontos érték. Az esélyegyenlőség
érvényesítése nem pusztán követelmény, hanem az önkormányzatoknak is hosszú távú érdeke,
hiszen azt a célt szolgálja, hogy mindenkinek esélye legyen a munkavállalásra, a karrierre, a jóminőségű szolgáltatásokra – függetlenül attól, hogy nő vagy férfi, egészséges vagy
fogyatékossággal él, milyen a vallása származása, vagy az anyagi helyzete. Az esélyegyenlőség
megvalósításának alapfeltétele a diszkriminációmentesség és a szegregációmentesség. Az
esélyegyenlőségi programnak a településen élő hátrányos helyzetű csoportokra kell irányulnia,
akik számára a sikeres élet és társadalmi integráció esélye a helyi társadalmat célzó fejlesztések
és beruházások ellenére korlátozott marad a különböző területeken jelentkező hátrányaikat
kompenzáló esélyegyenlőségi intézkedések nélkül.
Hátrányos megkülönböztetés által leginkább sújtott csoportok:- akadályozott/fogyatékossággal élő/megváltozott munkaképességű emberek- alacsony végzettségűek, iskolából lemorzsolódók- pályakezdő fiatalok, munkatapasztalattal nem rendelkezők
- (tartósan) munkanélküliek
- alacsony munkaintenzitású háztartásban élő emberek- romák
- szegregátumok lakói- rossz közlekedésű településen élők- (jövedelmi, lakhatási) szegények
- migránsok
- fogvatartottak, börtönből szabadultak- szenvedélybetegek21

-hajléktalanok
hátrányos helyzetű családokban/ állami gondoskodásban élő gyerekek, fiatalok
45 év feletti inaktívakidősek

A csoportok között átfedések lehetségesek, illetve a hátrányok halmozódhatnak.
Célunk, hogy Katymár olyan településsé váljon, ahol senki nem tapasztalja a hátrányos
megkülönböztetés közvetlen vagy közvetett formáját védett tulajdonságai alapján, ahol
maradéktalanul érvényesül az egyenlő bánásmód elve, valamint biztosított az egyenlő
hozzáférés az önkormányzat és intézményei által nyújtott szolgáltatásokhoz.

Célok
A Helyi Esélyegyenlőségi Program átfogó célja
A települési esélyegyenlőségi program célja, hogy az élet valamennyi területén megelőzze ahátrányos megkülönböztetést és elősegítse egyes társadalmi csoportok tagjainak
esélyegyenlőségét, mely elsősorban az állam, az önkormányzat és intézményei, a civil
szervezetek és minden magánszemély feladata is.
Célunk, hogy Katymár olyan településsé váljon, ahol senki sem tapasztalja a közvetlen vagy
közvetett diszkriminációt vagy hátrányos megkülönböztetést faji, etnikai, nemzetiségi, vallási,
nemi, életkor, családi állapot, fogyatékosság vagy más indok alapján.
Az esélyegyenlőség minden ember számára fontos érték. Megléte segíti, hogy mindenkinek
esélye legyen jó minőségű szolgáltatásokra, az esélyegyenlőtlenséggel küzdő emberekelőnyben részesítését az élet minden területén, függetlenül attól, hogy nő vagy férfi, egészséges
vagy fogyatékossággal él, milyen a származása vagy az anyagi helyzete.
Az esélyegyenlőség elősegítésének célja a megkülönböztetésből fakadó hátrányok társadalmi
szintű csökkentése. A programok végrehajtása során ez olyan csoportok segítését és
szempontjaik kiemelt figyelembevételét jelenti, melyek saját erejükből nem lennének képeseka hátrányaikból fakadó nehézségek leküzdésére, fokozottan ki vannak téve a hátrányos
megkülönböztetés veszélyének, illetve támogatásra szorulnak a programok forrásaihoz történő
hozzáférés során.
A1303/2013/EU rendelet I. melléklet 5. pontjával és a PM 1. B fejezet 1.5. részévelösszhangban a cél keretében érvényesül: a hozzáférhetőség horizontális célkitűzése, biztosítva az ESB alapok által
társfinanszírozott javakhoz és szolgáltatásokhoz történő hozzáférést mindenki számára, a népesedési kihívások kezelése, melynek keretében elősegítjük az összes életkori
csoport társadalmi befogadását.
Alapelveink
Szolidaritás:
Településünk közösségének minden tagjának érdeke a szolidaritás erősítése, amely nagybanelősegítheti a hátrányos helyzetű csoportok társadalmi integrációját, foglalkoztatási ésérvényesülési lehetőségeit.
Méltányos és rugalmas elbánás:A megkülönböztetés tilalma, az egyenlő bánásmód elve nem alkalmas az összes létező
egyenlőtlenség megszüntetésére. Olyan pozitív, méltányos és rugalmas intézkedések

22kidolgozására törekszünk, amelyek elősegítik az érintettek társadalmi és foglalkoztatási
pozíciójának javulását, megőrzését.
Katymár Községi Önkormányzat olyan társadalmi környezet támogatását célozza meg, mely
tiszteletben tartja a sokszínűséget, mentes a hátrányos megkülönböztetéstől, a zaklatástól,jogellenes elkülönítéstől, valamint a megtorlástól. Az esélyegyenlőség előmozdítása érdekében
szükség esetén előnyben részesítünk egyéneket, társadalmi csoportokat, ha ez az
esélyegyenlőtlenség felszámolására irányul.
A 321/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésének előírása értelmében a HEP
célcsoportjai a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, különösen a







mélyszegénységben élők,romák,
gyermekek,nők,idősek és
fogyatékkal élők.

További esélyegyenlőséggel érintett célcsoportok a következők:















- megváltozott munkaképességű emberek- alacsony végzettségűek, iskolából lemorzsolódók- pályakezdő fiatalok, munkatapasztalattal nem rendelkezők
- (tartósan) munkanélküliek
- alacsony munkaintenzitású háztartásban élő emberek- szegregátumok lakói- rossz közlekedésű településen élők- (jövedelmi, lakhatási) szegények
- migránsok
- fogvatartottak, börtönből szabadultak- szenvedélybetegek- hajléktalanok- hátrányos helyzetű családokban/ állami gondoskodásban élő gyerekek, fiatalok- 45 év feletti inaktívak

Katymár Községi Önkormányzat az Esélyegyenlőségi Program elfogadásával az alábbiakat
kívánja érvényesíteni:
1. az egyenlő bánásmód, és az esélyegyenlőség biztosításának követelményét,
2. a közszolgáltatásokhoz történő egyenlő hozzáférés elvét,
3. a diszkriminációmentességet,4. a foglalkoztatás, a szociális biztonság, az egészségügy, az oktatás és a lakhatás területéna helyzetelemzés során feltárt problémák komplex kezelése érdekében szükséges
intézkedéseket. A köznevelési intézményeket – az óvoda kivételével – érintő
intézkedések érdekében együttműködik az intézményfenntartó központ területi
szerveivel (tankerülettel).

23

A HEP helyzetelemző részének céljaElsődleges célunk számba venni a 321/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésébennevesített, esélyegyenlőségi szempontból fókuszban lévő célcsoportokba tartozók számát és
arányát, valamint helyzetét a településen.
E mellett célunk a célcsoportba tartozókra vonatkozóan áttekinteni a szolgáltatásokhoz történő
hozzáférésük alakulását, valamint feltárni az ezeken a területeken jelentkező problémákat.
További célunk meghatározni az e csoportok esélyegyenlőségét elősegítő feladatokat, és azokat
a területeket, melyek fejlesztésre szorulnak az egyenlő bánásmód érdekében:1. képzettséghez való hozzáférés
2. munkaerő-piaci pozícióhoz és foglalkoztatási feltételekhez való hozzáférés
3. lakhatáshoz és lakhatási környezethez való hozzáférés
4. egészségügyi szolgáltatáshoz való hozzáférés
5. közlekedéshez való hozzáférés
6. társadalmi és közösségi kapcsolatrendszerhez való hozzáférés
7. információhoz való hozzáférés
8. közszolgáltatásokhoz való hozzáférés (szociális, gyermekjóléti, és más kormányzati,önkormányzati közszolgáltatások) továbbá
9. hatalomhoz, önrendelkezéshez, önérvényesítéshez való hozzáférés
10. befogadó közösséghez való hozzáférés - szemléletformálás
A célok megvalósításának lépéseit, azok forrásigényét és végrehajtásuk tervezett ütemezését a
HEP IT tartalmazza.
A HEP IT célja
Célunk a helyzetelemzésre építve olyan beavatkozások részletes tervezése, amelyek
konkrételmozdulásokat eredményeznek az esélyegyenlőségi célcsoportokhoz tartozók
helyzetének javítása szempontjából.
További célunk meghatározni a beavatkozásokhoz kapcsolódó kommunikációt.
Szintén célként határozzuk meg annak az együttműködési rendszernek a felállítását, amely aprogramalkotás és végrehajtás során biztosítja majd a megvalósítás, nyomon követés,ellenőrzés-értékelés, kiigazítás támogató strukturális rendszerét.

Jogszabályi háttér bemutatása
1.1

A program készítését előíró jogszabályi környezet rövid bemutatása

A helyi esélyegyenlőségi program elkészítését az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség
előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (továbbiakban: Ebktv.) előírásai alapján végeztük.
A program elkészítésére vonatkozó részletszabályokat a törvény végrehajtási rendeletei,
 a helyi esélyegyenlőségi programok elkészítésének szabályairól és az esélyegyenlőségi
mentorokról” szóló 321/2011. (XII.27.) Korm. rendelet „2. A helyi esélyegyenlőségi
program elkészítésének szempontjai” fejezete és a helyi esélyegyenlőségi program elkészítésének részletes szabályairól szóló 2/2012 (VI.5.)
EMMI rendeletalapján alkalmaztuk, különös figyelmet fordítva a a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény(továbbiakban: Mötv.)
24








a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (továbbiakban:
Szt.)
a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény(továbbiakban: Flt.)a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (továbbiakban: nemzetiségi
törvény)az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (továbbiakban: Eütv.)a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény(továbbiakban: Gyvt.)
a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (továbbiakban: Nkntv.)
előírásaira,valamint Magyarország Alaptörvényébe foglaltakra.
ALAPVETÉSO) cikk
Mindenki felelős önmagáért, képességei és lehetőségei szerint köteles az állami és
közösségi feladatok ellátásához hozzájárulni.
P) cikk5(1) A természeti erőforrások, különösen a termőföld, az erdők és a vízkészlet, a biológiai
sokféleség, különösen a honos növény- és állatfajok, valamint a kulturális értékek a nemzet
közös örökségét képezik, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára
való megőrzése az állam és mindenki kötelessége.
SZABADSÁG és FELELŐSSÉG
II. cikk
Az emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az élethez és az emberi
méltósághoz, a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg.
IV. cikk(1) Mindenkinek joga van a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz.
XI. cikk(1) Minden magyar állampolgárnak joga van a művelődéshez.
XII. cikk(1) Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint avállalkozáshoz. Képességeinek és lehetőségeinek megfelelő munkavégzéssel mindenki
köteles hozzájárulni a közösség gyarapodásához.
(2) Magyarország törekszik megteremteni annak feltételeit, hogy minden munkaképes
ember, aki dolgozni akar, dolgozhasson.
XIII. cikk
(1) Mindenkinek joga van a tulajdonhoz és az örökléshez. A tulajdon társadalmi
felelősséggel jár.
XV. cikk(1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes.
(2) Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés,nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény,nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti
különbségtétel nélkül biztosítja.
(3) A nők és a férfiak egyenjogúak.
25

(4) Magyarország az esélyegyenlőség és a társadalmi felzárkózás megvalósulását külön
intézkedésekkel segíti.
(5) Magyarország külön intézkedésekkel védi a családokat, a gyermekeket, a nőket, azidőseket és a fogyatékkal élőket.
XVI. cikk(1) Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez
szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.
(2) A szülőknek joguk van megválasztani a gyermeküknek adandó nevelést.
(3) A szülők kötelesek kiskorú gyermekükről gondoskodni. E kötelezettség magában
foglalja gyermekük taníttatását.
(4) A nagykorú gyermekek kötelesek rászoruló szüleikről gondoskodni.
XVII. cikk(3) Minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát
tiszteletben tartó munkafeltételekhez.
(4) Minden munkavállalónak joga van a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetettszabadsághoz.
XIX. cikk(1)23 Magyarország arra törekszik, hogy minden állampolgárának szociális biztonságot
nyújtson. Anyaság, betegség, rokkantság, fogyatékosság, özvegység, árvaság ésönhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén minden magyar állampolgár
törvényben meghatározott támogatásra jogosult.
XX. cikk(1) Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez.
XXV. cikk
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy egyedül vagy másokkal együtt, írásban kérelemmel,
panasszal vagy javaslattal forduljon bármely közhatalmat gyakorló szervhez
XXIX. cikk
(1) A Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők. Minden, valamely
nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához
és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az
anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját
kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz.
(2) A Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak
létre.
(3)25 A Magyarországon élő nemzetiségek jogaira vonatkozó részletes szabályokat, anemzetiségeket és a nemzetiségként való elismerés feltételeit, valamint a helyi és országos
nemzetiségi önkormányzatok megválasztásának szabályait sarkalatos törvény határozza
meg. Sarkalatos törvény a nemzetiségként való elismerést meghatározott idejű honossághoz
és meghatározott számú, magát az adott nemzetiséghez tartozónak valló személy
kezdeményezéséhez kötheti.
XXX. cikk(1) Teherbíró képességének, illetve a gazdaságban való részvételének megfelelően mindenki
hozzájárul a közös szükségletek fedezéséhez.
(2) A közös szükségletek fedezéséhez való hozzájárulás mértékét a gyermeket nevelők
esetében a gyermeknevelés kiadásainak figyelembevételével kell megállapítani.
1.2 Az esélyegyenlőségi célcsoportokat érintő helyi szabályozás rövid bemutatása.
Az esélyegyenlőségi célcsoportokat érintő helyi szabályozás tekintetében az Ebktv. által előírt,hatályos HEP bemutatására van szükség. Az Ebktv. 2010. május 1-jén hatályba lépett 63/A. §26

a rendelkezett a helyi esélyegyenlőségi programról. A rendelkezés értelmében a helyiönkormányzat, valamint a többcélú kistérségi társulás öt évre szóló helyi esélyegyenlőségi
programot fogadott el, melyet 2 évente át kellett tekinteni és szükség esetén felül kell vizsgálni.
A rendelkezést a 2011. évi CLXXIV. törvény módosította, így az esélyegyenlőségi programra
vonatkozó szabályozás az Ekbtv. 31. §-ába került át.
Az önkormányzat a feladat- és hatáskörébe tartozó önkormányzati ügyekben – törvény keretei
között – önállóan mérlegelhet. Az állampolgári öngondoskodás, együttműködési készségerősítését szolgálja az a felhatalmazás, amely szerint a képviselő-testület – törvényi
felhatalmazás alapján – egyes közszolgáltatások igénybevételét rendeletében feltételekhez
kötheti.
Katymár Községi Önkormányzat Képviselő-testületének helyi rendeletei, amelyek a HEP-hez
kapcsolhatók a következők:-Katymár Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 1/2014.(II.
önkormányzati rendelete a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

13.)

Katymár Község Képviselő-testülete 2017 májusában tárgyalta a helyi esélyegyenlőségi
programját, melyet a 30/2017.(V.25.) határozatával fogadott el.
Az önkormányzat rendeletalkotási körében kiemelt figyelmet fordít a rászoruló rétegek
támogatására. Az esélyegyenlőség érdekében különféle kedvezmények, támogatásokbiztosításával segít a szociálisan rászorulók terhein. Önkormányzati programjait a civil
szervezetek, intézmények, társadalmi szervezetek részére véleményezésre megküldi

2. Stratégiai környezet bemutatása
2.1 Kapcsolódás helyi stratégiai és települési önkormányzati dokumentumokkal,
koncepciókkal, programokkal
Az alábbiakban azon jogszabályi rendelkezések ismertetésére kerül sor, amelyek koncepciók,
tervek elkészítését írják elő az önkormányzatok számára:

Gazdasági program - a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi
CLXXXIX. törvény 116. §-a értelmében a képviselő-testület hosszú távú fejlesztési
elképzeléseit gazdasági programban, fejlesztési tervben rögzíti, melynek elkészítéséért
a helyi önkormányzat felelős.



Településrendezési terv – Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.
évi LXXVIII. törvény (továbbiakban 1997. évi LXXVIII. tv.) 6/A § (3) bekezdése
alapján a települési önkormányzat – a fővárosban a fővárosi és a kerületi
önkormányzatok a külön jogszabályban meghatározott hatáskörük szerint – atelepülésrendezési feladatukat a helyi építési szabályzat, valamint a településrendezési
tervek elkészíttetésével és azok elfogadásával látják el.

Településszerkezeti terv - Az 1997. évi LXXVIII. törvény 10. §-a szerint a
településszerkezeti terv meghatározza a település alakításának, védelmének lehetőségeit
és fejlesztési irányait, ennek megfelelően az egyes területrészek felhasználási módját, atelepülés működéséhez szükséges műszaki infrastruktúra elemeinek a település
szerkezetét meghatározó térbeli kialakítását és elrendezését, az országos és térségi
27érdek, a szomszédos vagy a más módon érdekelt többi település alapvető jogainak és
rendezési terveinek figyelembevételével a környezet állapotának javítása vagy legalább
szinten tartása mellett.
2.2 A helyi esélyegyenlőségi program térségi, társulási kapcsolódásainak bemutatása
Katymár közigazgatásilag közös hivatalt tart fenn Bácsborsóddal, a településre minden hétenegyszer ügysegéd érkezik a Bácsalmási Járási Hivataltól. A két településen megosztva dolgozika Térségi Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat munkatársa, valamint a védőnő. Mindezen
együttműködések az esélyegyenlőséget hozzák el a kistelepülésen élők részére, aszolgáltatásokhoz való minél könnyebb hozzáférés biztosítása érdekében.
2.3 A települési önkormányzat rendelkezésére álló, az esélyegyenlőség szempontjából
releváns adatok, kutatások áttekintése, adathiányok kimutatása
Az esélyegyenlőség szempontjából releváns adattípusokat a 2/2012. (VI. 5.) EMMI rendelet 1.
számú melléklete tartalmazza. A helyzetelemzés alapját szolgáló statisztikai adatokat a TEIR
adatbázisból, valamint a helyi nyilvántartásokból gyűjtöttük össze. Felhasználtuk az ágazati
beszámolók megállapításait, szakemberek tapasztalatait. Természetesen azoknál az adatoknál,
amelyekre nyilvántartás nincs és nem is lehet, ott a 2011. évi népszámlálás adataiból indultunk
ki. Az adatgyűjtés során a helyi intézményektől kaptuk a legaktuálisabb adatokat, illetvetárshatóságok együttműködését kértük a teljes körűség érdekében.

3. A mélyszegénységben élők és a romák helyzete, esélyegyenlőségeNapjainkban egyre gyakrabban használt fogalom a mélyszegénység. Nem csak tudományos
fogalom a szociológiában, de a hétköznapi élet jelensége. Azt jelenti, amikor valaki vagy
valakik tartósan a létminimum szintje alatt élnek és szinte esélyük sincs arra, hogy ebből
önerőből kilépjenek.
A mélyszegénység összetett jelenség, amelynek okai többek között társadalmi és gazdasági
hátrányok, iskolai, képzettségbeli és foglalkoztatottságbeli deficitekben mutatkoznak meg, és
súlyos megélhetési zavarokhoz vezetnek.
A szegénység kialakulásának okai többek közt a rendszerváltást követően a munkahelyek
megszűnésére, a munkanélküliségre, a munkaerő-piaci esélyek szűkülésére – nem kis részben
az oktatás és képzés hiányosságaira -, a jóléti ellátások által kezelni nem tudott egyéni, családi
válsághelyzetekre, a megfelelő ellátásokhoz, szolgáltatásokhoz történő hozzáféréshiányosságaira vezethetők vissza
A mélyszegénység hatása az alapvető létfeltételekben, a lakhatási, táplálkozási
körülményekben, az érintettek egészségi állapotában is jelentkezik. A szegénység
szempontjából meghatározó társadalmi jellemző a családok gyermekszáma, illetve agyermekszegénység („a szegénység fiatal arca”: a szegények mintegy 30%-a 0–17 éveskorosztályhoz tartozik), valamint a falusi lakókörnyezet (a szegények több mint fele
községekben él).
Ez az állapot az érintetteket nagyon gyorsan megbélyegzi és a társadalomból való
kirekesztettségüket okozza.
A társadalmi leszakadás meghatározó részben tehát a szegénységgel összefüggő
körülményekből fakad. A szegregáció mértéke, a társadalmi élet jelentős területeiről való
tömeges kizáródás súlyos társadalmi probléma.

28

Ma Magyarországon minden harmadik ember (kb. 3 millióan) a szegénységi küszöb alatt él,
közülük 1,2 millióan mélyszegénységben. A szegénységi kockázatok különösen sújtják agyermekeket és a hátrányos helyzetű térségekben élőket.
A szegénységben szerepet játszó okok között különösen az alacsony iskolai végzettség, akorszerű szakképzettség hiánya, valamint az ezzel összefüggő kedvezőtlen munkaerő-piaci
pozíció áll. A munkaerő-piacról tartósan kiszorult inaktív személyek elhelyezkedési
motiváltsága rossz, gyakran küzdenek mentális- vagy szenvedélybetegséggel.
A sikeres életkezdetnek meghatározó hatása van a későbbi iskolai és munkaerő-piaciéletpályára, ezért minden gyermek és fiatal számára biztosítani kell a jól hasznosítható tudás,
képességek és készségek megszerzését.
A hátrányos helyzetű gyermekek és családjaik segítése érdekében olyan szolgáltatásokat
szükséges biztosítani, amelyek lehetővé teszik a fejlődési elmaradások korai észlelését, ésbiztosítják az időben elkezdhető fejlesztést.
A szegénység – és különösen a gyermekszegénység – csökkentése fékezheti azt a folyamatot,
hogy a szegény családok gyermekei vesztesként induljanak az oktatásban és a munkaerőpiacon,
így megállíthatja a szegénység újratermelődését.
A gyermekszegénység elleni küzdelem szükségessé teszi:
 a szülők munkavállalásának elősegítését, a gyermekek és fiatalok mellett a szülők számára is az esélyteremtés biztosítását az
oktatás és képzés területén, a szegénység generációk közötti átörökítésének megtörését megakadályozó, agyermekekre és fiatalokra figyelő szolgáltatások fejlesztését, kommunikációs-, konfliktuskezelő-, gondozási-, nevelési minták, készségek,elsajátítását
 a családi élet és a munkahely összeegyeztetésének javítását.
E terület vonatkozásában az alábbi jogszabályi rendelkezések a foglalkoztatási és szociális,valamint egészségügyi ellátásokhoz történő hozzáférést, a lakhatási körülmények javítását
szolgálhatják:a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Cst.)
A törvény meghatározza az állam által nyújtandó családtámogatási ellátások rendszerét,
formáit, az ellátások jogosultsági feltételeit, valamint az ellátások megállapításával és
folyósításával kapcsolatos legfontosabb hatásköri és eljárási szabályokat.

a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. tv. A törvény célja a nemzetiségek
sajátos kultúrájának megőrzésének, anyanyelvük ápolásának és fejlesztésének, egyéni
és közösségi jogainak széleskörű biztosításának elősegítése, figyelemmel
Magyarország Alaptörvényében a magyarországi nemzetiségek ügye iránt
kinyilvánított felelősségvállalásra, továbbá a nemzetiségek védelme érdekében.

A gyakorlatban a mélyszegénység fogalmát azonosítják a romasággal. Ez nem más, mint az
etnikai és szociális dimenzió összemosása, és ezzel a társadalmi kirekesztettségből fakadóösszes probléma „romakérdésként” való felfogása. Fontos azonban tudomásul venni, hogy aromaság és a mélyszegénység két olyan halmazt képez, melynek van ugyan közös metszete, áma kettő nem fedi teljesen egymást. Nem igaz, hogy minden mélyszegénységben élő ember roma.
Az viszont kijelenthető, hogy a romák élete a mélyszegénységtől függetlenül is sokkal inkább
terhelt az őket érintő diszkrimináció rejtett és nyílt dimenzióinak a kíméletlen érvényesülése
miatt.
29

A szegénységben élők, a roma közösségek helyzetének elemzése során vizsgálni kell az Ebktv.
által rögzített, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának érvényesülését.
Az Ebktv. 8. és 9. §-ai értelmében közvetlen, illetve közvetett hátrányos megkülönböztetés:„8. § Közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minősül az olyan rendelkezés, amelynek
eredményeként egy személy vagy csoport valós vagy vélta) neme,b) faji hovatartozása,c) bőrszíne,d) nemzetisége,e) nemzetiséghez való tartozása,f) anyanyelve,g) fogyatékossága,h) egészségi állapota,i) vallási vagy világnézeti meggyőződése,j) politikai vagy más véleménye,k) családi állapota,l) anyasága (terhessége) vagy apasága,m) szexuális irányultsága,n) nemi identitása,o) életkora,p) társadalmi származása,q) vagyoni helyzete,r) foglalkoztatási jogviszonyának vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyának
részmunkaidős jellege, illetve határozott időtartama,s) érdekképviselethez való tartozása,t) egyéb helyzete, tulajdonsága vagy jellemzője (a továbbiakban együtt: tulajdonsága)
miatt részesül kedvezőtlenebb bánásmódban, mint amelyben más, összehasonlítható
helyzetben levő személy vagy csoport részesül, részesült vagy részesülne.
9. § Közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül az a közvetlen hátrányos
megkülönböztetésnek nem minősülő, látszólag az egyenlő bánásmód követelményének
megfelelő rendelkezés, amely a 8. §-ban meghatározott tulajdonságokkal rendelkező egyes
személyeket vagy csoportokat lényegesen nagyobb arányban hátrányosabb helyzetbe hoz,
mint amelyben más, összehasonlítható helyzetben lévő személy vagy csoport volt, van, vagy
lenne.”
Katymáron a 2011-es népszámláláson 50 fő vallotta magát cigány (roma illetve beás)származásúnak. Településünkön a Horvát és Német Nemzetiségi Önkormányzat mellett Roma
Nemzetiségi Önkormányzat is van. Együttműködve több pályázatban is, mint pl. a Szociális
Földprogram.

Szociális Földprogram:Ez a program egy úgynevezett „ölelkező” programmá nőtte ki magát, hiszen a Biztos Kezdet
Gyerekház szolgáltatásait igénybe vevő családok előnyt élveztek, élveznek a programba való
bevonásnál. A Szociális Földprogramban részt vevő és a helyi Biztos Kezdet Gyerekházba isrendszeresen járó családok tapasztalatokat szerezhetnek például arról, hogy amezőgazdaságban megtermelt ételeket hogyan tegyék el télire, valamint ételek receptjeit ismegoszthatják egymással. A mezőgazdasági, értékteremtő munkák révén gyarapodik a szülők
tudása és csoportos beszélgetések során tapasztalatcsere zajlik a gyerekházban. Mindkettő
kezdeményezés hozzájárul a közösség fejlesztéséhez és segítséget nyújt a mélyszegénységben
30élőknek. A programok révén kisgyermekes családok önellátóvá válhatnak, a jövő nemzedéke
pozitív mintát kap a szülői házban és javul az életminőségük.
A mélyszegénységben élők közül, szegregált élethelyzetben lévő, területileg és társadalmilag
kirekesztett személyek felzárkóztatására, társadalomba való reintegrálására az alábbi célok
kerültek megfogalmazásra az önkormányzat és intézményei által.
Tevékenységek-

a helyi viszonyok áttekintése;
diagnózis alapú komplex egyéni és közösségi fejlesztés beavatkozási tervének
elkészítése;bevonás;jelenléten alapuló szociális munka;felnőttképzés;
foglalkoztatás;
munkaerő-piaci kompetenciák fejlesztése, munkagyakorlat szerzés támogatása;a helyi humán szolgáltatások elérhetőségének fejlesztése, koordinációjuk javítása;
szociális, közösség-fejlesztési, oktatási, és egészségügyi szolgáltatások nyújtása
szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása;
a hátrányos megkülönböztetés csökkentésére érzékenyítő tevékenységek;ezekről a tevékenységekről a célcsoport részéről történő visszacsatolás.

3.1 Jövedelmi és vagyoni helyzet
A társadalmi polarizáció, a gazdagok és szegények közötti jövedelemkülönbség, világméretben
növekszik. Egyre nagyobb különbség tapasztalható az egyes társadalmi rétegek foglalkoztatási
lehetőségekhez, erőforrásokhoz, egészségügyi ellátáshoz, kultúrához, oktatáshoz való
hozzáférési esélyeiben.
A világgazdaság folyamatosan növekszik, ugyanakkor ez a növekedés egyenlőtlen. Sok
országban növekedési zavarok és egyensúlytalanságok tapasztalhatók. Ezek időnként regionálisméreteket öltenek, pénzügyi és gazdasági válságokat okozva a világgazdaság egészében. Amezőgazdasági és ipari szektorokban a munkaerő-hatékonyság folyamatosan nő, a felszabaduló
munkaerő-többletet azonban a szolgáltató szektor csak részben szívja fel; azaz a szükségletek
kielégítésére szolgáló javakat és szolgáltatásokat egyre kevesebb emberi munkával termelik
meg. Ez a folyamat azonban nem a munkaidő csökkenésének irányába hatott, hanem
ellenkezőleg, a munkaidő növekedését és a munkaerő további leépítését ösztönözte.
E globális tendenciák azt jelzik, hogy a társadalmak jelenlegi együttes fejlődési modelljei
hosszú távon fenntarthatatlanok. (l. Nemzeti Fenntartható Fejlődési Stratégia)A szegénység tehát számos társadalmi tényező által meghatározott, összetett jelenség, okai
között szerepelnek társadalmi és kulturális hátrányok, szocializációs hiányosságok, alacsony
vagy elavult iskolai végzettség, munkanélküliség, egészségi állapot, a családok gyermekszáma,a gyermekszegénység, de a jövedelmi viszonyok mutatják meg leginkább.
Az alacsony jövedelműek bevételeinek számottevő része származik a pénzbeli juttatások
rendszereiből.
Az inaktív emberek között nagy arányban fordulnak elő az alacsony iskolai végzettségűek, amegváltozott munkaképességűek és a romák. Településünkön tapasztalataink szerint a
munkaerő-piacra jutás fő akadályai: az alacsony iskolázottság, a tartós munkanélküli létből
fakadó motiváltsági problémák, a társadalmi előítélet jelenléte. A roma nők iskolai végzettsége,
foglalkoztatottsági szintje, jövedelme még a roma férfiakénál is jelentősen alacsonyabb.

31

3.2 Foglalkoztatottság, munkaerő-piaci integráció
2014-ben folytatta a Kormány a szak- és felnőttképzés átalakítását, a duális szakképzés
elterjesztésével jelentős lépéseket tett a munkaerő- kereslet és kínálat közelítése érdekében. A
fiatalok elhelyezkedési esélyei jelentősen javultak az elmúlt év során, ami a foglalkoztatás és
munkanélküliség mutatóiban is tükröződik. A 25 év alatti fiatalok foglalkoztatása jelentősen
emelkedett – noha még elmarad az uniós átlagtól –, eközben a korcsoport munkanélkülisége
jelentős javulás után már alacsonyabb, mint az EU átlaga. Hasonló mértékű javulás volt
megfigyelhető az alacsony végzettségű vagy képzetlen fiatalok esetén is (mely csoport
munkanélkülisége jelentősen közeledett az EU enyhén csökkenő mutatójához). A tartósanálláskereső fiatalok munkanélküliségi szintje már 2012 óta alacsonyabb, mint az EU átlag, ésstagnált éves szinten, míg ugyanez a mutató az EU-ban folyamatos emelkedést mutatott az
elmúlt években. 2014 során is folytatódtak az olyan korábban bejelentett programok, mint a
2012-ben indult „Első munkahely garancia” program, és a Munkahelyvédelmi Akció
2013-tól élő célzott kedvezményei. Előbbi közel 30 ezer fiatal foglalkoztatásához és képzéséhez
nyújtott forrást, utóbbi segítségével pedig mintegy 160 ezer pályakezdő és 25 év alatti fiatal
foglalkoztatásának támogatása valósult meg 2014 végéig. E programok szerves folytatásakéntértékelhető az Ifjúsági Garancia rendszere, amely 2015 elejétől fokozatos, többlépcsős
rendszerben, személyre szabottan, széles eszközpalettával (oktatás, képzés, bértámogatás,
munkaerő-piaci szolgáltatások, gyakornoki program, mobilitási támogatás, vállalkozóvá válási
támogatás) kerül bevezetésre – az első szakaszban a legalább hat hónapja regisztrált álláskereső
fiatalokra fókuszálva. A munkaügyi szervezet által megvalósított, a fiatalok munkaerő-piacirészvételét elősegítő aktív munkaerő-piaci programok keretében a 2014-20-as programozásiidőszakban a cél közel 180 ezer fiatal részére érdemi segítség nyújtása az elhelyezkedéshez
vagy képzéshez. Az Ifjúsági Garancia részeként a munkaügyi szervezeten belül az eszközök
intézményi és szervezetközi koordinációért felelős országos mentor-koordinátor hálózat kerül
kialakításra, melynek révén javul a foglalkoztatáspolitikai, oktatási, szociális szakterületek ésszervezetek közti együttműködés. Továbbá uniós társfinanszírozású programok indulnak az
Ifjúsági Garancia rendszer keretében, például a fiatalok vállalkozóvá válását támogató
program vagy a tapasztalatszerzést segítő gyakornoki program. Az Ifjúsági Garancia
rendszere mellett, mely a fiatal korosztályra fókuszál, Magyarország a 25 év feletti korcsoportáltal elérhető aktív munkaerő-piaci eszközöket is tovább erősíti, illetve fenntartja amunkanélküliek és inaktívak foglalkoztatásának előmozdítására. Egyrészt a források
megnövelésére és a program meghosszabbítására került sor a jelenleg is (2015 őszéig) futó aktív
munkaerő-piaci program esetében. Másrészt a 2014-20-as programozási időszakban indítandó
aktív munkaerő-piaci program is előkészítés alatt áll. Utóbbi célja egyrészt a hátrányos helyzetű
álláskeresők nyílt munkaerőpiacra való belépésének segítése (személyre szabott, a helyi
munkaerő-piaci lehetőségekhez és igényekhez igazodó képzésekkel, szolgáltatásokkal és afoglalkoztatás költségeinek átmeneti támogatásával), másrészt az álláskeresőknek és amunkáltatóknak nyújtott szolgáltatások minőségének, hatékonyságának javítása. Az aktív
munkaerő-piaci programok hatékonyságának növelését támogatja az álláskeresők ügyfélkategorizálási rendszere, amelynek országos bevezetése és működtetése várhatóan 2016
januárjától kezdődik.
Jogszabály-módosítás segíti elő továbbá a szociális szövetkezetek önfenntartó képességénekerősítését. Mindezek mellett a leghátrányosabb helyzetű csoportok célzott felzárkóztatásához,munkaerő-piaci integrációjához járul hozzá a hajléktalanok közfoglalkoztatása többek között
mentorszolgáltatással, életvezetési képzéssel és egészségügyi ellátással kiegészítve a
foglalkoztatást. Az egész életen át tartó tanulásban való részvételt ösztönzi több, az előzőekben
tárgyalt intézkedés képzési programeleme (hátrányos helyzetűek és közfoglalkoztatottak
képzése, aktív munkaerő-piaci eszközök, ifjúsági programok), valamint a duális szakképzés
kiterjesztése és a szakképzés reformja. A Magyar Képesítési Keretrendszer (MKKR)
32

bevezetésével az egyes tanulmányi szintek bizonyítványokban is feltüntetésre kerülnek, aminek
köszönhetően átláthatóbbá és átjárhatóbbá, valamint az európai sztenderdnek megfelelővé válika hazai oktatási és képzési rendszer. Emellett 2015-ben új felnőttképzésiprogramok indulnak ahátrányos helyzetű felnőtt lakosság digitális kompetenciáinak fejlesztése érdekében (20/a),amely készség alapvető munkaerő-piaci elvárásként jelentkezik, valamint az idegen nyelvi
kompetenciák fejlesztéséért, melynek célja a részvevők legalább A1-A2-es szintű
nyelvtudásának elérése. A képzési és tanulást ösztönző munkaerő-piaci intézkedések későbbi
jobb megalapozását és célzását támogatja az OECD Felnőttek Képesség- és
Kompetenciamérésében való magyar részvétel, mely a munkavállalók készségeinek
munkavégzés alatti felhasználására fókuszál. A szakképzés reformjáról – a 6. sz. ország
specifikus ajánlásnak megfelelően – az oktatási ajánlás végrehajtását célzó intézkedéseket
bemutató fejezetben írunk részletesen. Az utóbbi években a segélyezési rendszerben bevezetett
változtatások fő mozgatórugója az volt, hogy mindenki, aki foglalkoztatható, segély helyettmunkából szerezze meg a megélhetéshez szükséges jövedelmet, a szegénységből való
kiemelkedés elsődleges eszköze a munkavégzés legyen. Forrás: MAGYARORSZÁG 2015.
ÉVI NEMZETI REFORM PROGRAMJA
Foglalkoztatottak, munkanélküliek, tartós munkanélküliek száma, aránya
3.2.1. számú táblázat - Nyilvántartott álláskeresők száma és aránya, 15-64 évesek számaév

15-64 év közötti lakónépesség
(fő)

nő
férfi
összesen
fő
fő
fő
2008
740
773
1513
2009
735
597
1332
2010
731
747
1478
2011
713
728
1441
2012
719
728
1447
2013
697
715
1412
2014
675
704
1379
2015
657
683
1340
2016
650
674
1324
Forrás: TeIR, Nemzeti Munkaügyi Hivatal

nyilvántartott álláskeresők száma (fő)
fő
121
119
123
98
102
28
43
44
36

nő
%
16,4
16,2
16,8
13,7
14,2
4,0
6,4
6,7
2,7

férfi
fő
%
122 15,8
129 21,6
105 14,1
78
10,7
82
11,3
35
4,9
43
6,1
47
6,9
37
2,8

összesen
fő
%
243
16,1
248
18,6
228
15,4
176
12,2
184
12,7
63
4,5
86
6,2
91
6,8
73
5,5

33

Álláskeresők aránya

25
20
15
10

5
0
2008

2009

2010

2011
2012
2013
nők
férfiakösszesen

2014

2015

2016

Megállapítható, hogy 2008-2010-ig a 15-19 %-os igen magas arányról 2011-től erősen
csökkenni kezdett a nyilvántartott álláskeresők száma, így aránya a munkaképes korú
lakosságban. Míg 2009-ig a férfi álláskeresők közel egyenlő, illetve nagyobb arányban voltak
jelen, 2010-2012-ig a nők száma nagyobb volt. 2013-óta minimális különbség van csak a nemek
arányában az álláskeresők közt.
2.2. számú táblázat - Regisztrált munkanélküliek száma korcsoport szerint
2008 2009 20102011 2012 2013 2014
nyilvántartottálláskeresők
fő
243
248
228
189
183
169
80
száma összesen
fő
17
15
10
15
10
5
3
20 éves és
fiatalabb
%
7,0
6,0
4,4
7,9
5,5
3,0
3,8
fő
27
37
34
27
32
21
10
21-25 év%11,1 14,9
14,9
14,3
17,5 12,4
12,5
fő
27
23
20
12
21
16
7
26-30 év
%
11,1
9,3
8,8
6,3
11,5
9,5
8,8
fő
22
26
21
25
12
13
9
31-35 év
%
9,1
10,5
9,2
13,2
6,6
7,7
11,3
fő
40
35
30
25
22
20
7
36-40 év%16,5 14,1
13,2
13,2
12,0 11,8
8,8
fő
41
35
34
21
17
17
10
41-45 év%16,9 14,1
14,9
11,1
9,3
10,1
12,5
fő
31
35
38
25
25
20
10
46-50 év%12,8 14,1
16,7
13,2
13,7 11,8
12,5
fő
27
29
29
25
23
15
11
51-55 év%11,1 11,7
12,7
13,2
12,6
8,9
13,8
fő
10
11
12
12
18
24
10
56-60 év
%
4,1
4,4
5,3
6,3
9,8
14,2
12,5
fő
1
2
0
2
3
18
3
61 év felett
%
0,4
0,8
0,0
1,1
1,6
10,7
3,8
Forrás: TeIR, Nemzeti
Munkaügyi Hivatal

2015 2016
95

73

13
13,7
4
42,2
8
8,4
6
6,3
10
10,5
10
10,5
9
9,5
13
13,7
16
16,8
6
6,3

2.5
3,4
14
19,2
5
6,8
4
5,5
7,75
10,5
7
9,5
8,5
11,5
9
12,3
8
11
7.5
10,3

34

Álláskeresők száma (fő)
300
250
200
150

100
50
0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Az álláskeresők száma és aránya egyaránt magas. A munkanélküliséggel leginkább érintett
korosztályok főként 30 év felettiek, de a 21-25 évesek körében is 12,5%, Ezek jelentősen
magasabbak a megyei munkaképes korú lakosságra vonatkozó 2014-es 9,6 %-os, illetve az
országos 7,7%-os munkanélküliségi adatoknál.
Az álláskeresők száma folyamatosan csökken, miközben a településen a közfoglalkoztatottak
létszáma egyre nő. Az elsődleges munkaerőpiacon dolgozókról pontos adat nincs, legutóbbi
2011-es népszámlálás szerint 295 foglalkoztatott férfi és 201 foglalkoztatott nő élt atelepülésen.
3.2.3. számú tábla - A munkanélküliek és a 180 napnál régebben munkanélküliek számaés aránya
nyilvántartott/regisztrált
munkanélküli
180 napnál régebben regisztrált munkanélküliévfőnő férfiösszesennő
2008 115 106
221
812009 106 111
217
78
2010 121
88
209
78
2011
98
78
176
62
2012 102
80
182
74
2013
65
55
120
12
2014
40
40
80
23
2015
44
47
91
27
2016
36
37
73
n.a.
Forrás: TeIR, Nemzeti Munkaügyi Hivatalfő
férfi összesen
56
137
57
135
65
143
37
99
43
117
9
21
16
39
16
43
n.a.
22

%
Nő
70,4
73,6
64,5
63,3
72,5
18,5
57,5
61,4
n.a.

férfi
52,8
51,4
73,9
47,4
53,8
16,4
40,0
34,0
n.a.

összesen
62,0
62,2
68,4
56,3
64,3
17,5
48,8
47,3
30

35

180 napnál régebben munkanélküliek aránya

80
70
60

50
40
30
20
10
0
2008

2009

2010

2011
2012
2013
nők férfiak összesen

2014

2015

2016

A 180 napnál régebben regisztrált munkanélküliek aránya jelentős, 60% körüli volt 2012-ig, majd
2013-ra jelentősen lecsökkent, mintegy 17,5 %-ra. A nemek közti különbség is jelentős. 2012-i,
2010 kivételével a nők közt magasabb, 65-70%-os is volt a 180 napnál régebben regisztráltak aránya,míg a férfiak körében 60-65% körüli volt. 2013-ra közel ugyanakkora számban és arányban volt
jelen mindkét nem a mutató tekintetében.
3.2.4. számú táblázat - Pályakezdő álláskeresők száma és a 18-29 éves népesség száma
18-29 évesek száma
Nyilvántartott pályakezdő álláskeresők száma
év

nő

férfi

összesen

fő
fő
fő
fő
2008
155
177
332
10
2009
156
164
320
15
2010
165
161
326
16
2011
161
157
318
13
2012
157
161
318
18
2013
144
166
310
2
2014
143
172
315
6
2015
146
167
313
4
2016
n.a.
n.a.
22
Forrás: TeIR, Nemzeti Munkaügyi Hivatal

nő

Férfi
%
6,5%
9,6%
9,7%
8,1%
11,5%
1,4%
4,2%
2,7%

fő
12
13
7
11
15
4
11
9

%
6,8%
7,9%
4,3%
7,0%
9,3%
2,4%
6,4%
5,4%

összesen
fő
22
28
23
24
33
6
17
13

%
6,6%
8,8%
7,1%
7,5%
10,4%
1,9%
5,4%
4,2%

36

Pályakezdő álláskeresők száma

14,00%
12,00%

10,00%
8,00%
6,00%
4,00%
2,00%
0,00%
2008

2009

2010

2011
nők

2012
férfiak

2013

2014

2015

2016

A pályakezdő álláskeresők aránya 2008-2011-ig 6-8% körül mozgott, majd a kiugró 2012-es
10,1%-ról 2013-ra igen alacsonyra, 1,9%-ra csökkent. Jellemzően éveken át a nők arányanagyobb volt a pályakezdő álláskeresők közt.
3.2.5. számú táblázat - Alacsonyan iskolázott népességév

15 éves és idősebb
lakosság száma összesen

15-X éves legalábbáltalános iskolát
végzettek számaáltalános iskolai végzettséggel nem
rendelkezők 15-x évesek számaösszesenösszesenÖsszesen

nő

férfi

fő
fő
fő
2001
2359
1227 1132
2011
1764
940 824
Forrás: TeIR, KSH Népszámlálás

fő
1438
1549

nő

férfi

nő

férfi

fő
fő
fő
%
fő
%
fő
%
722 716 921 39,0% 505 41,2% 416 36,7%
824 725 215 12,2% 116 12,3% 99 12,0%

3.2.6. számú táblázat - Regisztrált munkanélküliek száma iskolai végzettség szerint
A nyilvántartott álláskeresők megoszlása iskolai
végzettség szerint
nyilvántartott
8 általánosnálálláskeresők száma
8 általánosnál
évmagasabbösszesenalacsonyabb
8 általános
iskolaivégzettség
végzettség
Fő
fő
%
fő
%
fő
%
2008
243
19
7,8
121
49,8
103
42,4
2009
248
20
8,1
120
48,4
108
43,5
2010
228
18
7,9
109
47,8
101
44,3
2011
176
13
7,4
76
43,2
87
49,4
2012
237
18
7,6
98
41,4
121
51,1
2013
243
17
7,0
104
42,8
122
50,2
2014
117
8
6,8
55
47,0
54
46,2
2015
91
7
7,7
46
50,5
38
41,8
2016
73
7
9,6
33
45,2
33
45,2
Forrás: TeIR, Nemzeti Munkaügyi Hivatal37

Munkanélküliek iskolai végzettsége (fő)
300
250
200
150
100
50
0

19

20

18

13

18

17

2008

2009

2010

2011

2012

2013

8 általánosnál alacsonyabb végzettség

8 általános

8
2014

7
2015

7
2016

8 általánosnál magasabb iskolai végzettség

A foglalkoztatással kapcsolatos adatokból általában kitűnik, hogy az alacsony iskolai
végzettséggel rendelkezők aránya magasabb a munkanélküliek körében, de Katymár települését
tekintve láthatjuk, hogy a 8 általánosnál magasabb végzettséggel rendelkezők aránya is 40-50%
között mozog (a 8 általánossal rendelkezők aránya is ekkora), tehát a szakképzett munkaerőnek
is komoly problémát jelent elhelyezkedni a munkaerőpiacon.
A munkaerő-piaci helyzet súlyosságát nemcsak a munkanélküliek magas száma, hanem az is
jelzi, hogy az érintettek többsége hosszú ideig marad munka nélkül. A tartós munkanélküliek
többsége esetében nagyon kevés az esély, az önálló (támogatás nélküli) elhelyezkedésre.
Jellemző és figyelmeztető adat, hogy a munkanélkülivé válók többsége már nem először kerül
a nyilvántartásba, tehát visszatérő. Kialakult egy réteg, amely ha talál is munkát, akkor is csak
rövid ideig tudja megtartani állását. Az életkor növekedésével nő a tartós munkanélküliség
valószínűsége. Az elhelyezkedés szempontjából a leginkább veszélyeztetettek az 50 év
felettiek.
3.2.7. számú táblázat - Felnőttoktatásban résztvevők
Nem állnak rendelkezésre adatok.
3.2.8. - Felnőttoktatásban résztvevők száma középfokú iskolában
A településen/településről általános iskolai, középfokú, szakiskolai, szakközépiskolai vagy
gimnáziumi felnőttoktatásban nem vettek részt az elmúlt években.
3.2.9. számú táblázat - Közfoglalkoztatásban résztvevők számaév

Közfoglalkoztatásb
an résztvevők
száma

Közfoglalkoztatásban
résztvevők aránya atelepülés aktív korú
lakosságához képest

Közfoglalkoztatásban
résztvevő romák/cigányok
száma

Közfoglalkoztatásban
résztvevők romák aránya az
aktív korú roma/cigány
lakossághoz képest

2010

65

5%

n.a.

n.a.

2011

40

3%

n.a.

n.a.

2012

65

5%

n.a.

n.a.

2013

88

7%

n.a.

n.a.

2014

98

7%

n.a.

n.a.

2015

124

10%

n.a.

n.a.

2016

64

22%

n.a.

n.a.

Forrás: Helyi adatgyűjtés

38

Közfoglalkoztatottak száma (fő)

140
120
100
80
60
40
20
0
2010

2011
2012
Közfoglalkoztatottak száma

2013
2014
2015
Közfoglalkoztatott romák száma

2016

A hátrányos illetve halmozottan hátrányos helyzetű álláskeresők mellett nagyszámú, nem acélcsoportba sorolt álláskeresőnek, munkanélkülinek is nyújt megoldást a közfoglalkoztatás. A
munkanélküliségi adatok mérséklődtek az elmúlt években mindkét nem, minden korosztály és
minden iskolai végzettségi kategória terén. (3.2.1-től 3.2.6-os táblázatig) Ugyanakkor aközfoglalkoztatás az átlagnál sokkal alacsonyabb jövedelmet biztosít, minimális megélhetést és
korlátozott körülményeket adva.
Az elmúlt években a regisztrált álláskeresők száma bizonyos mértékben fordítottan arányos aközfoglalkoztatásban résztvevők számával. Az elsődleges munkaerőpiacon nehézelhelyezkedni. A településeken jellemzően az önkormányzatok a legnagyobb munkaadók.
A 2016-os évben jelentősen mérséklődött a regisztrált álláskeresők száma, ennek oka
feltételezhetően 3 jelenség: A környékbeli nagyobb munkaadónak számító Sole-Mizo Zrt.
bácsbokodi tejüzemének bővítése, a mélykúti HUNENT Víziszárnyas Feldolgozó Zrt. mélykúti
telephelyének létrejötte, a foglalkoztatáspolitika - az álláskeresőket közfoglalkoztatásból azelsődleges munkaerőpiacra terelő – intézkedései, illetve a település demográfiájára jellemző
elnéptelenedés.

3.3 Pénzbeli és természetbeni szociális ellátások, aktív korúak ellátása,
munkanélküliséghez kapcsolódó támogatások

A segélyezési rendszer átalakítása során egységessé válik a szétaprózódott szociális
segélyezési rendszer. 2015. március 1-jétől az átalakítást követően az állam és azönkormányzat segélyezéssel kapcsolatos feladatai és a felelősségi körök egyértelműen
elválnak, a segélyezési rendszer átláthatóbbá válik, amely így megfelelőbben reagál a helyi,
térségi problémákra, valamint jobb lefedettséget biztosít a helyben lakó rászorultak számára.
Az állami felelőségi körben kötelezően biztosítandó ellátások szabályait továbbra is a szociális
törvény tartalmazza. Ezen ellátások megállapítása és folyósítása egységesen járási hatáskörbe
kerül, finanszírozásuk teljes mértékben a központi költségvetésből történik. A kötelezően
biztosítandó ellátások járási szintre emelésével elősegíthető az országosan egységes
jogalkalmazási és segélyezési gyakorlat. Az önkormányzatok által biztosítandó ellátások
jogosultsági feltételeit, összegét az önkormányzatok állapítják meg, ezáltal az önkormányzatok
lehetősége nő a helyi közösség szociális biztonságának erősítésére, a szociális segélyek
megfelelő biztosítására. Az ellátások finanszírozását az önkormányzatok elsősorban saját
adóbevételeikből teremthetik meg, emellett a központi költségvetés továbbra is támogatja az
39alacsony adóerő-képességű települések szociális feladatainak ellátását. A finanszírozási
rendszer kiemelten támogatja a forráshiányban szenvedő településeket azáltal, hogy a központi
forrást közöttük az adóerő-képességük szerint sávosan osztja el, több forrást biztosítva az
alacsony adóerő-képességű önkormányzatok számára. Azoknak az önkormányzatoknak,
amelyek a rászorulók ellátását az adóerő-képesség alapján biztosított forrás felhasználásával
sem tudják megfelelően biztosítani, pályázati úton lehetőségük lesz rendkívüli támogatást
igényelni. Forrás: MAGYARORSZÁG 2015. ÉVI NEMZETI REFORM PROGRAMJA
3.3.1. számú táblázat - Álláskeresési segélyben részesülők száma
15-64 év közötti
segélyben részesülők
évsegélyben részesülők %lakónépesség száma
fő
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017

1513
1332
1478
1441
1352
1322
1422
1340
1376
1340

30
31
18
0
1
2
2
4
4,25
5,75

2,0
2,3
1,2
0,0
0,1
0,2
0,1
0,4
0,3
0,4

Segélyezettek száma (fő)

1600
1400
1200
1000
800
600
400
200
0
2008

2009

2010
2011
15-64 évesek

2012
2013
2014
2015
Segélyben részesülők száma

2016

2017

3.3.2. számú táblázat - Járadékra jogosultak száma
nyilvántartott álláskeresők számaálláskeresési járadékra jogosultak
év
fő
fő
%
2008
243
29
11,9
2009
248
31
12,5
2010
228
30
13,2
2011
176
14
8,0
2012
178
7
3,9
2013
129
2
1,6
2014
95
9
9,5
2015
91
6
6,6
2016
73
6
8,2
40

Álláskeresési járadékra jogosultak aránya (%)
14
12
10
8
6
4
2
0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

A nyilvántartott (csökkenő létszámú) álláskeresők körében a járadékra illetve segélyre
jogosultak és az azt igénybe vevők száma is egyaránt csökken. Problémát jelent a
munkanélküliség, az álláskeresési járadékra való jogosultság sokszor nehezen elérhető amunkalehetőségek hiánya miatt is. A jogosultságokról az 1991. évi IV. törvény a foglalkoztatáselősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról ír. További probléma kis arányban nyilvántartottálláskeresők munkavállalási szándékának hiánya is, nem motiváltak, nincs hivatalos
jövedelmük.
3.3.3. számú táblázat- Rendszeres szociális segélyben és foglalkoztatást helyettesítő
támogatásban részesítettek száma

év

Foglalkoztatást helyettesítő
Azoknak a száma, akik
támogatás (álláskeresési
30 nap munkaviszonyttámogatás)
nem tudtak igazolni és
15-64 évesek %munkanélküliek az FHT jogosultságtól
fő
elesettában%-ábanrendszeres szociális
segélyben részesülők
fő

2008 58
4%
n.a.
n.a.
2009 86
6%
n.a.
n.a.
2010 98
7%
n.a.
n.a.
2011 222%
91
52%2012 151%40
22%2013 131%
44
70%2014 161%
38
44%2015 111%
30
33%2016 n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
Forrás: TeIR, Nemzeti Munkaügyi Hivatal

n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
3
3
4
n.a.
n.a.

Azoknak a száma,akiktől helyiönkormányzati
rendelet alapján
megvonták atámogatást

n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.

41

3.4 Lakhatás
3.4.1. számú táblázat - Lakásállományévösszeslakásáll
omány
(db)

bérlakásállomány
(db)

ebből
elégtelenlakhatási
körülménye
ket biztosító
lakások
száma
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017

991
990
990
990
904
904
904
904
904
904

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

5
5
5
5
5
5
5
5
5
5

egyéb
lakáscélra
használt
nem
lakáscélú
ingatlanok(db)szociális
lakásállom
ány (db)
ebbőlelégtelenlakhatási
körülményeketbiztosító
lakások
száma
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

ebből
elégtelenlakhatási
körülménye
ket biztosító
lakások
száma
5
5
5
5
5
5
5
5
5
5

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

ebből
elégtelenlakhatási
körülményeketbiztosító
lakások
száma
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Forrás: TeIR, KSH Tstar, önkormányzati adatok
Az elvándorlás és az elöregedés és a halálozások miatt a településen nő az elhagyatott,elöregedett, elértéktelenedett házak száma, fenntartásukról senki sem gondoskodik, állapotuk
hirtelen csökken, tulajdoni viszonyuk gyakran tisztázatlan.
Az önkormányzati törvény az önkormányzatok ellátandó feladatai között rögzíti a lakás (éshelyiség) gazdálkodást. A törvény rögzíti az önkormányzatok számára a hajléktalanság
42megelőzésének, és a területükön hajléktalanná vált személyek ellátásának és rehabilitációjának
kötelezettségét 2013. január 1-jétől.
Bérlakás-állomány: Önkormányzatunk összesen 5 db összkomfortos önkormányzati
bérlakással rendelkezik. Az önkormányzati lakáshoz jutás kérelem alapján kerül elbírálásra.
3.4.3. számú táblázat - Támogatásban részesülők
év

lakásfenntartási támogatásban
részesítettek száma

adósságcsökkentési támogatásban részesülők
száma

2008

238

0

2009

224

0

2010

221

0

2011

241

0

2012

208

0

2013

181

0

2014

159

0

2015

165

0

Forrás: TeIR, KSH Tstar
3.4.3-b) táblázat Települési lakhatási támogatásban részesülők
év

települési lakhatási támogatásban
részesítettek átlagos havi száma

adósságcsökkentési támogatásban részesülők
száma

2016

61

0

2017

55

0

2018

48

0

Támogatásban részesülők (fő)
300
250
200
150

100
50
0
2008

2009

2010

Lakásfenntartási támogatások

2011

2012

2013

2014

2015

Adósságcsökkentési támogatások

Lakásfenntartási támogatás
A lakásfenntartási támogatás szabályai 2015. március 1-jétől kikerültek a Szociális törvényből.
Ezen időponttól kezdődően a támogatás ebben a formában nem állapítható meg. Azoknak azügyfeleknek a jogosultsága, akik 2015. március 1. napja előtt kérelmezték a lakásfenntartásitámogatást a következőképpen alakul:
43

- ha az ellátásra való jogosultságot 2014. december 31-ig megállapították, akkor az ügyfél akorábbi szabályoknak megfelelően 1 év időtartamra jogosult a támogatásra,- ha a jegyző 2015. január 1. napját követően döntött a támogatásra való jogosultságról, akkor
a támogatás csak 2015. február 28-áig jár.
A Katymár Községi Önkormányzat a települési támogatás keretében továbbra is biztosíttámogatást a lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez.
A táblázatban és a diagramon látható, hogy 2014-ig évről-évre csökken a lakásfenntartásitámogatásban részesülők száma, majd a 2015-ös évben újra megnövekszik.

3.5 Telepek, szegregátumok helyzete

Katymár szegregátumok
lehatárolása

Mutató
megnevezése

Katymár
összesenSzegregátum_1. Szegregátum_2. Szegregátum_3. Szegregátum_4.
(Dózsa Gy. u. - Petőfi
(Kolozsvári u. - Ady
E. u. - közig. határ Kossuth L. u.)

S . u. - Szent I. király
u. - Gróf Széchenyi I.
u.)(Bajai u. - Zombori u.
- közig. határ)(Virág u. - Magyar u. Vasút u. - Béke u.)Lakónépesség
2 359
88
96
68
146
száma
Legfeljebbáltalános iskolai
végzettséggel
rendelkezők
56,3
75,5
68,0
70,7
67,0
aránya az aktív
korúakon (15-59
évesek) belül
Rendszeres
munkajövedelemm
el nemrendelkezők
56,8
66,0
70,0
65,9
60,4
aránya az aktív
korúakon (15-59
évesek) belül
Legfeljebbáltalános iskolai
végzettséggel
rendelkezők és
rendszeres
38,2
54,7
54,0
56,1
50,6
munkajövedelemm
el nemrendelkezők
aránya az aktív
korúakon belül
Szegregátumként az az egybefüggő terület került megjelölésre, ahol a népesség (az intézetekben lakó
népesség nélkül) meghaladja az 50 főt és a kijelölt terület egészére a szegregációs mutató 50 %-nál
magasabb értéket mutat.
Táblázat és térképek: Forrás: 2001. évi népszámlálás

44

Szegregátum_1.

Szegregátum_2-4.

45

A településen a KSH 2001-es népszámlálása szerint a fenti területek számítanak szegregátumnak.
Ugyanakkor mára a település szinte összes utcájában, - annak frekventáltságától és társadalmiösszetételétől függetlenül – találhatóak elhagyatott házak, leomlott, lebontott ingatlanokkal. Ezek
tulajdoni viszonyai sokszor tisztázatlanok, nehezen kideríthetőek.

3.6 Egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférésAz egészségügy területén a Kormány kiemelt célja az állampolgárok egészségi állapotának
javítása, az egészségben eltöltött életévek növelése, a területi egészség-egyenlőtlenségek
csökkentése, valamint az egészségügy működési hatékonyságának és a megfelelő hozzáféréslehetőségének javítása. Az Eurostat adatai alapján 2004. és 2012. között nőtt a születéskor
várható élettartam. A lakosság egészségi állapotának javítása érdekében több, nemzetközi
szinten is elismert kormányzati intézkedés született. A fontosabbak között említhetjük anépegészségügyi termékadó bevezetését, a nemdohányzók védelméről szóló törvényszigorítását, az élelmiszerekben lévő transz-zsírsavak megengedhető legnagyobb
mennyiségét, valamint a közétkeztetésre vonatkozó szigorúbb táplálkozás-egészségügyielőírásokat érintő szabályozást. A Kormány elkötelezett az egészségügyi ellátórendszer
népegészségügyi fókuszú átalakításában. Az egészségügyi alapellátási rendszer új alapokra
helyezése jelenleg folyamatban van. Cél egyrészt vonzóvá tenni az orvosok számára aháziorvosi pályát, másrészt megerősíteni ezen ellátási formát oly módon, hogy az alapellátási
kompetencia keretein belül a háziorvosok minél szélesebb körben képesek legyenek ellátást
nyújtani a betegek számára, tehermentesítve ez által a járó- és fekvőbeteg ellátást. A háziorvosi
alapellátás területi egyenlőtlenségeinek csökkentése céljából a leghátrányosabb helyzetű
kistérségek településeire kiterjedő ellátási kötelezettséggel működő háziorvosi szolgálatokat
már jelenleg is 50 %-kal magasabb fix összegű díjazás illeti meg, illetve az ún. Praxis
programok, a praxisváltás program, valamint a háziorvosok számára nyújtott letelepedésitámogatás eredményeként számottevően javult az addig betöltetlen praxisokban az ellátás. A
háziorvosi alapellátást és a „kapuőr” funkciót számos intézkedés segíti, így a teljesítmény
alapú finanszírozás bevezetése, a prevenció erősítését célzó egészségfejlesztő irodák (EFI)
létrehozása. 2013 ősze óta 61 egészségfejlesztési iroda jött létre (ebből 20 a leghátrányosabb
helyzetű kistérségekben, és 41 olyan régiókban, ahol az egy főre jutó GDP kevesebb az EU-25
46

átlagának 75%–ánál). A hatékonyság növelése folyamatosan jelen lévő, kiemelt prioritása az
egészségpolitikának, ami az ellátórendszer strukturális átalakításában és a gyógyszerügy
területén (generikus árverseny támogatása, hatóanyag felírás meghatározott körben)
egyaránt érvényesül. A járó beteg szakellátás folyó finanszírozási arányához képest több
fejlesztési forráshoz jutott, valamint hangsúlyosabban jelennek meg az intézményrendszer
egészét érintő hatékonyságjavító fejlesztések, melyeknek hatása a beruházások(egészségpólusok és onkológiai centrumok fejlesztése, intézményi funkcióváltások,párhuzamos kapacitások megszüntetése, korszerű diagnosztika fejlesztése) befejezését
követően lesz érzékelhető. Az egészségügyi szakellátás finanszírozási rendszerének átalakítása
jelenleg folyik. Ennek célja egy fenntartható, költségvetési egyensúlyi állapotot tükröző, jólműködő intézményrendszer. Az egészségügyi ellátásokhoz való egyenlő hozzáférést gátló„hálapénz” gyakorlatának felszámolásában is fontos mérföldkőnek számítanak ezek az
intézkedések.
Intézkedések.
A szegregátumok helyzetének javítására a Katymár Községi Önkormányzat 2016-2017 évben
pályázatot készített, nyújtott be és nyert el az EFOP-1.6.2-16, Szegregált élethelyzetek
felszámolása komplex programokkal ESZA és EFOP-2.4.1-16 Szegregált élethelyzetek
felszámolása komplex programokkal ERFA pályázati kiírásokra, melyeket 2018.05.01-es és
2019.02.01-es kezdéssel valósít meg.
Az ESZA finanszírozású program szociális felzárkóztatást valósít meg. Célcsoportja a 16-54
éves, a KSH igazolás szerinti 1-es számú szegregátumban élő lakosság. A program
komplexitása révén a jelenlétalapú szociális munka mellett egyéni és családi fejlesztési tervek
segítségével, a társasági élet felpezsdítésével, rendezvényekkel és különféle programokkal,
képzésekkel igyekszik a felzárkózást segíteni. Az 1.6.2 és 2.4.1 számú projektek egymás nélkül
nem valósíthatóak meg. Az ERFA finanszírozású program a szegregátumból integrált
környezetbe való költözést támogatja szociális bérlakások építésével, a szolgáltatások aszegregátumban élők számára könnyebb hozzáférhetőséget, alapvető szociális szükségletekhez
való hozzáférést, valamint a közösségi élethez, sporthoz infrastruktúrát biztosítva.

47

3.6.1. számú táblázat – Orvosi ellátás

Csak felnőttek
házi gyermekorvosok
részére szervezettéváltal ellátott
háziorvosi
szolgálatok száma
szolgáltatások száma
2008
2
0
0
2021
2
0
0
A településen évek óta 2 háziorvosi szolgálat működik, külön házi gyermekorvosi szolgáltatásnem.
3.6.2. számú táblázat - Közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkezők számaFelnőttek és gyermekek részére
tervezett háziorvosi szolgálatok
száma

év
közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkezők száma
2008
178
2009
183
2010
141
2011
142
2012
118
2013
124
2014
106
2015
113
2016
97
Forrás: TeIR, KSH Tstar
Közgyógyellátotttak száma (fő)
200
180
160
140
120
100
80
60
40
20
0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

3.6.3. számú táblázat - Ápolási díjban részesítettek számaévápolási díjban részesítettek száma
2008
8
2009
10
2010
10
2011
8
2012
5
2013
4
2014
7
2015-2018n.a.
Forrás: TeIR, KSH Tstar
48

Ápolási díjban részesülők száma (fő)
12
10
8
6
4
2
0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

A településen a közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkezők, illetve az ápolási díjra jogosultak
számában viszonylagos csökkenése tapasztalható.
A lakosság az alap egészségügyi és szociális közszolgáltatások egy részét helyben eléri. Az
Önkormányzat minden kötelező feladatát ellátja, megjelenő lakossági igények alapján önként
vállalt feladatokkal egészíti ki az ellátó rendszerét.
A népesség egészségügyi helyzetére jellemző, hogy egyes népbetegségek, mint a magas
vérnyomás, a szív- és érrendszeri elváltozások a népesség közel negyedét érinti. Az
emésztőszervi és az anyagcsere betegségek aránya is magas. A háziorvosi egészségügyi
statisztikák alapján megállapítható, hogy az ún. belgyógyászati megbetegedések fordulnak elő
leggyakrabban (magas vérnyomás, különböző szívbetegségek, anyagcsere-kórképek,cukorbetegség, rosszindulatú daganatok). A gyermekek esetében továbbra is az asztma, azáltalános immunrendszer elváltozásai, a bőr speciális immunrendszerének gyulladásos állapota,valamint a táplálkozási és anyagcsere megbetegedések a legjellemzőbbek.
Alakosság az alap egészségügyi és szociális közszolgáltatások többségét helyben eléri. Az
Önkormányzat minden kötelező feladatát ellátja, megjelenő lakossági igények alapján önként
vállalt feladatokkal egészíti ki az ellátó rendszerét.
a) az egészségügyi alapszolgáltatásokhoz, szakellátáshoz való hozzáférés
A településen kizárólag háziorvosi ellátás működik. A háziorvosi tevékenységet két orvos látja
el. Védőnői szolgálat Bácsborsód községgel együtt egy fő védőnővel működik, aki heti négy
napot tölt a településen. Fogorvosi ellátás Bácsbokodon biztosított a lakosság számára.
A háziorvosi, házi-gyermekorvosi és hétvégi ügyelet Bácsalmáson illetve Baján található.
A személyes gondoskodást nyújtó szociális szolgáltatásokhoz az Önkormányzat biztosítja azállampolgárok számára az egyenlő esélyű hozzáférést. Az Önkormányzat a szociálisan
rászorultak részére az alábbi személyes gondoskodást nyújtó ellátásokat biztosítja:Szociális alapszolgáltatások:- a) jelzőrendszeres házi segítségnyújtás- b) házi segítségnyújtás
- c) családsegítés- d) étkeztetésA családsegítés a Térségi Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat által biztosított.
b) prevenciós és szűrőprogramokhoz (pl. népegészségügyi, koragyermekkori kötelező
szűrésekhez) való hozzáférés49

A népegészségügyi, koragyermekkori kötelező szűrésekhez való hozzáférés a lakosság számára
biztosított (helyben, illetve Baján).
Fogászati szűrést az iskola-egészségügyi feladatok közt a körzeti fogorvos végzi, mely sajnos
Bácsbokodon, 12 km-re Katymártól van. A településen évek óta nincs helyben fogorvos.
c) fejlesztő és rehabilitációs ellátáshoz való hozzáférés:Baján biztosított az egyszerűbb rehabilitációs ellátáshoz való hozzáférés – gyógytornászok
által. A fejlesztő ellátáshoz való hozzáférés elérhetőségét a támogató szolgáltatás biztosításával
segítjük elő a rászorultak részére.
d) közétkeztetésben az egészséges táplálkozás szempontjainak megjelenése
Az önkormányzat minden köznevelési intézményben megszervezi a közétkeztetést, amely
megfelel az érintett korosztály egészséges étrendjére vonatkozó elvárásoknak.
e) sportprogramokhoz való hozzáférés
A településen működik a Katymári Sportegyesület.
„Az egyesület célja, a sport, a labdarúgás, a testedzés, a testmozgás biztosítása, népszerűsítése.
Tevékenysége során az egyesület támogatja a községben működő labdarúgó csapatokat,elősegíti a község labdarúgó életének fellendítését, a sporthagyományok ápolását. ameghatározott célok érdekében az egyesület biztosítja tagjainak a rendszeres egyesületi élethez
szükséges feltételeket, a tagok támogatásának és szakértelmének felhasználásával részt vesz aközség labdarúgó életében, sportszervezetként ellátja a csapatok bajnokságban történő
indításával kapcsolatos szervezési és egyéb feladatokat, együttműködik a sportszervezetekkel
és labdarúgó szövetséggel.”f) személyes gondoskodást nyújtó szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés
A személyes gondoskodást nyújtó szociális szolgáltatások helyben mindenki számára
elérhetőek, viszont a nem alapvető szolgáltatások, szakellátások elérésében komoly problémák
mutatkoznak. Ennek okai a szolgáltatások hiányosságai, az informálatlanság, a hátrányos
földrajzi helyzetből adódó nehézségek. Sok intézmény messze, korlátozott kapacitással, autóvalés tömegközlekedést használva is nehezen közelíthető meg településünkről.
g) hátrányos megkülönböztetés, az egyenlő bánásmód követelményének megsértése aszolgáltatások nyújtásakor
A települési ellátórendszer elemei mindenki számára hozzáférhetők, egységes, egymásra épülő
szolgáltatásokat nyújt folyamatos és megbízható módon. Az ellátórendszer hatásosságát és
hatékonyságát eredményezi az is, hogy az egészségügyi, az oktatási- közművelődési-, sport- és
a foglalkoztatási intézmények, szervezetek a szakmai programjuk megvalósítása során
együttműködnek.
Az Önkormányzattal szemben a közszolgáltatások nyújtása során hátrányos megkülönböztetés,az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt panasz soha nem érkezett.
h) pozitív diszkrimináció (hátránykompenzáló juttatások, szolgáltatások) a szociális és az
egészségügyi ellátórendszer keretein belül
A pénzbeli ellátások és a közszolgáltatások szervezése során pozitív diszkriminációval segítjük
a célcsoporthoz tartozókat.

50

Ilyen a beiskolázási segély, a gyermekeknek biztosított Mikulás ünnepség idős egyedül élőkszámára biztosított hulladékgazdálkodási díjkompenzáció és a minden évben megrendezésre
kerülő Idősek Napja

3.7 Közösségi viszonyok, helyi közélet bemutatása
Magyarországon a közművelődés és kultúra évek óta finanszírozási gondokkal küzd, emiatt aművelődési központok, könyvtárak egyre nehezebb körülmények között tudnak működni. Az
intézmények működésének racionalizálása elkerülhetetlen feladata az intézményfenntartóönkormányzatnak, miközben a fejlesztés, korszerűsítés is egyre égetőbb feladat. A közösségiélet színterei sokrétűek, ilyenek a lakóközösségek, a munkahelyek, önkormányzati
intézmények, a templomok, a civil szervezetek. A művelődésre, kikapcsolódásra a települési
rendezvények, a művelődési ház és a könyvtár ad lehetőséget.
Integrált Közösségi és Szolgáltató Tér 2013. április 12-től működik településünkön. Az IKSZT
célja, hogy a település kulturális életét fellendítse, megfelelő helyet biztosítson a programok,
rendezvények, foglalkozások számára, továbbá, hogy megteremtse a feltételeket a közösségek
kialakulásához, működéséhez, fejlődéséhez. A katymári IKSZT a település lakosai számára
minden korosztálynak megfelelően szolgáltat programokat az óvodásoktól az időskorúakig,
hatékonyan működik együtt a település többi intézményével. A rendezvények lebonyolításábannagy szerepet játszanak az anyagi tényezők, a település népességmegtartó képessége gyenge.
Az ebben nyújtott segítségek jó hatást gyakorolhatnak a falu közéletére, kulturális
tevékenységére.

Katymár – rendezvények
JanuárÚjévi koncert - a helyi Horvát és Német Nemzetiségi Önkormányzat szervezi minden év
januárjában
Február
Prélók – a helyi Horvát Nemzetiségi Önkormányzat szervezi a hagyománynak megfelelően.
Farsangi bál – a helyi általános iskola szervezi minden évben a diákjai számára
Svábbál Március
Március 15. – Településünk minden évben községi ünnepséget szervez ezen a napon az iskolaközreműködésével.
ÁprilisHúsvét – településünk eme községi rendezvény keretében a falu központjában feldíszít húsvéti
díszekkel néhány fát
Költészet napja – Költészet napját minden évben tartunk. Néhány éve már a Polgármesteri
Hivatal előtti téren tartjuk, ahol egy kis műsor után lakosoknak idézeteket, versrészleteket
adunk át.

51

MájusFalunap – Katymár Községi Önkormányzat szervezésében kerül minden évben
megrendezésre, ahol a vendégek kulturális és sportprogramokon vehetnek részt.
Bunyevác nap – a helyi Horvát Nemzetiségi Önkormányzat szervezi, ahol a horvát
tánccsoportok, zenekarok mutatják be hagyományaikat.
Június
Szent Iván éj – A katymári székhelyű Segítőház szervezi a Szent Iván éjt, melynek keretébena résztvevők jósoltathatnak, vetélkedőkön vehetnek részt, valamint tábortüzet is gyújthatnak.
JúliusNyugdíjas népzenei találkozó – A környező települések nyugdíjas csoportjai találkoznak,
bemutatják új repertoárjukat. Vacsorával és bállal zárul a találkozó.
Augusztus
Duzijance – Neven Bunyevác Kulturális Egyesület rendezi meg minden évben a bunyevác
arató ünnepséget. Ennek során bunyevác hagyományos táncokat mutatnak be és énekeket adnak
elő.
Katymárról Elszármazottak Találkozója – Katymár településén évente kerül megrendezésre
ez az esemény, amelyre a Katymárról elszármazott személyeket, családokat várjuk.
Pogácsafesztivál – a Könyvtár Beszélgetőköre szervezi, a legkülönbözőbb pogácsafélék és
helyi ételkülönlegességek ismerhetők meg hazánkból és külföldről egyaránt.
Szeptember
Szüreti felvonulás – őszköszöntő ünnep
Itthon vagy Magyarország, Katymár szeretlek! – helyi, játékos műveltségi vetélkedő
OktóberIdősek napja – Önkormányzatunk minden évben a 62 éven felüli lakosát meghívja. Az
óvodások és iskolások műsora mellett, közösségi igényre alapozva ismertebb előadót is meghív,a műsor után pedig ajándékcsomaggal kedveskedünk az időseknek.
NovemberMárton nap – Német Nemzetiségi Önkormányzat szervezi meg minden évben a Márton napot
egy kis vendéglátással. A gyerekek és felnőttek lampionokkal vonulnak fel, rövid jelenetben
mutatják be Szent Márton életét.
Erzsébet-Katalin bál – A helyi Nyugdíjas klub szervezi minden évben az Erzsébet-Katalinbált, melynek keretében megünneplik Erzsébetet és Katalint.
52

December
Mindenki karácsonya – közösségi összefogással, a helyi civil szervezetek rendezik meg azünnepséget, amelyen a lakosságot megvendégelik, a rászorulók részére adományokat osztanak
szét.
Adventi hétvégék – a falu központjában felállított koszorún közösen gyújtjuk meg az éppen
aktuális gyertyát. Köszöntő beszéddel és műsorral készülünk hetente.
Materice i Oci – Bunyevác anyák és apák napja
Helyi közösségi szolidaritás megnyilvánulásai
Az Önkormányzat a minden évben többszöri alkalommal természetbeni támogatással segíti akatymári nyugdíjasokat és gyermekeket is.
A helyi kötelező közszolgáltatási feladatok megszervezése, a humán szolgáltatások, a szociálisés gyermekjóléti ellátások, a település üzemeltetési feladatai, a közterületek tisztántartása
biztosított. Az állampolgárok számára elérhetőek, megfelelő színvonalon működnek és minden
jogos igényt kielégítenek. Az egyes feladatok ellátása során együttműködik nem önkormányzati
fenntartású intézményekkel, civil szervezetekkel, gazdasági társaságokkal, a történelmi
egyházakkal és egyéb szervezetekkel.
A közszolgáltatások esetében folyamatos cél az ellátás minőségének további javítása, aszolgáltatási biztonság megteremtése, illetve fenntartása, az érintett szolgáltatások
megfizethetősége, egyben a közszolgáltatások fenntartása.
Az állampolgárok életminősége az élhető mindennap alapfeltételeit tartalmazza, ide tartoznak
a fizikai környezettel kapcsolatos tényezők és az ún. humánszolgáltatások a gyermekjóléti, aszociális, egészségügyi, óvodák, közművelődési, sport egyéb szabadidős tevékenységek.
Alapvető cél az állampolgári elégedettség, a jó közérzet elérése, fenntartása.

3.8 A roma nemzetiségi önkormányzat célcsoportokkal kapcsolatos
esélyegyenlőségi tevékenysége, partnersége a települési önkormányzattal
A Katymári Roma Nemzetiségi Önkormányzat és a Katymári Önkormányzat együttműködése
évek óta tart. Közös Szociális Földprogram került lebonyolításra immár 3. alkalommal.
A Katymári Horvát Nemzetiségi Önkormányzattal és a Katymári Német NemzetiségiÖnkormányzattal szintén együttműködésben áll az önkormányzat. A 2011-es népszámláláson
183 fő vallotta magát német, 88 fő horvát, 50 fő cigány (roma illetve beás), illetve 18 fő szerb
származásúnak.
Az önkormányzat segítséget nyújt a 3 nemzetiségi önkormányzatnak működésükben,
rendezvényeik lebonyolításában, a környék kulturális értékeinek és népességének,hagyományainak megőrzésében segítve. Ezen tevékenység fokozása jó hatást gyakorolhat ahelyi közéletre és demográfiai mutatókra.

53

3.9 Következtetések:meghatározása.

-

-

-

-

-

-

-

problémák

beazonosítása,

fejlesztési

lehetőségek

A mélyszegénységben élők és a romák helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során
településünkön
beazonosított problémák
fejlesztési lehetőségek
Alacsony iskolázottság- Képzések, releváns, használható
szakképesítésekhez, szakmákhoz,
jogosítványokhoz és más, főként azelsődleges munkaerőpiacon való
elhelyezkedéshez hozzásegítő
tudáshoz való segítés- Általános iskolai felzárkóztatásfelnőtteknek- További képzési lehetőségek
biztosítása
Magas munkanélküliségi adatok- Munkahelyteremtés
Kevés munkalehetőség
- Közfoglalkoztatás folytatása- Vállalkozók segítése
- Munkahelyteremtés fokozottösztönzése
Alacsony átlagjövedelmek- Szakképzett munkaerő képzése- Magasabb hozzáadott értékkel bíróágazatok támogatása, ösztönzése
Tájékozatlanság a munka világában- További, hatékonyabb tájékoztatás amunkaerőpiaci részvétellel,
munkakereséssel kapcsolatos
tevékenységek terén- Motiválás- Információáramlás biztosítása
Hátralékok felhalmozódása a lakossági- Helyi/térségi foglalkoztatási
adósságállomány
folytonos
lehetőségek felkutatása,újratermelődése
munkahelyteremtés.
- Adósság- és pénzkezelési tanácsadás
biztosítása pályázatok útján szociális
szakemberek segítségével
Lakhatási problémák- Szociális bérlakások felújítása, ajelenlegi lakásállomány bővítése.
Többgenerációs munkanélküliség- Szociális és gyermekjóléti
szolgáltatások biztosítása, szükséglet
alapú felzárkóztatási program
kidolgozása, munkahely-teremtés- Szociális szolgáltatások kapcsolódása,
komplexitás biztosítása,
segítségnyújtás
Elvándorlás, hosszabb távú ingázás- Helyi foglalkoztatás, helyben maradás
munkavállalás céljából, rossz
támogatása
népességmegtartó képesség- Fiatalok helyben tartása pozitív
diszkrimináció segítségével- Szociális bérlakások minőségének és
mennyiségének növelése54

Szegregált élethelyzetek és életkörülmények felszámolása-

Célcsoport: lemaradt településrészen élők, különös tekintettel a 16-54 év közötti korosztályra
Fő célterület: KSH által meghatározott szegregátum, lemaradt, leromlott állapotú
településrészek

beazonosított problémák

fejlesztési lehetőségek-

Célcsoport tájékozatlansága, érzékenység ésérzékenyítés hiánya

I.Célcsoporttagok és közösség felkészítése
beavatkozásra
Folyamatos szociális munkás
Kölcsönös bizalomépítés, kapcsolatteremtés
Helyi szereplők bevonására, aktivizálása
Kölcsönös támogató együttműködés
létrehozása a települési intézményhálózattal, atelepülésen működő gazdálkodó és civil
szervezetekkel, egyházakkal, nemzetiségiönkormányzatokkal, területileg illetékes és
releváns segítő és támogató szolgáltatókkal
(pl. egészségügyi és oktatási intézmények,
foglalkoztatók).
A célcsoport, az integrált környezetben valóéletvitelszerű tartózkodásra való
felkészültségének felkészítése
Az integrált környezetben élők befogadási
hajlandóságának növelése
Hátrányos megkülönböztetés megszüntetéseaz adott településen, településrészen, telepenélőkkel szemben-

Szolgáltatások „elszórtsága”, célcsoport
számára nehéz elérhetősége.

II. Szolgáltató pont működtetése- A célcsoport számára szolgáltató pont
létrehozása annak érdekében, hogy atelepülésen élők (különös tekintettel aszegregátumban élők) a szolgálttaásokhoz
könnyebben hozzájussanak.

-

Különféle, egyéni, célcsoport nem minden
tagjára releváns, egyénfüggő problémákkal
való szembesülés-

Egyéni foglalkozást igénylő problémák

III. Intézkedés esetén a célcsoport bevonásánakelőkészítése, egyéni fejlesztési tervek készítése
- A célcsoport tagjaival kapcsolatban egyéni
fejlesztési terv készítése. Gyerekek fejlődését
akadályozó családi problémákból adódó
problémák kezelésére, oldására családifejlesztési terv készítése szociális munkás által,
rendszerszemléletben gondolkodva a család
egészét segítve, gondozva az egyén minél
hatékonyabb integrálódását.

-Szakember segítségének hiánya-

Szakember helyi (településen belül) hiánya-

Szakemberhiány

IV. Jelenléten alapuló folyamatos szociális
munka biztosítása
- Jelenlét típusú szociális munka, amely biztosítja
a célcsoport felkészítését a projekt tervezésére,55-Célcsoport-tagok utógondozásának,utánkövetésének hiánya-

Helyi humán szolgáltatások elérhetőségének
hiányosságai, gyengeségei-

Helyi szolgáltatások hiányosságai,gyengeségei

illetve bevonását a megvalósításba helyi
diagnózis alapján. Utógondozás, utánkövetés az
egyéni fejlesztési terv lezárását követően.
V. A helyi humán szolgáltatások elérhetőségének
fejlesztése, koordinációjuk javítása a következő
tevékenységekkel:---

A település egészét célzó bizalomépítő, erősítő
tevékenységek.
Létező közszolgáltatásokhoz, önkormányzati
ellátásokhoz való hozzáférés biztosításának
szervezése a célcsoport számára; szükség esetén
az ezekben a szolgáltatásokban dolgozók
felkészítése.
A helyi ellátórendszerrel való együttműködés
kialakítása, különös tekintettel az egészségügyi,szociális és gyermekjóléti alapellátásra és
szakellátásokra.
A Közösségi Beavatkozási Terv felülvizsgálata,
szükség szerinti módosítása.
A településen/célterületen élők bevonása
konkrét munkafolyamatokba.
Konfliktuskezelés, mediáció.
A munkafolyamatokhoz a megfelelő szaktudású
szakember háttér/koordináció biztosítása.
A környező foglalkoztatási lehetőségek(betanított munkák, munkahelyek, közlekedés,szolgáltatások, képzések stb.) felderítése,
együttműködések kialakítása.

-

Közösségre, családra és/vagy egyénre szóló
fejlesztési tervek hiánya

VI. A Közösségi Beavatkozási Terv és egyéni
fejlesztési tervek megvalósítása - Szociális,közösség-fejlesztési, oktatási, képzési,
egészségügyi és munkaerő- piaci szolgáltatások.
- A Közösségi Beavatkozási Terv és egyéni
fejlesztési tervek megvalósítása a hosszabb távú
eredmények feltételeinek megteremtését
szolgálja az elkészített egyéni fejlesztési tervekés a Közösségi Beavatkozási Terv alapján.
- Elkülönülő, de a kölcsönhatásokra figyelő
módon tervezett szociális, gyermekjóléti,
közösség-fejlesztési, oktatási, képzési,
egészségügyi és munkaerő-piaci szolgáltatások
nyújtása

-Helyi humán szolgáltatási kapacitásokfejlesztése és a szolgáltatók
együttműködésének gyengeségei, hiányosságaiVII. Helyi humán szolgáltatási kapacitásokfejlesztése és a szolgáltatók együttműködésének
megerősítése
- A konzorciumi partnerek, együttműködő
partnerek és egyéb helyi szereplők bevonásával(pl. iskola, tanoda, egyház, családsegítő és56

gyermekjóléti szolgáltató) rendszeresidőközönként workshopok megtartása.
-

Oktatási-nevelési intézményekkel való
együttműködés gyengeségei, hiányosságai

VIII. Kora gyermekkori, gyermekkori és iskolán
kívüli fejlesztés és oktatás- 18 év alatti lakosság esetében a helyi
Tanulók kompetenciái fejlesztést igényelnek
intézményekkel együttműködve minél több
Intézményen kívüli fejlesztésre kevés
gyermek esetében az óvodai nevelés
lehetőség van
feltételeinek megteremtésének támogatása,
valamint az iskolán, illetve nevelési
Iskolán kívüli támogatásokra kevés lehetőség
intézményen kívüli gyermekfoglalkoztatás,vanfejlesztés, oktatás megszervezése, aOktatási intézmények és szülők közti kapcsolat
továbbtanulási pályák segítése.
esetenként erősítést igényel
- Célterületen élő tanulók felzárkóztatása,
képesség- és kompetenciafejlesztése
Iskolai lemorzsolódás esélye- Szülői szerep erősítését célzó tréningek,
Kora gyerekkori fejlesztés szükségessége
foglalkozások és közösségi tevékenységek
Iskoláskorú gyermekek iskolai előmenetelének
Közösségi kohézió elősegítésének igényeiskolán kívüli támogatása, tehetségfejlesztése,kiemelten a már működő szolgáltatásokhoz való
hozzáférés elősegítésével.
- Az iskolai lemorzsolódás megelőzése érdekében
a bevont személyek és családok és az oktatási
intézmények közötti együttműködés
megerősítése, az iskolai felzárkózást támogató
szolgáltatások biztosítása.
- Drogprevenciós és további felvilágosító ésmegelőzési programok.
- Fejlesztő, feszültség feldolgozó, pozitív
mintákat közvetítő játékos és sport-szabadidős
programok.
- Koragyerekkori fejlesztések elérését támogató
programok.
- Az óvodai, iskolai nevelésben való eredményes
részvétel előmozdítása az óvoda, iskola és acsalád közötti koordinációt biztosító asszisztens(az adott településen / területen / településrészen
/ szegregátumban élő segítő személy)
alkalmazásával.

-Egészségügyi szolgáltatások hiánya helyben-

Egészségtudatos, egészséges életmód hiánya-

Nem megfelelő étkezési szokások-

Szenvedélybetegek nagy száma és aránya,dohányzás, alkohol és drogfogyasztás
veszélyei

IX. Egészségügyi szolgáltatások elérésének
javítása
- Egészségügyi szűrések megszervezése, acélcsoporttagok számára az egészségügyi alapés szakellátás keretében igénybe vehető
szűrővizsgálatok elérésének lehetővé tétele.
- Egészségfejlesztő, felvilágosító programok,
egyéni tanácsadás, a lelki egészség fejlesztését
szolgáló tájékoztatás, információ-nyújtás.
- Étkezési szokások, gyermek étkeztetési
szokások formálása.
- A családi életre felkészítő programok
megvalósítása.

57

-

-

-

-

Magas munkanélküliségi adatok
Kevés munkalehetőség
Alacsony átlagjövedelmek
Alacsony iskolázottság
Tájékozatlanság a munka világában
Hátralékok felhalmozódása a lakossági
adósságállomány folytonosújratermelődése
Többgenerációs munkanélküliség
Elvándorlás, hosszabb távú ingázás
munkavállalás céljából, a település rossz
népességmegtartó képessége

Magas munkanélküliségi adatok
Kevés munkalehetőség
Alacsony átlagjövedelmek
Alacsony iskolázottság

Dohányzás leszokást, alkohol és drog
problémák megoldását segítő programok
megvalósítása.

X. Felnőttoktatás, felnőttképzés, szakképzés
- Cél a bevonandó aktív korú (16–54 éves)lakosság esetében a hiányzó általános iskolai
végzettség, valamint - a helyi és a térségi
foglalkoztatási lehetőségekhez illeszkedően minél több személy esetében OKJ-szintű
végzettség megszerzése.
- Helyi és térségi munkaerő-piaci igényeknek és acélcsoporttagok igényeinek, képességeinek
megfelelően képzések tervezése, megvalósítása
akár potenciális munkáltató igényének
figyelembe vételével.
- Képzés-szervezői feladatok ellátása.
- Képesség-, készség- és kompetenciafejlesztő
programok (pl. munkavállalást gátló egyéni
problémák kiküszöbölése, képzésben való
részvétel segítése), az érintettek felkészítése amunkavállalásra, képzés, munkaszocializációs
tevékenységek az egyéni fejlesztési terv alapján.
- Az informatikai és nyelvi készségek fejlesztését
biztosító programok.
- A potenciális foglalkoztatók érzékenyítése.
- A potenciális foglalkoztatók képzési igényeinek
felmérése (a foglalkoztatás időbeli kereteivelösszehangolt formában).
- Képzésben való részvétel elősegítése:- és kulcskompetenciák fejlesztése,- Megélhetési támogatás nyújtása a képzés teljesidőtartamára (2003. évi CXXXV. törvény azegyenlő bánásmódról és az egyenlőség
előmozdításáról).
- Utógondozás: a képzésekben részt vevők
foglalkoztatásba, elsődleges munkaerő- piacra
kerülésének elősegítése.
- Képzésben való bennmaradást segítő
szolgáltatások szervezése/biztosítása, beleértve
képzésekre való eljutás biztosítása,
megszervezése.
- A képzéshez szükséges nagy- és kis értékű
eszközök beszerzése.
- Munkagyakorlat megszerzésének támogatása.
XI. Foglalkoztatás elősegítése

58

-

-

-

Tájékozatlanság a munka világában
Hátralékok felhalmozódása a lakossági
adósságállomány folytonosújratermelődése
Többgenerációs munkanélküliség
Elvándorlás, hosszabb távú ingázás
munkavállalás céljából, a település rossz
népességmegtartó képességeÁlláskeresők és munkáltatók közti
kommunikáció, tájékozódás hiánya

-

-

-

-

-

-

-

-

Lakhatási problémák

Az érintettek számára alkalmas helyi, térségi
foglalkoztatási lehetőségek feltárása,
együttműködés kialakítása munkáltatókkal.
A foglalkoztatási lehetőségeknek megfelelő
mobilitás biztosítása (pl.: a munkahelyre jutástámogatása a munkakipróbálás időtartama alatt).
A leendő munkáltatók felkészítése a képzésből
kilépők (el)fogadására, munkahelyi
beilleszkedésének támogatására.
Munkáltatók részére sokszínűségi, érzékenyítő
tréning biztosítása.
Munkahelymegtartást segítő tevékenységek(kapcsolattartás munkáltatókkal, mediálás).
A programba bevont személyek
foglalkoztatásának támogatása a területileg
illetékes kormányhivatal foglalkoztatásifőosztályának bevonásával.
Az elhelyezkedettek nyomon követése,utógondozása, munkahelyi beilleszkedésük
segítése.
Ingázóknak közösségi szálláslehetőségek
felkutatása és az ingázás megszervezésénekelősegítése.
Annak elősegítése, hogy a program célcsoportja
részt vehessen egyéb forrásból finanszírozott
településüzemeltetési, -felújítási, valamint
lakhatási körülményeket javító programokban.

- Önálló lakhatási feltételek segítését célzó
támogatásokhoz való hozzáférési lehetőség
igénybevételére való képesség javítása

Szegregált élethelyzetek és életkörülmények felszámolása-

Célcsoport: lemaradt településrészen élők, különös tekintettel a 16-54 év közötti korosztályra
Fő célterület: KSH által meghatározott szegregátum, lemaradt, leromlott állapotú
településrészek

beazonosított problémák-

Lakhatási problémák

fejlesztési lehetőségek-

Nélkülözés
Hátrányos helyzet generációról generációra
való öröklődését
Hátrányos helyzetben lévők illetve maguk ahátrányos helyzetű települések önerőből aszegregációt és a hátrányos helyzet
generációkon történő átöröklődését nem tudják
meggátolniÖnálló lakhatási feltételek segítését célzó
támogatásokhoz való hozzáférési lehetőség
Társadalmi integrációt szolgáló lakhatási célú
beruházások igénybevételére való képesség
javítása
Marginalizált közösségeknek a többségi
társadalomba történő fizikai és társadalmi
integrációját elősegítő intézkedések
Elszigetelődést és a kirekesztődést, szegregációt
csökkentő lakhatási beruházások

59

-

-

-

Társadalmi-gazdasági problémák területi
koncentrálódása (akár településen belül is)
Súlyos munkanélküliségi, szociális és
egészségügyi problémák, szolgáltatásokhoz
való hozzájutási nehézségek.
Szegregátumokban élő hátrányos helyzetű
csoportok kitörésének esélyeit növelő humánszolgáltatások (szociális szolgáltatás, segítőtámogató, ellátó rendszer) az átlagtól
lényegesen gyengébb minőségben állnak
rendelkezésre, és a szolgáltatásokhoz való
hozzáférés korlátozott vagy teljesen hiányzik
A munkához jutás esélye bizonyos
településeken / településrészeken az országosátlaghoz képest alacsonyabb

-

-

-

Elszigetelődést és a kirekesztődést, szegregációt
csökkentő, szolgáltatások hozzáférését segítő
intézkedések
Lakásberuházásnak a lakhatási körülmények
javítása, felújítás, átalakítás, bővítés,egybenyitás, bontás
Komfortfokozat- és az energiaellátáshoz való
hozzáférés javításával
Lépcsőzetes mobilizáció a közösség térbeli éstársadalmi integrációjának segítésére
Szociális bérlakások létrehozására
Szociális bérlakások felújítására irányuló
beruházások

4 A gyermekek helyzete, esélyegyenlősége, gyermekszegénység
A korai iskolaelhagyás megelőzése érdekében a hatályos köznevelési törvény értelmében 2015
szeptemberétől az eddigi 5 éves kor helyett 3 éves kortól lesz kötelező az óvodai részvétel.
2015-16-ban is folytatódnak azok a hazai és uniós finanszírozású célzott programok,
intézkedések, amelyek célja, hogy a sérülékeny, hátrányos és halmozottan hátrányos
helyzetű – köztük roma - tanulók iskolai sikerességét elősegítsék, a befogadó oktatáshoz,
együttneveléshez hozzájáruljanak javítva ezzel továbbtanulási eredményeiket, és csökkentve alemorzsolódás veszélyét. Az Integrációs Pedagógiai Rendszer (IPR) hatásvizsgálata azt
mutatta, hogy a program általános javulást hozott a résztvevő iskolák diákjainak iskolai
teljesítményében, fejlődésében. A hátrányos helyzetű tanulók középiskolai továbbtanulásának,középiskolai sikerességének, szakmához jutásának elősegítését célozzák 2015-2016-ban is azÚtravaló Ösztöndíjprogram esélyteremtő alprogramjai. Az ESZA forrásai segítségévelműködő tanodai programok anyagi szükségben, rossz szociális körülmények között élő, roma
tanulók felzárkózását segítik köznevelésen kívüli eszközökkel, komplex, a személyiség
egészére kiható egyéni fejlesztéssel. A program keretében 168 tanoda működik kb. 4000 tanuló
bevonásával. A Második Esély típusú iskolákban a középfokú iskolákból kimaradt,
lemorzsolódó fiataloknak az oktatás világába történő visszavezetését célozzák. A sajátos
nevelési igényű gyermekek, tanulók iskolai sikerességének elősegítése érdekében agyógypedagógiai tanácsadást, korai fejlesztést, oktatást és gondozást, szakértői és rehabilitációs
tevékenységet biztosító pedagógiai szakszolgálati rendszer átalakítása keretében 2015-ben
további új, korszerű diagnosztikai vizsgáló- és fejlesztőeljárások kidolgozása, illetve adaptálása
valósul meg. Annak érdekében, hogy csökkenjen a digitális leszakadás mértéke - különös
tekintettel a sajátos nevelési igényű, és a hátrányos helyzetű tanulókra – informatikai
infrastruktúra-fejlesztési projekt indult uniós forrásból. A Köznevelési Hídprogramok
azoknak a fiataloknak adnak lehetőséget, akik az általános iskola elvégzése után nem jutottak
be középfokú iskolába (Híd I.), illetve akiknek a tanulás korábban csak kudarcélményt adott,és emiatt nem tudták befejezni az általános iskolát, de már betöltötték 16. életévüket (Híd II.).
A Híd II-ben résztvevő tanulók 20 hónapos képzési ideje a jelenlegi tanév végén zárul. Idén
kerül sor a szakmai záróvizsgák megszervezésére is, így a tanév zárását követően tudunk majd
olyan adatot gyűjteni, hogy hány tanuló szerezte meg a rész-szakképesítést igazoló
bizonyítványt, illetve hányan mennek tovább szakiskolai képzésbe. Az idei Híd-programokban
2300 fő személyre szabott fejlesztő oktatásban részesül. A 2011-ben elfogadott két új törvény(szakképzési és szakképzési hozzájárulási) megteremtette a duális képzés kiterjesztésének
lehetőségeit, amit az új felnőttképzési törvény elfogadása követett 2013 közepén. A duális
60

képzés minőségének emelése érdekében növeljük a képzésben közreműködők szakmai
kompetenciáit: a szakképző intézményben lehetővé válik gyakorlati oktatásvezető munkakör
kialakítása, a gyakorlati képzést folytató szervezetnél folyó gyakorlati képzésben pedig
gyakorlati oktatóként olyan személy vehet részt, aki rendelkezik mestervizsgával. 2013szeptemberétől a képzések már az új rendszerben indultak el, melynek legfontosabb elemei avállalati tanműhelyek támogatása, emelt szakma-normatíva, tanulószerződések rendszere. 2014
végén a szakképzésben tanulók több mint egyharmada duális képzési formában vesz részt, agyakorlati képzési helyeket biztosító gazdálkodó szervezetek száma mintegy 8000. 2015-tőlkezdődően kiemelt cél a tanulószerződések számának további növelése, amelynek elérése
érdekében a Kormány bevezette a kamarai garanciavállalás rendszerét Ennek célja, hogy atanulók vállalati környezetben végezzék el gyakorlati képzésüket, így tovább nő a szakképzési
rendszerből kikerülő fiatalok kompetenciáinak munkaerő-piaci relevanciája. Az államiszakképző intézmények egységes fenntartói átvétele révén az intézményfenntartás és
szakmai irányítás egy kézben tartása jelenti a biztosítékot a minőségi szakképzési ésképzésfejlesztési feladatellátásra, a duális képzés kiterjesztésére irányuló koncepció
megvalósítására, illetve a szakképzési reformlépések nyomon követése mellett az egységes
intézményrendszer hatékonyságának növelésére. Speciális intézkedések bevezetésére is sor
kerül az esélyteremtő támogatást igénylő hallgatók érdekében. A hátrányos helyzetűeket
támogató felvételi többletpontok rendszere nemcsak, hogy működik, hanem 2013 óta a szerepeis nőtt. A Kormány továbbra is nagy számban biztosít az arra érdemes jelentkezőknek magyarállami ösztöndíjas helyeket, a felvettek körében magasabb a hátrányos helyzetűek aránya, minta jelentkezők körében. A Diákhitel különböző konstrukciói változatlanul elérhetőek maradnaka hallgatók számára, a Diákhitel II. konstrukcióhoz a Kormány 2%-os kamatot garantál (ahiánypótló konstrukciót 4300 hallgató vette fel 2013/2014. I. félévben). A felsőoktatási
szakpolitika megváltoztatta 2013-tól a korábbi felsőoktatási felvételi rendszert, melyben a
Kormány határozta meg a felvételi keretszámot képzőhelyenként. Az új rendszerben afelvételiző eredménye, valamint az intézmény kapacitáskorlátja a meghatározó elem. 2013 óta
minden olyan hallgató, aki elérte a minimum belépési korlátot, és az adott intézmény fel tudja
venni, részesülhet állam által támogatott képzésben. A 1276/2010 (XII.8.) Kormányhatározat
2011-ben az államilag támogatott helyekre felvettek számát 53 450 főben határozta meg, 2013ben és 2014-ben 100 000 államilag támogatott hely vált elérhetővé, így szinte minden
továbbtanulni szándékozó fiatal számára lehetséges a felsőoktatásba történő bejutás.
Forrás: MAGYARORSZÁG 2015. ÉVI NEMZETI REFORM PROGRAMJA
A gyermekjóléti szolgáltatás és a családsegítés során nagyon fontos a Katymáron és a többi
ellátási területen élő gyermekek és gyermekes családok támogatása, a tradicionális értékekelőtérbe helyezésével:- A hagyományos családmodell közvetítése.
- A családban megjelenő munka- és teljesítményközpontú szemlélet közvetítése.
- A tanulás, az iskolai oktatás, fejlesztés fontosságának közvetítése és elősegítése.
- A bármilyen ok miatt kialakult hátrányok felismerése és kiküszöbölése.
- A személyes szolgáltatások elérhetővé tétele.
- Az ügyintézések megkönnyítése, hogy emiatt senki ne kerüljön hátrányos helyzetbe.
- A gyermekvédelmi alapellátás minőségének biztosítása.
Feladata:- Szociális és egyéb információs adatokat gyűjt, és tájékoztatja a szolgáltatást
igénybevevőket.
- Pszichológiai, jogi és egyéb tanácsadást szervez.
61-

Szervezi az aktív korú nem foglalkoztatott személyek együttműködési programjait.
Programokat szervez a lakosság számára.
Segítséget nyújt az egyének, családok kapcsolatkészségének javításához.

Vannak olyan problémák, amelyek folyamatosan jelen vannak lassan 20 éve agyermekvédelemben, ha csak a szegénységet, nélkülözést, hátrányos helyzetet,képességzavarokat említjük. Ugyanakkor olyan veszélyeztető tényezők és ezek mellett olyan
társadalmi normák is megjelentek, amelyekre a megszokott módon nem lehet reagálni: aválások és a következményükként megjelenő gyermekelhelyezések és kapcsolattartások, az
iskoláztatás és tanulás semmibe vevése, a dologtalanság, a családi kapcsolatok teljes hiánya acsalád egyes tagjainak megléte ellenére.
Mindezeknek köszönhetően Katymáron egyre nő a veszélyeztetett kiskorúak száma.

4.1. A gyermekek helyzetének általános jellemzői (pl. gyermekek száma, aránya,életkori megoszlása, demográfiai trendek stb.)
Magyar Országgyűlés 1991. évi LXIV. törvényében kihirdette a Gyermekek Jogairól szóló
ENSZ Egyezményt, majd elfogadta a 47/2007. (V. 31.) sz. határozatával a „Legyen Jobb a
Gyermekeknek 2007-2032” Nemzeti Stratégiát. A dokumentum fő célja volt, hogy csökkentse
a gyermekek és családjaik nélkülözését, javítsa a gyermekek fejlődési esélyeit. Ez minden
gyermekre kiterjed, de azokra a gyermekekre kell hangsúlyt helyezni, akiknek érdekei alegjobban sérülnek.

4.1.1. számú táblázat - Védelembe vett és veszélyeztetett kiskorú gyermekek száma
Megszűntetett esetek
évszáma a 18 év alatti
védelembe vettek közül
2008
6
2
2009
8
2
2010
14
0
2011
20
8
2012
8
4
2013
10
5
2014
17
7
2015-2018
n.a.
n.a.
Forrás: TeIR, Térségi Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat adatai
védelembe vett 18 év
alattiak száma

veszélyeztetett kiskorú
gyermekek száma
6
8
14
20
8
26
33
n.a.

62

Védelembe vett és veszélyeztetett kiskorú (fő)

35
30
25
20
15
10
5
0
2008

2009
2010
2011
2012
2013
védelembe vettmegszüntetett eset

2014
2015
2016
veszélyeztetett kiskorú

2017

4.1.2. számú táblázat - Rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesítettek száma
Ebből
Ebből
Rendszeres
Kiegészítő
Rendkívüli
tartósantartósangyermekvédelmi
gyermekvédelmi
gyermekvédelmi
beteg
beteg
év kedvezményben
kedvezményben
kedvezményben
fogyatékos
fogyatékos
részesítettek
részesítettek
részesítettek
gyermekek
gyermekek
száma
száma
száma
száma
száma
2008
300
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2009
146
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2010
294
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2011
262
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2012
213
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2013
207
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2014
201
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2015
157
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2016
137
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
Forrás: TeIR, KSH Tstar, Önkormányzati adatok
Rendszeres kedvezmények

350
300
250
200
150
100
50
0
2008

2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesítettek száma

2016

63

4.1.3. számú táblázat – Kedvezményes óvodai - iskolai juttatásokban részesülők számaévIngyenes
Ingyenesétkezésben
étkezésben
résztvevők
résztvevők
száma
száma
iskola 1-8.
óvodaévfolyam

50 százalékos
Ingyenesmértékű
tankönyvkedvezményes
ellátásban
étkezésre
részesülők
jogosultak száma
száma
1-8. évfolyam

n.a.
79
10
114
2011
37
81
6
112
2012
n.a.
71
3
108
2013
n.a.
64
8
98
2014
n.a.
53
5
82
2015
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2016
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
2017
Forrás: TeIR, KSH Tstar, Önkormányzati adatokÓvodáztatásitámogatásban
részesülők
száma

Nyári étkeztetésben
részesülők száma

14
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.

n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.

Az ingyenes étkezésre jogosultak száma csökken ugyan, de ez egyenesen arányos agyermekek létszámának fogyásával. (4.4.7-es és 4.3.1-es táblázat) Ezen adatok is a demográfiai
helyzet hátrányosságát mutatják, a HH és HHH családok segítése megoldást nyújthat aproblémákra.
A gyermekek védelme a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítésére,
veszélyeztetettségének megelőzésére és megszüntetésére, valamint a szülői vagy más
hozzátartozói gondoskodásból kikerülő gyermek helyettesítő védelmének biztosítására
irányuló tevékenység. A gyermekek védelmét pénzbeli, természetbeni és személyes
gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások, illetve gyermekvédelmi szakellátások,valamint a Gyvt-ben meghatározott hatósági intézkedések biztosítják településünkön.
Pénzbeli és természetbeni ellátások:a) a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény,b) óvodáztatási támogatás (2015-ig),

A személyes gondoskodás keretébe tartozó gyermekjóléti alapellátások:a) a gyermekjóléti szolgáltatás.



A gyermekvédelmi gondoskodás keretébe tartozó hatósági intézkedések:a) a védelembe vétel,b) a családbafogadás,c) az ideiglenes hatályú elhelyezés,d) az átmeneti nevelésbe vétel,e) a tartós nevelésbe vétel,f) a nevelési felügyelet elrendelése,g) az utógondozás elrendelése,h) az utógondozói ellátás elrendelése.

4.1.4. számú táblázat – Magyar állampolgársággal nem rendelkező gyermekek száma
évMagyarMagyarMagyarEbbőlállampolgársággal
Ebbőlállampolgársággal
Ebbőlállampolgársággal
hátrányos nem rendelkező hátrányos nem rendelkező, hátrányos
nem rendelkező
helyzetű
általános
helyzetű
18 év alatti
helyzetű
óvodások száma(fő)
iskolások száma(fő)
középiskolások
(fő)
(fő)
(fő)
száma (fő)

64

0
0
0
2008
0
0
0
2009
0
0
0
2010
0
0
0
2011
0
0
1
2012
1
0
0
2013
0
0
0
2014
0
0
0
2015
0
0
0
2016
Forrás: Önkormányzati adatok, BM-BÁH, KLIK.

0
0
0
0
1
0
0
0
0

n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.

n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.
n.a.

A Katymár Községi óvodába járó gyermekek közül mindenki rendelkezik magyarállampolgársággal.

4.2 A hátrányos, illetve halmozottan hátrányos helyzetű,fogyatékossággal élő gyermekek szolgáltatásokhoz való hozzáférése

valamint

A hátrányos, illetve halmozottan hátrányos helyzet fogalmának meghatározása nem egységes agyermekvédelem területén. Az éves gyermekvédelmi rendszer működéséről szóló beszámoló
adatait és tapasztalatait értékelve meghatározhatjuk a veszélyeztetettség okokat figyelve arra,
hogy egy-egy gyermek, fiatal több szempontból is érintett lehet, a veszélyeztetettségi tényezők
halmozottan jelentkeznek.
A helyi gyermekvédelemben dolgozó szakemberek tapasztalata szerint nem változott az atendencia, hogy a veszélyeztetettség okai között kimagaslóan a szociális helyzet a meghatározó:
Szociális helyzet: A szociális helyzetből adódó veszélyeztetettség a gyermekek több mint a felét
foglalta magába.
A család szétesése: Ez a veszélyeztetési ok gyakran párosul a szociális helyzet romlásával és agyermek mentális állapotának sérülésével. A család szétesésének leggyakoribb oka, a válás agyermek számára veszteség. Az elfojtott érzelmek a személyiségfejlődésben
rendellenességeket, zavarokat eredményezhetnek.
A nevelés, gondozás, törődés, szeretet hiánya: Az elhanyagolás is bántalmazás (egészségügyi, oktatási elhanyagolás, a gyermek magára hagyása, elhagyása). A gyanújelek, tünetek
jelentkezhetnek testi, viselkedésbeli és érzelmi szinteken is.
Súlyos betegség a családban: A betegség vonatkozhat szülőre, nagyszülőre és testvérre is. A
családtagok hosszú vagy súlyos betegsége, az egészségtelen életmód, tartósan rossz lakhatási
körülmények a gyermek testi fejlődését és egészségét is veszélyeztetik. A gyermek számára
problémát okozhat a hosszan tartó, vagy súlyos betegséggel való szembesülés, a normálistól
eltérő élethelyzetben való folyamatos „tartózkodás”.
A család életmódja: A családi élet súlyosabb veszélyeztető ártalmait jelenti a deviáns
viselkedési formák jelenléte a család hétköznapjaiban: alkoholizmus, brutalitás, bűnöző családi
környezet.
A gyermek mentális állapota, személyiségzavara: A gyakorlatban is érzékelhető a mentálisan
sérült gyermekek számának növekedése. Az okok között a családi nevelés jellemző hibái következetlenség, szigor és kényeztetés eltúlzása, követelések hiánya a gyermek felé, vagy
ellenkező esetben: a gyermek képességeit meghaladó, magas mérce állítása, az ellenőrzés,odafigyelés hiánya – tapasztalhatóak. Gyakran találkozunk az idegrendszeri betegségük miattrendszeresen gyógyszert fogyasztó kisgyermekekkel.
65

Bántalmazás: Jelei sokszor nem egyértelműek. Nehezíti a helyzetet, hogy a testi jelek hiánya
nem zárja ki a bántalmazás lehetőségét (szexuális-, verbális bántalmazás nehezen felismerhető).
A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülők száma 2010-től csökkenő tendenciát
mutat. 2010-ben még 98 volt, 2014-ben már csak 58 volt a kedvezményben részesülő
gyermekek száma.
A gyermekek egészséges fejlődésének alapfeltétele az egészséges étkezés. A
mélyszegénységben élő gyermekek közül otthon sokan nem jutnak megfelelő mennyiségű
egészséges táplálékhoz. Ezért nagy jelentőségű az önkormányzat által szervezett
intézményekben történő közétkeztetés. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben
részesülő bölcsődés, óvodás és általános iskolás gyermek térítésmentesen, rászoruló
középiskolások 50%-os támogatást kapnak. A bölcsődében, óvodákban, iskolában havontaátlagosan 800 gyerek étkezik. Étkezési kedvezményben (normatív és önkormányzati) 285
gyerek részesül. Valamennyi szociálisan rászoruló és normatív támogatásra jogosult
gyermekétkezési lehetősége biztosított volt. A törvény által meghatározott ingyenes,
tankönyvtámogatásban 2014-ben 60 gyermek részesült, míg a 2015-ös Nyári
gyermekétkeztetés keretében összesen napi 1590 adag meleg étel került kiadásra, amely 53
munkanapon keresztül 30 gyermeknek biztosított napi egyszeri meleg ételt.
Magyar állampolgársággal nem rendelkező gyermek nincs a településen.
A gyermekek védelmét szolgálják a pénzbeli és természetbeni ellátások: a szociálisan rászorulók által igénybe vehető
pénzbeli, természetbeni és gyermekjóléti alapellátásokat 2/2012. (III.29.) számú
rendelet tartalmazza.
gyermekjóléti alapellátások: a Gyermekjóléti Központ szervezi, a jelzőrendszeren
keresztül érkezett vagy az önként jelentkezett kliensek részére nyújt szolgáltatást,közreműködik a védelembe vétel előkészítésében, folyamatában, felülvizsgálatában.

A településen bölcsőde nem működik, azonban a madarasi Aprajafalva bölcsödébe agyermekek elhelyezése, utaztatása minden igénybevevő számára megoldott.

66

4.3 Gyermekek
4.3.1. számú táblázat – Védőnői álláshelyek számaévvédőnői álláshelyek száma

Egy védőnőre jutó gyermekek száma

2008
1
2009
1
2010
1
2011
1
2012
1
2013
1
2014
1
2015
1
2016
1
2017
1
Forrás: TeIR, KSH Tstar, önkormányzati adatgyűjtés

85
70
72
61
55
57
57
52
50
50

Egy védőnőre jutó gyermekek száma
90
80
70
60
50
40
30
20
10
0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Egy védőnőre jutó gyermekek száma

A településen a védőnői szolgálatot évek óta egy személy látja el. A gyermekek egészségügyiszűrése biztosított, nagyrészt a védőnői hálózaton keresztül. A szűrőprogramok rendszeresek,
amelyeket korrekt tanácsadás egészít ki. A védőnőhöz családlátogatásai során a várandós
kismamák, gyermekes anyukák fordulnak problémáikkal. Nagyon sokszor elég egy megerősítő
beszélgetés ahhoz, hogy problémájukkal orvoshoz forduljanak. Az iskoláskorúaknál azérzékszervi méréseket és egészségügyi ismeretterjesztést végeznek. Krízishelyzet esetén acsaládokat a családsegítő szolgálat és a gyermekjóléti szolgálat segíti: Szociális
alapszolgáltatások felajánlása, étkeztetés, házi segítségnyújtás biztosítása.
Katymáron és Bácsborsódon egy közös védőnő dolgozik, aki heti négy napot tölt
településünkön. Az általa ellátott gyermeklétszám folyamatosan csökken.

674.3.3. számú táblázat - Bölcsődék és bölcsődébe beíratott gyermekek száma
Katymáron nincs bölcsőde. A közelben, a szomszéd településen, Madarason, 5km távolságraműködik az Aprajafalva, bölcsőde, melybe 2015-ben 3 katymári gyermek jár, akiket a többi
vidéki gyermekkel együtt reggel és délután az intézmény kisbusza szállít.
A korai fejlesztés ennek ellenére megoldott, hiszen Katymáron 2005 óta működik egy először
modellkísérletként induló program a Biztos Kezdet. A szegénység, a nélkülözés és a kora
gyerekkori fejlődés szükségleteinek hiánya eredményezi, hogy a gyerekek már 5 éves korukra
lényegesen elmaradnak egészségi és lelki fejlődésben, a kedvezőbb helyzetben lévő társaiktól.
Számos kutatás bizonyítja, hogy ez a lemaradás, később már csak nagyon nehezen vagy
egyáltalán nem pótolható. Ekkor még klubként működött hetente kétszeri alkalommal. Uniós
forrásból 2009-ben 36 “Biztos Kezdet Gyerekház” kezdte meg működését országszerte. A
projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul
meg.
Biztos Kezdet Gyerekházak kialakítására, fejlesztésére az Új Magyarország Fejlesztési Terv
keretében 2009-ben a Gyerekesély programhoz kapcsolódó uniós pályázati kiírás nyújtott
lehetőséget.
2009. szeptember elsejétől a TÁMOP-5.2.2/08-2-2009-0038 „A korai beavatkozást
középpontba helyező Biztos kezdet programok elterjesztése országos szinten, kiemelt
figyelemmel a leghátrányosabb helyzetű kistérségekre” című pályázat megnyerése után nevük
megváltozott Szivárványsziget Biztos Kezdet Gyerekházra, működésük a hét minden napjára
kiterjedt. A Biztos Kezdet esélyt ad a programban részt vevő 0-5 éves korú gyermekek valamint
családjaik számára, hogy a gyermekek életének legkorábbi időszakában segítséget kapjanak atesti, értelmi, érzelmi és szociális fejlődésükhöz. A problémák korai felismerése, a programhoz
kapcsolódó szakemberek folyamatos támogatása, a gyermekekkel és a szülőkkel való közvetlen
foglalkozás hozzájárul a programban részt vevő gyermekek sikeres iskolakezdéséhez, iskolai
kudarcok csökkentéséhez.
A korai életszakaszban történő élmények alapvetően meghatározzák a gyermekek későbbi
életkilátásait, nem csak az iskolai sikerességet, hanem a kamaszkori, felnőttkori beilleszkedést,épp úgy, mint a munkaerő-piacra való bejutást, a pálya- és párválasztást, a szülővé válás
sikerességét és minőségét is. Ezért különös jelentősége van a korai fejlődést ösztönző magas
színvonalú programoknak. E programban résztvevő gyerekeknek nagyobb esélye van arra,
hogy felnőtt korukra magasabb iskolai végzettséggel, jobb keresettel rendelkeznek, atársadalomban önállóbbak, saját életüket hatékonyan befolyásolni tudó felnőttekké válnak.
Mit nyújt a Gyerekház?
- a Gyerekházban dolgozó szakemberek segítik és nyomon követik a gyermekfejlődését;- rendszeres napi nyitva tartás mellett a gyermek és szülő számára egyaránt biztosít
programokat;- szükség esetén megfelelő szakemberhez irányítják a családot;- a Gyerekház mindenki számára nyitott;- a Gyerekház szolgáltatásai ingyenesek;- a Gyerekház a gyermek képességeinek kibontakozásához szükséges környezetet és
szakembergárdát biztosít;- rugalmasan alkalmazkodik a helyi igényekhez és biztosítja a választás lehetőségét.

68

A Gyerekházakban dolgozóknak és az őket támogató szakembereknek képesnek kell lenniük acsaládok aktív bevonására, a gyerekekkel való szakszerű foglalkozásra, a szülőkkel való
partneri viszony kialakítására, a szakemberekkel és a helyi közösség képviselőivel való
hatékony együttműködésre. 2012. február 29-ig élt a pályázat, ekkor azonban az állam az ügy
fontosságára való tekintettel továbbra is támogatta a Gyerekházakat. Jelenleg normatív
finanszírozást kapnak, amelyre minden évben pályázni kell. Méltán lehetünk büszkék ekezdeményezésre és azokra, akik sok munkát fektetnek abba, hogy továbbra is működjön.
Langerné Victor Katalin, a tárca társadalmi felzárkózásért felelős helyettes államtitkára
mondta:„A gyerekház nem bölcsőde, nem óvoda, hanem egy külön szolgáltatás, a nemzeti felzárkózási
stratégia kiemelt része.”

Szivárványsziget Biztos Kezdet Gyerekház
KATYMÁR bemutatkozása- 1
A Gyerekház 2009. szeptember 1-jén nyitotta meg kapuit a település kisgyermekes családjai
előtt az Európai Unió támogatásával és az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával.
Katymáron 2005 óta működik a Biztos Kezdet Program modellkísérleti programként. A
Gyerekház jelenleg hazai finanszírozású, normatív támogatás kap. Fenntartója: a Katymár
Községi Önkormányzat.
- 2
A Gyerekház a községben a régi napközi épületben kapott helyet a település központjában.
Teljes belső átalakítást és a bútorzatot, eszközöket és játékkészletet az uniós pályázatból
végeztük, illetve szereztük be. Az elmúlt években egy nagyobb belső felújítást, egy külső
babakocsi tárolására alkalmas fedett hely kialakítását valamint egy külső tatarozást végeztünk
hazai támogatásból. A játékkészletünk teljes mértékben a célcsoport korosztályának megfelelő.
3 fő dolgozik a Gyerekházban: egy fő tanító, egy gyógypedagógiai asszisztens és egy
pedagógiai asszisztens.
A látogató családok összetétele az elmúlt 1-2 évben teljesen megváltozott. A többgyerekes
családjaink gyermekei óvodába mentek, az új családjaink pedig egy gyermeket nevelnek. A
szükségleteik hasonlóak a régi családjainkéhoz. Szolgáltatáshiányos település révén szívesen
vesznek részt a Gyerekház különböző programjain.
Gyerekházunkban minden évben megrendezésre kerül egy Egészségvédelmi hét, ahol a szülői
igényeknek megfelelően szakemberek által tartott szülőcsoportos beszélgetések és előadásokbővítik a családok ismereteit. Előadóink között nőgyógyász, szülésznő, gyermekorvos,
gyógytornász, gyógypedagógus is elérhető az érdeklődők részére.
Büszkeségünk közé tartozik, hogy a településünk többnemzetiségű, ennek köszönhetően ahagyományőrzés a Gyerekházban is megjelenik. Nemzetiségi Napok programsorozat keretében
tartottunk Horvát Napot, Német Napot, Cigány Napot és Magyar Napot. Ezeken a napokon a
69

Nemzetiségi Önkormányzatok tagjainak segítségével elkészül a Gyerekház konyhájában egy
hagyományos nemzetiségi étel, az óvoda és iskola közreműködésével családjaink
megismerhetik a nemzetiség nyelvét, táncait, dalait. A közösen elfogyasztott tízórai után pedig
kötetlen beszélgetés, zenehallgatás és tánc zárja a délelőttöt. Célunk ezekkel a napokkal, hogya kisgyermekes családok megismerjék az óvodába kerülés előtt a nemzetiségek nyelvét,
hagyományait. A mindennapok során a mondókázás is több nyelven folyik.
Erősségeink közé tartozik, hogy a Gyerekház egy épületben helyezkedik el a helyi Könyvtárral.
Ezáltal sok közös programot tudunk a családok számára biztosítani és a kulturális értékek
megismerése a gyermekek számára mindennapivá válhat. A településünk közösségi
programjainak a gyerekre vonatkozó részét évek óta gyerekházunk biztosítja a község össze
gyermekének.
Ami a katymári Gyerekház legfőbb büszkesége és erőssége a szakmaközi együttműködés.
Nagyon jó kapcsolatban vagyunk a helyi védőnővel, a Gyermekjóléti Szolgálat munkatársával,a családsegítővel, a könyvtárossal, az óvoda és iskola dolgozóival, a NemzetiségiÖnkormányzatok tagjaival, a Nyugdíjas klub tagjaival, valamint a fenntartó önkormányzattal
is.
Ami problémát jelent, az a folyamatosan csökkenő lakosságszám, ezáltal a gyermekek száma
is töredéke az elmúlt éveknek. Ennek ellenére megpróbáljuk a település összes 0-3 évesgyermeket nevelő családját elérni és bevonni a Gyerekház programjaiba és szolgáltatásaiba.
191/2008. (VII. 30.) Korm. rendelet a támogató szolgáltatás és a közösségi ellátások
finanszírozásának rendjéről szóló kormányrendelet alapján megfogalmazott rend alapjánműködik.

70

4.3.4. számú táblázat - Családi napköziben engedélyezett férőhelyek száma
A településen nincs családi napközi.
4.4.1. számú táblázat - Óvodai nevelés adatai 1.
ÓVODAI ELLÁTOTTSÁG
Az óvoda telephelyeinek száma
Hány településről járnak be a gyermekekÓvodai férőhelyek számaÓvodai csoportok száma
Az óvoda nyitvatartási ideje (...h-tól ...h-ig):
A nyári óvoda-bezárás időtartama: ()Személyi feltételekFő3Óvodapedagógusok száma
3Ebből diplomás óvodapedagógusok száma
0
Gyógypedagógusok létszáma
2
Dajka/gondozónő
0
Kisegítő személyzet

db
1
1
75
2
6-tól-17-ig
Hiányzó létszám
1
0
0
0
0

Forrás: TeIR, KSH Tstar, önkormányzati adatgyűjtés

4.4.2. számú táblázat - Óvodai nevelés adatai 2.
Hátrányos / halmozottan
Helyhiány miatt elutasított gyermekek
évhátrányos helyzetű (fő)
száma (fő)
2009
47/29
0
2010
53/25
0
2011
42/28
0
2012
36/18
0
2013
41/31
0
2014
42/18
0
2015
37
0
2016
46
0
Forrás: TeIR, KSH Tstar, önkormányzati, intézményi adatgyűjtés

A Katymár Községi Óvodába járó gyermekek nagy számban hátrányos, illetve halmozottan
hátrányos helyzetűek. Az óvoda nem utasított el gyermeket helyhiány miatt.
4.4.3. számú táblázat - Óvodai nevelés adatai 3.
óvodaigyermekcsoportok
száma
2009
3
év

óvodaiférőhelyek
száma
90

óvodai feladatellátási helyek
száma
1

62

óvodaigyógypedagógiai
csoportok száma
3óvodába beírt
gyermekek száma

2010

3

85

1

62

3

2011

3

85

1

54

2

2012

2

85

1

45

4

2013

2

85

1

41

6

2014

2

85

1

42

5

2015

2

85

1

36

3

2016

2

85

1

37

5

2017

1

85

1

46

n.a.

Forrás: TeIR, KSH Tstar, Önkormányzati adatgyűjtés

71

Az óvodai férőhelyek adottak, de a fogyó népesség, az egyre kevesebb születés miatt a beíratottgyermekek száma drasztikusan csökkent az elmúlt években.

4.4 A kiemelt figyelmet igénylő gyermekek/tanulók, valamint fogyatékossággal élő
gyerekek közoktatási lehetőségei és esélyegyenlősége
Fogalmak:Kiemelt figyelmet igénylő gyermekek, tanulók:a) különleges bánásmódot igénylő gyermek, tanuló:aa) sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló,ab) beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermek, tanuló,ac) kiemelten tehetséges gyermek, tanuló(Nkntv. 4. §-ának 13. pontja)
Sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók (2011. évi CXC Tv. 4.§ 25. pont) :Sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló: az a különleges bánásmódot igénylő gyermek, tanuló,
aki a szakértői bizottság szakértői véleménye alapján mozgásszervi, érzékszervi (látási, hallási),értelmi vagy beszédfogyatékos, több fogyatékosság együttes előfordulása esetén halmozottan
fogyatékos, autizmus spektrum zavarral vagy egyéb pszichés fejlődési zavarral (súlyos tanulási,figyelem- vagy magatartásszabályozási zavarral) küzd.
Beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek, tanulók
Beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermek, tanuló: az a különleges
bánásmódot igénylő gyermek, tanuló, aki a szakértői bizottság szakértői véleménye alapján azéletkorához viszonyítottan jelentősen alulteljesít, társas kapcsolati problémákkal, tanulási,magatartásszabályozási hiányosságokkal küzd, közösségbe való beilleszkedése, továbbá
személyiségfejlődése nehezített vagy sajátos tendenciákat mutat, de nem minősül sajátos
nevelési igényűnek (Nkntv. 4. § 3. pont).
4.4.7. számú táblázat - Általános iskolában tanuló számaÁltalános iskola 1-4
évfolyamon tanulók
számaÁltalános iskola 5-8évfolyamon tanulók
számaáltalános iskolások
száma

fő

fő

fő

fő

%

2010/2011

73

82

155

30

19,4%

2011/2012

69

79

148

29

19,6%

2012/2013

67

68

135

21

15,6%

2013/2014

54

55

109

50

45,9%

2014/2015

50

48

98

41

41,8%

2015/2016

36

46

82

27

32,9%

2016/2017

35

34

69

35

50,7%

2018/2019

33

24

57

23

40,4%

tanév

napközistanulók száma

Forrás: TeIR, KSH Tstar, KLIK.

72

Általános iskolában tanulók
180
160
140
120
100
80
60
40
20
0
1

2

3

4

5

általános iskolások száma fő

6

7

8

napközis tanulók száma fő

4.4.8. számú táblázat - Általános iskolák adataiáltalános iskolai osztályok számaáltalános iskolai osztályok száma agyógypedagógiai oktatásban

általános iskolai feladatellátási helyek száma

tanév
1-4
5-8
1-4
5-8
összesenösszesenévfolyamon évfolyamonévfolyamon évfolyamondb

2010/2011

4

4

8

0

0

0

1

2011/2012

4

4

8

0

0

0

1

2012/2013

4

4

8

0

0

0

1

2013/2014

4

4

8

0

0

0

1

2014/2015

4

4

8

0

0

0

1

2015/2016

4

4

8

0

0

0

1

2016/2017

4

4

8

0

0

0

1

2017/2018

4

4

8

0

0

0

1

2018/2019

2

4

6

0

0

0

1

Forrás: TeIR, KSH Tstar
A Bácskai Általános Iskola Katymári Tagintézménye a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ
fenntartása alatt van. Alsó és felső tagozatain egyaránt évfolyamonként 1-1 osztály van.
Gyógypedagógiai osztály nincs.
Az iskola tanulóinak száma az elnéptelenedés és az egyre kevesebb születés által folyamatosan
csökken.

73

4.4.12. számú táblázat - A 8. évfolyamot eredményesen befejezettek a nappali oktatásban
8. évfolyamot eredményesen befejezettek száma / aránya anappali rendszerű oktatásban
tanév
fő
%
2010/201118
100%
2011/201215100%
2012/201313100%
2013/201413100%
2014/2015
13100%
2015/201611100%
2016/201712100%
2017/2018
10
90,9%
Forrás: TeIR, KSH Tstar , Önkormányzat, KLIK
A gyermekvédelem középpontjában meghatározó szerepet betöltő jelzőrendszer áll. A
gyermekjóléti központ kiemelt feladata a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszer
működtetése, melyet a prevenciós munka első számú eszközének tekintünk.
Aveszélyeztetettség jelzésére épülő gyermekjóléti szolgáltatás hatékonyságát jelentősen
befolyásolja a jelzőrendszer működésének minősége. A jelzőrendszer tagjainak
együttműködése az esetek és a problémák mentén történik. A jelzőrendszer összetétele
sokszínű, minden olyan intézmény, hatóság, részt vesz benne, akik szakmai munkájuk során
kapcsolatban állnak a gyermekekkel. Együttműködnek, egymást kölcsönösen tájékoztatják.
A településen működik egy óvoda és egy általános iskola, ahol helyhiány miatti elutasítás nem
történt. Kisebb számban jellemző az általános iskolásokra is, hogy más, környező települések
intézményeibe járnak. A középfokú oktatást jellemzően Baján vagy Bácsalmáson veszik
igénybe a tanulók

4.5 Következtetések:meghatározása

problémák

beazonosítása,

fejlesztési

lehetőségek

A gyerekek helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során településünkön
---beazonosított problémák
Születésszám radikális csökkenése
A hátrányos helyzetű családok egy
része nem fordít megfelelő figyelmet akisgyermekek testi, értelmi, érzelmifejlődésére
Korosztályuktól való leszakadás
Problémát jelent az egységes
fogalomrendszer hiánya: agyermekvédelem, az egészségügy a„veszélyeztetett gyermek” fogalmat
használja, amelynek a megítélése

--fejlesztési lehetőségekÖsztönzés a gyermekvállalásra és atelepülésen maradásra pozitív
diszkrimináció segítségével
Biztos Kezdet Gyermekházszolgáltatásainak igénybevétele
Szülői és szociális kompetenciák
fejlesztése
Korrepetálási lehetőségek biztosítása.
Rendszeres szakmai találkozók
szervezése. (kerekasztal-megbeszélések,fórumok)74

-számos szubjektív elemet takar és mást
alkalmaznak köznevelési intézmények.
Gyermekszegénység-

Nem megfelelő családi profil-

A HHH tanulók a szakiskolai képzést
választják.

-

A kompetenciamérés átlaga az országosátlag alatti.
A HHH tanulók átlaga nem éri el az
iskolai átlagot.

--

A tanulók benntartása a képzésben.

Munkahelyteremtés,gyermekétkeztetés, tankönyvtámogatás
biztosítása.
- Pályázati lehetőségek által
felzárkóztatás- Szülők részére oktatás, családi napok és
tanácsadás szervezése.
- Tanulást támogató, népszerűsítő
programok. Érettségit adó középiskolák
bemutatójának szervezése.
- Tanoda program- Szakkörök, felzárkóztató foglalkozások
szervezése.
- További hátránykompenzáló programok
felkutatása, pályázati lehetőségek
kiaknázása.
- Ösztönző program, tájékoztatószülőknek- Családok mentorálása
-5 A nők helyzete, esélyegyenlősége
Jogi alapvetések a nők esélyegyenlőségéhez:

Az Alaptörvény XV. cikke rögzíti, hogy a nők és férfiak egyenjogúak, vagyis mind anőket, mind a férfiakat azonos jogok kell, hogy megillessék minden polgári, politikai,
gazdasági, szociális, kulturális jog tekintetében.
a Tanács 76/207/EGK irányelve a nőkkel és a férfiakkal való egyenlő bánásmód
elvének a munkavállalás, a szakképzés és az előmenetel lehetőségei, valamint a
munkafeltételek terén történő végrehajtásáról és az azt módosító 2002/73/EK irányelv,
a Tanács 79/7/EGK irányelve a férfiakkal és a nőkkel való egyenlő bánásmód elvének
a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról,a Tanács 86/378/EGK irányelve a férfiakkal és a nőkkel való egyenlő bánásmód
elvének a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben történő megvalósításáról.

5.1 A nők gazdasági szerepe és esélyegyenlőségeA Munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 12. §-a rendelkezik arról, hogy amunkaviszonnyal, így különösen a munka díjazásával kapcsolatban az egyenlő bánásmód
követelményét meg kell tartani.
A munka egyenlő értékének megállapításánál különösen az elvégzett munka természetét,minőségét, mennyiségét, a munkakörülményeket, a szükséges szakképzettséget, fizikai vagyszellemi erőfeszítést, tapasztalatot, felelősséget, a munkaerő-piaci viszonyokat kell figyelembe
venni.
Az Ebktv. megfogalmazza a közvetlen és a közvetett diszkrimináció fogalmát, amely rögzíti,
hogy az adott személy olyan tulajdonsága miatt kerül hátrányba más, összehasonlítható
75

helyzetben lévő személyekhez képest, amit nem tud befolyásolni. Védett tulajdonságként
nevezi meg a törvény a nemet, családi állapotot, az anyaságot és terhességet is.
Az Önkormányzat és annak intézményei a helyzetelemzés készítésének időpontjában csak
kevés adattal rendelkeznek a nemi szempontú problémák tekintetében.
A közösségi esélyegyenlőség akcióprogram céljai között szerepel a gazdasági és szociális
szférában a nők és férfiak esélyegyenlőségének érvényesítése, valamint a munka és a családiélet összeegyeztetése mind a férfiak, mind a nők számára. Az Önkormányzat, mint munkáltató
eleget tesz az egyenlő munkáért egyenlő bér követelményének.
E célok megvalósulását példamutatásával tudja segíteni, hiszen szükséges az a tudatformálás
és szemléletváltás, amely ezen a területen is biztosítja az esélyegyenlőséget.
Tapasztalataink szerint a gyermekvállalás, a munkahelytől való hosszabb idejű távolmaradásnagymértékben rontja a nők munkaerőpiacra való visszalépésének esélyeit. Olyanönkormányzati programokat szervezünk, amely a GYES lejártát követően segíti a visszatérést.

5.1.1. számú táblázat - Foglalkoztatás és munkanélküliség a nők körében
Munkavállalási korúak
Foglalkoztatottak
Munkanélküliek
száma
év
férfiaknők
férfiaknők
férfiak
nők
2008
773
740
651
619
122
121
2009
597
735
468
616
129
119
2010
747
731
642
608
105
123
2011
728
713
650
615
78
98
2012
728
719
646
617
82
102
2013
715
697
680
669
35
28
2014
704
675
661
632
43
43
2015
683
657
636
613
47
44
2016
1340
1276
64
2017
1340
1291
49
Forrás: TeIr és helyi adatgyűjtés

76

Férfiak foglalkoztatási helyzete (fő)
1000
800
600
400
200
0
2008
2009
foglalkoztatottak

2010

2011
munkanélküliek

2012

2013
2014
2015
munkavállalási korúak száma

Nők foglalkoztatási helyzete (fő)
800
700
600
500
400
300

200
100
0
2008

2009

2010

2011

2012

munkanélküliek

foglalkoztatottak

2013

2014

2015

munkavállalási korúak száma

Munkavállalási korúak száma (fő)
1600
1400
1200
1000
800
600
400
200
0
2008

2009

2010

2011

2012

férfiak

nők

2013

2014

2015

77

Foglalkoztatottak (fő)
1600
1400
1200
1000

800
600
400
200
0
2008

2009

2010

2011

2012

férfiak

nők

2013

2014

2015

2013

2014

2015

Munkanélküliek (fő)
300
250
200
150

100
50
0
2008

2009

2010

2011

2012

férfiaknők

A nők foglalkoztatottság terén is hátrányos helyzetűek. A munkanélküliek közt nagyobb
arányban vannak jelen, a foglalkoztatottak közt kisebb arányban, annak ellenére is, hogy amunkavállalási korúak közt kisebb számban vannak jelen a férfiaknál. Egyértelműen
megállapítható, hogy a településen a nőket valamelyest jobban sújtja az egyébként is magas
munkanélküliség.

5.2 A munkaerő-piaci és családi feladatok összeegyeztetését segítő szolgáltatások
Problémaként jelentkezik a gyermekek elhelyezése, mind a képzés mind a munkavállalásidőtartama alatt. A GYES-ről és a GYED-ről nehéz a munkába állás, mivel nem rugalmasidőbeosztásban kell dolgozni.

78

Alacsony iskolai végzettségű nők elhelyezkedési lehetőségei
A szociális szolgáltató rendszer fejlesztése, modernizációja keretében olyan szolgáltatásokbiztosítása szükséges, amelyek az alacsony foglalkoztatási eséllyel rendelkezők
foglalkoztathatóságának javításához járulnak hozzá. Tekintettel arra, hogy ezek az emberek
sokkal inkább a szociális, mint a foglalkoztatáspolitikai ellátórendszerrel állnak kapcsolatban,
vagy általa lesznek elérhetők, ezért a szociális ellátást nyújtóknak kell kialakítaniuk azokat az
új eljárásokat, szolgáltatásokat, amelyek segítségével e csoportok foglalkoztathatóvá,„álláskeresővé válhatnak”.
Hátrányos megkülönböztetés a foglalkoztatás területén
A munka egyenlő értékének megállapításánál különösen az elvégzett munka természetét,minőségét, mennyiségét, a munkakörülményeket, a szükséges szakképzettséget, fizikai vagyszellemi erőfeszítést, tapasztalatot, illetve felelősséget kell figyelembe venni. Munkabérnek
minősül minden, a munkavállaló részére a munkaviszonya alapján közvetlenül vagy közvetve
nyújtott pénzbeli és természetbeni juttatás. Két munka akkor tekinthető egyenlő értékűnek, haa fenti szempontok alapján a ténylegesen végzett munkatevékenység szempontjából amunkavállalók összehasonlítható helyzetben vannak.
Az önkormányzat és intézményei tekintetében elmondható, hogy a nők elvégzett munkájukért
a férfiakkal megegyező bért kapnak. Ennek oka, hogy a bérezés a közalkalmazotti, vagy
köztisztviselői bértábla alapján kerül meghatározásra, annak pedig nem eleme a nemek szerinti
megkülönböztetés. A versenyszférában alkalmazott bérek tekintetében jelenleg nem állrendelkezésünkre adat.

5.3. számú táblázat - Családtervezés, anya- és gyermekgondozás területe
0-7 év közötti
gyermekek száma
2008
1
85
2009
1
70
2010
1
72
2011
1
61
2012
1
55
2013
1
57
2014
1
57
2015
1
52
2016
1
50
2017
1
50
Forrás: TeIR, KSH Tstar, önkormányzati adatgyűjtés
évvédőnők számaátlagos gyermekszám védőnőnként
85
70
72
61
55
57
57
52
50
50

79

Egy védőnőre jutó gyeremekek száma (fő)
90
80
70
60
50

40
30
20
10
0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

A 0-3 éves korú gyermekek számának alakulásából jól látható az alacsony születési szám.
Bölcsőde
A bölcsőde a családban nevelkedő 3 éven aluli gyermekek napközbeni ellátását, szakszerű
gondozását és nevelését biztosító intézmény. Ha a gyermek a 3. évét betöltötte, de testi vagyszellemi fejlettségi szintje alapján még nem érett az óvodai nevelésre, a 4. évének betöltését
követő augusztus 31-ig nevelhető és gondozható a bölcsődében.
Katymárról a gyermekeket a madarasi Aprajafalva bölcsödé szállítják.
Óvoda
Az óvoda a gyermek hároméves korától a tankötelezettség kezdetéig nevelő intézmény. Az
óvoda felveheti azt a gyermeket is, aki a harmadik életévét a felvételétől számított fél éven belül
betölti, feltéve, hogy minden, a településen, fővárosi kerületben, vagy ha a felvételi körzet több
településen található, az érintett településeken lakóhellyel, ennek hiányában tartózkodási
hellyel rendelkező hároméves és annál idősebb gyermek óvodai felvételi kérelme teljesíthető.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 2015. szeptember 1-jétől hatályba lépőrendelkezése szerint a gyermeknek abban az évben, amelynek augusztus 31. napjáig a harmadikéletévét betölti, a nevelési év kezdő napjától legalább napi négy órában óvodai foglalkozáson
kell részt vennie.

5.4 A nőket érő erőszak, családon belüli erőszak
A családon belüli erőszak esetén alkalmazható legfontosabb rendelkezéseket a hozzátartozók
közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló 2009. évi LXXII. tv. és a Büntető
törvénykönyv tartalmazza.
Jellemzően az erőszak jó része a családban marad, hiszen a nőket, illetve a családokat érőerőszakos cselekedetek nagy része ma még felderítetlen. A gyermekvédelmi, szociálisszolgáltatások, a védőnői hálózat, a rendőri tevékenység eredményeként, a jelzőrendszerek
alapján egyre több esetre derül fény, egyre többen tudják, hogy problémáikkal hova
fordulhatnak segítségért.

80

5.5 Krízishelyzetben igénybe vehető szolgáltatások
Településünkön, illetve közvetlen környezetében nem működik anyaotthon, azonban
folyamatosan segítséget nyújt a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat annak érdekében,hogy a problémás helyzetbe került nők és gyermekek a megfelelő ellátásban részesüljenek.
Nagy szükség lenne a családok átmeneti otthona megvalósítására, amely a családi krízis
következtében védelmet kereső szülő és gyermeke, valamint a szociális krízisbe kerülő
családok számára nyújtana átmeneti jellegű megoldást. Jelenleg térségünkben nincs ilyen
feladatot ellátó intézmény.
A gyermekvédelmi törvény értelmében az a települési önkormányzat ahol harmincezernél több
állandó lakos él köteles működtetni családok átmeneti otthonát.
Egyéb telefonszámok krízis esetben:
Lelki Elsősegély Telefonszolgálatok: 06-80/505-505 vagy 116-123 (éjjel-nappal hívható)
Magyar Máltai szeretetszolgálat:06-1/391-4700, 06-1/391-4704
Magyar Vöröskereszt:
06-1/374-1300
Áldozatsegítő szolgálat vonalai:
06-80/225-225, 06-80/244-244
06-76/501-740
Drog Stop:
06-80/505-678 (éjjel-nappal)
Segélykérő telefonszámok:Mentők104Tűzoltók
105Rendőrség
107Általános segélykérő
112

5.6 A nők szerepe a helyi közéletbenév

Képviselőtestület tagja

Férfi
2008
6
2009
6
2010
5
2011
5
2012
5
2013
5
2014
5
2015
3
2016
3
2017
3
2018
3
Forrás: Helyi adatgyűjtés

Nő
4
4
2
2
2
2
2
3
3
3
3

Városi bíróság ésítélőtáblák vezetői

Közgyűlések tagjai

Férfi
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Férfi
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Nő
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

Nő
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

A helyi önkormányzati választásokon 2014 októberében 3 női és 3 férfi képviselőjelölt került aképviselő-testületbe. Az alpolgármester nő, a polgármester és a jegyző férfi. A településen több
intézmény, mint pl. a Biztos Kezdet Gyerekház, mindkét Idősek Otthona, az Óvoda és az Iskola
illetve a Községi Konyha intézményvezetője is egyaránt nő. Ezen a téren nem éri a nemethátrányos megkülönböztetés815.7 A nőket helyi szinten fokozottan érintő társadalmi problémák és
felszámolásukra irányuló kezdeményezések
A roma nők, a kisgyermeket nevelő, a sokgyermekes, vagy gyermeküket egyedül nevelő anyák,
valamint a 45 év feletti nők különösen, többszörösen is hátrányos helyzetben vannak amunkaerőpiacon. Ennek oka egyebek között a magyar társadalom hagyományos
családmodelljében keresendő: még ma is sokan vallják, hogy a nők helye a ház körül, acsaládban van, nem a munkaerőpiacon. Ezt a szemléletet tovább súlyosbítják a nőkkel
kapcsolatos negatív sztereotípiák.
A munkanélküliség aránya körükben magasabb, ez össztársadalmi probléma, amelyen komplex
programokkal lehet enyhíteni.
Szakmai tapasztalataink szerint a gyermek születését követően az otthon maradó szülő
magányosnak érzi magát. Hirtelen az eddigi aktív életéből minden háttérbe szorul, amegszokottól eltér, és fellép a félelem a „más”- tól. Ezért az Önkormányzat a közművelődés, asport, a szabadidő eltöltésének terén olyan családbarát környezetet kíván teremteni, amely
közösségi teret nyújt számukra is.

5.8 Következtetések:meghatározása.

problémák

beazonosítása,

fejlesztési

lehetőségek

A nők helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során településünkön

-beazonosított problémák
Alacsony foglalkoztatottság, a nők
körében különösen--

A gyermekét egyedül nevelő, vagy több
gyermeket nevelő család esetében aszegénység kockázata magas.

-

-

-

-

A GYÁS, GYES-ről való visszatérés amunkaerő piacra mérsékli a szegénység
kialakulásának kockázatát.

A családi, magánéletbeli feladatok ésfelelősségek
sok esetben egyoldalúan a nőket terhelik.

A magányérzet kialakulásával nemcsak
az anya mentális állapota lehet rosszabb,
családi konfliktusokhoz is vezethet.

-

-

-

fejlesztési lehetőségek
Munkahelyteremtés
Nem-specifikus, munkaerőre célzott
munkahelyek teremtése
Megfelelő tájékoztatás, munkavállalásösztönzése
Munkaadók ösztönzése
Civil szervezetek bevonása
Szociális, gyermekjóléti szolgáltatások,ellátások során célzott támogatásokkörének kialakítása, bővítése.
Részmunkaidős lehetőségek biztosítása,ösztönzése, kialakítása
Gyermekek napközbeni ellátását
biztosító intézmények működtetése.
Önkormányzat gazdasági helyzetének
figyelembevételével az
ellátásköltségeinek átvállalása.
Munkaadók szemléletformálása
Részmunkaidő
Rövid távú változás érdekében
felvilágosítás, propaganda, kampányok.
Foglalkoztatási programok „nőtámogató”
eszközökkel (gyermekfelügyelet, iskolai,óvodai nyitva tartáshoz igazodó
programok).
Szabadidős programok szervezése, igényszerinti bővítése.
82

6. Az idősek helyzete, esélyegyenlősége1
Az Idősügyi Nemzeti Stratégia ezért nemcsak az időseket, hanem a középkorúakat és afelnövekvő nemzedékeket is megszólítja, célkitűzéseivel hatni akar rájuk, hiszen a sikeresidősödést már igen korán kell megalapozni.„Korunkban több idős ember él a Földön, mintbármikor ezelőtt és arányuk a lakosság egészéhez viszonyítva tovább növekszik. Ezek az idősfelnőttek nagymértékben hozzá tudnak járulni a társadalom fejlődéséhez.” – fogalmazódott meg
az UNESCO 1997-es, Hamburgi Nyilatkozatában. A születéskor várható élettartam 2007-ben
férfiak esetében 69,19 év volt, a nőknél 77,34 év, az EU-átlagtól az elmaradás nők esetén 4,5
év, férfiak esetén 6,5 év. (Forrás: EUROSTAT) A Stratégia építeni kívánt az idősek
véleményére, az idősellátáshoz kapcsolódó gyakorlati szakemberek tudására, a meglévő hazai
és adaptálható külföldi „jó gyakorlatokra” annak érdekében, hogy az itt megfogalmazott
irányelvek a gyakorlati munkában alkalmazhatók legyenek. Az itt megfogalmazott időspolitikaijövőkép, a célok elérését szolgáló fejlesztendő területek számbavétele mind pro-aktív(megelőző), mind reaktív megközelítéseket tartalmaznak.
A nyugat-európai országokban, általánosságban 65–67 éves kortól tekintik idősnek az ottélőket. A WHO szerint a 60–74 év közöttiek az idősödők, a 75–89 évesek az idősek és a 90 év
fölötti személyek a nagyon idősek – magyar fordításban a nem egészen jól hangzó „aggok”. A
Stratégia szempontjából e három korcsoportot együttesen tekintjük időseknek, bár a hazai
munkaerő-piaci sajátosságok okán – e szakterület vonatkozásában – már a 45 éven felüliek isszeniorokként kezelendők.
Ma még sok idősebb ember ki van téve a társadalmi kirekesztés valamelyik kockázatának:elszigetelődés, egészségi problémák, hozzáférés az ellátásokhoz. A társadalmi részvétel azt isjelenti, hogy az egyén milyen mértékben, milyen intenzitással és hányféleképpen használja fel
képességeit, tudását, egyéniségének sajátos adottságait más emberek, szűkebb vagy tágabb
közösségek hasznos szolgálatára, gazdagítására, illetve milyen mértékben veszi igénybe másokadottságait saját élete alakításában. Ebben az értelemben a társadalmi részvétel, illetve aközösségileg aktív lét azt feltételezi, hogy az egyén tevőlegesen befolyásolja nemcsak saját
maga, hanem a különböző közösségek életét, hozzáadja tudását, normáinak érvényesítését,munkáját, bizalmát, egyéniségének színét, jellegét a közösség egészéhez.
A Stratégia hosszú távú keresztmetszetű, a jelenre és a jövőre is fókuszál, mint jövőtervezési
technika, tervezési spirált fogalmaz meg. A Stratégia legfőbb céljainak meghatározása hosszú
távon, 2034-ig.
Idősügyi Nemzeti Stratégia elvei
 a születéskor várható élettartam közelítése az európai uniós átlaghoz,
 az egészségben eltöltött évek számának növelése, az aktív élet fenntartásának növelése, az időskori jövedelembiztonság megteremtése,
 a társadalmi integráció erősítése, a különböző szolgáltatások (egészségügyi, szociális, oktatási, kulturális stb.) összehangolása
az idősödők és idősek szükségleteinek és érdekeinek figyelembevételével, az idősek élethosszig való tanulásának támogatása, a digitális tananyagok
hozzáférhetőségének biztosításával, az „aktív idősödés” feltételeinek erősítése, mely nem csupán a fizikai aktivitást, amunkaerőpiacon maradást jelenti, hanem a társadalmi, kulturális, civil életben való aktív
részvételt is,
181/2009. (X. 2.) OGY határozat

83




az idősödési folyamat „menedzsmentjének” elterjesztése már a fiatalkorban,a társadalmi szemléletváltás mind a gazdasági, mind az idősödés társadalmi megítélését és
megélését illetően.

Beavatkozási területek: A humánszolgáltató és védelmi rendszerek szolgáltatásait igénybe vevők jogainak
fokozott védelme, az érdekérvényesítési képességük fejlesztése.
 Az időskori jövedelembiztonság az aktív életszakaszban alapozódik meg.
 Az idősellátás modernizációja, a humánszolgáltató és védelmi rendszerek egyre inkább
a célcsoport szükségleteihez és igényeihez történő fejlesztésével, az akadálymentes
hozzáférés feltételeinek megteremtése.
 A humánszolgáltatási és védelmi rendszerek transzparenciájának biztosítása folyamatosminőségirányítási rendszerfejlesztés, a célcsoport aktív részvétele mellett.
 A sikeres idősödés kulcskomponenseinek erősítése: fizikai és szellemi aktivitás, mentális
egészség, helyes táplálkozás, társas támogatás.
 Az idősek ellátása területén humánerőforrás- (hivatásos és laikus segítők, önkéntesek,
családtagok) fejlesztés: képzés, személyiségfejlesztés, szervezetfejlesztés, „burn-out”
prevenció.
 A mindenki számára hozzáférhető – érthető és érzékelhető – e-learning, e-információ és
az e-szolgáltatások továbbfejlesztése, elérésükhöz történő hozzáférés és hozzájutástámogatása, célzott programok az idősek számára az IKT-szolgáltatásokhoz való
szélessávú hozzáférés biztosítására és a digitális tudás fokozása érdekében.


6.1. sz. táblázat: Nyugdíjban, nyugdíjszerű ellátásban részesülők száma nemek
szerintév

nyugdíjban, nyugdíjszerű
ellátásban részesülő férfiak száma

2008
327
2009
312
2010
312
2011
308
2012
299
2013
284
2014
177
2015
276
2016
255
Forrás: TeIR, KSH Tstar

nyugdíjban, nyugdíjszerű
ellátásban részesülő nők
száma
465
454
444
443
426
406
378
367
355

összesnyugdíjas
792
766
756
751
725
690
655
633
610

84

Nyugdíjban, nyugdíjszerű ellátásban részesülők
900
800
700
600

500
400
300
200
100
0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Nyugdíjban, nyugdíjszerű ellátásban részesülők,nemenkénti bontásban
500
450
400
350
300
250
200
150
100
50
0
2008

2009

2010

2011

2012
férfiak

2013

2014

2015

2016

nők

Az összes, nyugdíjban vagy nyugdíjszerű ellátásban részesülő száma a népességcsökkenéssel
nagyjából arányosan folyamatosan csökken.

6.2 Idősek munkaerő-piaci helyzete
Már 55 év felett az elhelyezkedés esélyei csökkenek, melynek egyik oka a fizikai állapot
folyamatos romlása, az alulképzettség. A 6.2.3-as táblázatból jól látható, hogy a településen azösszes 55 év feletti regisztrált munkanélküli tartós munkanélküli is egyben. Megoldást jelenthet
egy korosztály-specifikus foglalkoztatási / foglalkoztatás támogatási program.

85

6.2.3. számú táblázat - Hátrányos megkülönböztetés a foglalkoztatás terén
55 év feletti
Regisztrált
Tartós55 év feletti tartós
regisztrált
munkanélküliek
munkanélküliek
munkanélküliek
munkanélküliek
év
száma
száma
száma
száma
fő
fő
%
fő
fő
%
2008
221
14
6%
137
n.a.
n.a.
2009
217
13
6%
135
n.a.
n.a.
2010
209
15
7%
143
n.a.
n.a.
2011
176
20
11%
99
n.a.
n.a.
2012
184
22
12%
117
n.a.
n.a.
2013
63
42
67%
21
n.a.
n.a.
2014
86
13
15%
39
n.a.
n.a.
2015
91
22
24%
43
n.a.
n.a.
2016
64
8
13%
19
n.a.
n.a.
2017
49
5
10%
14
n.a.
n.a.
Forrás: ÁFSZAz idősek és a tartós munkanélküliek foglalkoztatásában csak úgy, mint az egyéb lehatárolás
nélküli munkanélküliek foglalkoztatásában nagy segítséget nyújt a közfoglalkoztatás, nagy
részben ennek köszönhetően mindhárom említett adat csökkenő tendenciát mutat az elmúltévekben, de még így sem nyújt megfelelő megoldást. A közfoglalkoztatásból származó
jövedelmek messze átlag alatt vannak, minimális megélhetést biztosítanak.
Az Flt. 24. §-a értelmében a nyugdíjazáshoz közel álló álláskereső részére nyugdíj előtti
álláskeresési segély, valamint költségtérítés jár. Az álláskeresési segély feltételeit a Flt. 30. §-arögzítiIdősek, nyugdíjasok foglalkoztatottsága: Az idősek, nyugdíjasok jövedelmi helyzetére
tekintettel az egészségesek szívesen végeznének jövedelemkiegészítő tevékenységet. Erre esély
a munkaerő-piacon nincs, kivétel, ha speciális tudással rendelkezik.

6.3 A közszolgáltatásokhoz, közösségi közlekedéshez, információhoz és a közösségiélet gyakorlásához való hozzáférés, valamint az időseket, az életkorral járó sajátos
igények kielégítését célzó programok.

6.3.1. - 64 évnél idősebb népesség és nappali ellátásban részesülő időskorúak száma
64 év feletti lakosság száma nappali ellátásban részesülő időskorúak száma
év
fő
fő
%
2008
404
0
0%
2009
396
13
3%
2010
399
12
3%
2011
403
12
3%
2012
407
10
2%
2013
404
19
5%
2014
417
19
5%
2015
419
15
4%
2016
419
18
4%
Forrás: TeIR, KSH Tstar

8664 év felettiek
450
400
350
300
250
200
150
100
50
0

6%
5%
4%
3%
2%
1%
0%
2008

2009

2010

2011

2012

64 év feletti lakosság száma fő

2013

2014

2015

2016

nappali ellátásban részesülő időskorúak száma fő

nappali ellátásban részesülő időskorúak száma %6.3.2. számú táblázat - Időskorúak járadékában részesülők számaévidőskorúak járadékában részesülők száma
2008
2
2009
3
2010
2
2011
2
2012
2
2013
3
2014
2
2015
2
2016
2
Forrás: TeIR, KSH Tstar

87időskorúak járadékában részesülők száma
3,5
3

2,5
2
1,5
1
0,5
0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Az idősek nappali ellátását igénybe vevők száma nő, az időskorúak járadékában részesülők
száma csekély, de állandó 2013-ig.
Az idősek alacsony juttatásainak ellensúlyozására korlátolt számú lehetőség van. Amezőgazdasági termelésben őstermelőként vesznek részt egyre alacsonyabb számban.
Az idősek járadékában részesülők száma elenyésző. Az utóbbi években 2-3 fő.
A település kulturális életében részt vehetnek és részt vesznek, külön időseknek szóló
rendezvények mellett a Katymári Idősek Klubja is rendelkezésre áll a közösségi élet lehetőségét
fenntartva és támogatva.
Településünkön igyekszünk minden korcsoportra figyelni. Így nagyon fontosnak tartjuk az
olyan kezdeményezéseket is, melyek az időseket segítik. Önkormányzatunk az Idősek Napja
alkalmával minden 62. életévét betöltött katymári lakost meghív egy hangulatos köszöntőre és
ajándékcsomaggal kedveskedik nekik. Hagyományteremtő szándékkal, 2015-től minden"kerekévfordulós" 30, 40, 50, 60, 70, 80, 90 éves lakosunkat is köszöntjük települési
rendezvényeinken.
A felnőtteknek Beszélgetőkört szerveztünk. Az igényelt témákhoz előadót biztosítunk. Az idős,egyedülálló emberek szívesen mennek társaságba. A Beszélgetőkör tagjai nagy örömmel
csatlakoznak a községi rendezvényekhez.

886.5 Következtetések:meghatározása.

problémák

beazonosítása,

fejlesztési

lehetőségek

Az idősek helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során településünkön

-beazonosított problémák
Egészségügyi problémák
Alacsony nyugdíj--

Egyedüllét

--Nemzedékek közötti kapcsolat
nehézsége
Nagy a veszélye a településen az idősek
elszigetelődésének.
Bűnelkövetők számára leginkább
veszélyeztetett korosztály.

-

-

-

-

Magas az egyedül élő idősek aránya.

--A házi segítségnyújtás kötelező elemei
nem elegendőek a gondozottak számára

-fejlesztési lehetőségekSzűrési napok szervezése
Élelmiszer csomag osztása,
kedvezményes étkeztetés
Különböző ellátásokhoz való hozzájutás
segítése
Személyes gondoskodást nyújtó
szociális ellátások, Nyugdíjas Klub
Generációs programok szervezése
Minél több program szervezése azidősek részére.
Idősek személyes környezetének,otthonának védelmét szolgáló
intézkedések bővítése.
Az idősek aktivitását, közösségi életét
célzó programok szervezése.
Önkéntes hálózat létrehozása, kiépítése
A házi segítségnyújtás szolgáltatásának
fejlesztése
További forrás és fejlesztések
biztosítása a házi segítségnyújtás
számára89

7. A fogyatékkal élők helyzete, esélyegyenlősége2
Magyarország az elmúlt években, évtizedekben jelentős jogalkotási lépéseket tett a fogyatékos
emberek életminőségének javítása, önálló életvitelének és társadalmi integrációjánakelősegítése érdekében. E szabályozások közül mindenekelőtt a fogyatékos személyek jogairól
és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (a továbbiakban: Fot.),
valamint a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló – a 2007. évi XCII. törvénnyel
ratifikált – ENSZ- Egyezmény emelhető ki. Emellett fontos alap az Európai Bizottságnak az
Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes
Európa megvalósítása iránt COM/2010/636 számú közleménye.
A fogyatékosságügyi szakterület egyik legfőbb jellemzője, hogy az élet valamennyi területét,és így szinte minden államigazgatási ágazatot egyaránt érint, ezért a fenti dokumentumokérdemi alkalmazása a mindenkori kormányzat részéről gondosan tervezett, összehangolt
intézkedéseket követel meg.
A 2011. évi népszámlálás adatai szerint 490 578 fő, azaz a népesség 4,9%-a vallotta magát
fogyatékos személynek. Nemzetközi vizsgálatokra épülő szakértői becslések ezzel szemben azt
mutatják, hogy a lakosság átlagosan 10%-a él valamilyen fogyatékossággal, a valós szám tehát
hazánkban is inkább az 1 milliót közelítheti.
Fogyatékkal élők támogatásának területei:
 Lakhatás, szociális alapszolgáltatásokhoz való hozzáférés
 Pénzbeli és természetbeni ellátások és szolgáltatások Rehabilitáció
 Hozzáférhetőség
Fogyatékos személyeket érintő alapelvek: Prevenció, Önrendelkezés, Teljes és hatékony
társadalmi részvétel, Egyetemes tervezés, Semmit rólunk nélkülünk, Hátrányos
megkülönböztetés tilalma, indokolt előnyben részesítés, Ésszerű alkalmazkodás
Fogyatékkal élők helyzetének javítását célzó beavatkozási területek:
 A fogyatékos emberek társadalmi befogadását támogató szakmai fejlesztések
 Egészségügy, korai felismerés, diagnosztika
 Alap- és szakellátások, (tájékoztatás, hozzáférés biztosítása)
 Támogató technikai eszközök
 Korai fejlesztés, oktatás, képzés
 Köznevelés (inklúzió, gyermekek Fogyatékkal élőkhöz való viszonya, középfokú
oktatás elérhetősége SNI fiatalok számára is) Szakképzés, felnőttképzés (fiatalok munkaerő-piaci helyzetének javítása)
 Felsőoktatás, (fogyatékosságügyi, hozzáférhetőségi, rehabilitációs, jelnyelvi
ismereteket tartalmazó képzési modulok, felsőoktatásban tanuló fogyatékos fiatalok
segítése.
 Életpálya tervezés, Foglalkoztatás, Szociális szolgáltatások és ellátások, Támogató
szolgálatok, Komplex rehabilitáció, Koordináció, „kliensút”
 Önrendelkezés, önálló életvitel, támogatott döntéshozatal, lakhatás, fogyatékos
személyek és családjaik, közlekedés, sport, kultúra, turizmus.
Többszörösen veszélyeztetett csoportok: pl.: fogyatékkal élő nők és gyermekek
A többszörös fogyatékossággal élő emberek (így például a súlyosan és halmozottan sérült
emberek, illetve a fogyatékosság mellett beilleszkedést nehezítő viselkedési problémával élő
emberek) és családjaik helyzetéről, speciális igényeiről kevés információval rendelkezünk.

215/2015. (IV. 7.) OGY határozat90

7.1 A településen fogyatékossággal élő személyek főbb jellemzői, sajátos problémái
7.1.1 számú táblázat - Megváltozott munkaképességű személyek szociális ellátásaiban
részesülők száma
megváltozott munkaképességű
egészségkárosodott személyek szociálisévszemélyek ellátásaiban részesülők
ellátásaiban részesülők száma
száma
2008
76
n.a.
2009
70
n.a.
2010
60
n.a.
2011
184
n.a.
2012
172
n.a.
2013
161
n.a.
2014
147
n.a.
2015
143
n.a.
2016
143
n.a.
Forrás: TeIR, KSH Tstar

megváltozott munkaképességű személyek ellátásaiban
részesülők száma
200

180
160
140

120
100
80

60
40
20

0
2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

A megváltozott munkaképességű személyek ellátásában részesülők száma 2011-re
megnövekedett, utána 2013-ig folyamatos létszámot mutat.

7.1.2. számú táblázat - Nappali ellátásban részesülő fogyatékos személyek száma
A fogyatékkal élőkre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre értékelhető statisztikai adatok,
amelyek alapján pontos képet lehetne alkotni a fogyatékkal élők lakhatási, egészségügyi,foglalkoztatási helyzetéről.
A fogyatékkal élő emberek és családjaik a legsérülékenyebb társadalmi csoportot alkotják.
Feladatunk olyan környezet teremtése, működtetése, hogy egyenlő esélyekkel
érvényesülhessenek a mindennapi életünk során a lakhatás és közlekedési eszközök használata,91

a szociális és egészségügyi ellátás, az iskoláztatási és munkalehetőségek, a kulturális és
társadalmi élet, valamint a sport és a szórakozás területén is.
A célcsoport részére szervezett ellátásokat, szolgáltatásokat, az egyes intézkedéseket az egyéni
szükségletek alapján tervezzük.
Tapasztalataink szerint elhelyezkedésük során számos akadállyal kell megküzdeni. A
munkáltató előítélete mellett a közlekedés eszközök használata is nehezíti helyzetüket. A
fogyatékosok körében a foglalkoztatottsági arány meghatározásánál a 2001.évi népszámlálás
adataiból tudunk kiindulni, mely 9 %.
A fogyatékos személyek foglalkoztatását befolyásoló szabályok nem kedvezőek. A munkáltató
részéről egyre szigorúbbak és túlzott adminisztrációt igényelnek. A fogyatékkal élők oldaláról
pedig jövedelmi értékhatár szab gátat a munkavállalásnak.
A fogyatékos személyek elszigeteltek a társadalomban, így családjaik is jobban elkülönülnek akörnyezetüktől, ami értelmi fogyatékosság esetén még jelentősebb.

7.2 Fogyatékkal élő személyek pénzbeli és természetbeni ellátása, kedvezményei
Ellátási formák:
 Fogyatékossági támogatás: a súlyosan fogyatékos személy részére az esélyegyenlőségetelősegítő, havi rendszerességgel járó pénzbeli juttatás. A támogatás célja, hogy - a
súlyosan fogyatékos személy jövedelmétől függetlenül - anyagi segítséggel járuljon
hozzá a súlyosan fogyatékos állapotból eredő társadalmi hátrányok mérsékléséhez.


Rokkantsági járadék: A rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII. 27.) MT rendeletértelmében, aki a 25. életéve betöltése előtt teljesen munkaképtelenné vált, illetve 80 %os vagy azt meghaladó mértékű egészségkárosodást szenvedett és nyugellátást, baleseti
nyugellátást részére nem állapítottak meg, rokkantsági járadékra jogosult.



Közlekedési kedvezmény: A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési
kedvezményeiről szóló 102/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 6. §-a értelmében szerzésiés átalakítási támogatásra (közlekedési kedvezmény) a súlyos mozgáskorlátozott
személy jogosult a rendeletben meghatározott feltételek fennállása esetén.

Parkolási igazolvány: Parkolási igazolványra az a személy jogosult,
1. aki közlekedőképességében súlyosan akadályozott,
2. aki látási fogyatékosnak; értelmi fogyatékosnak; autistának; mozgásszervi
fogyatékosnak minősül,3. akit a vakok személyi járadékának bevezetéséről szóló rendelet alapján 2001. július
1-jét megelőzően vaknak minősítettek, vagy aki vaknak vagy gyengénlátónak,mozgásszervi fogyatékosnak, értelmi fogyatékosnak vagy autistának minősül



Fogyatékos személyek számára biztosított alap- és szakosított ellátási formák:
Szociális alapszolgáltatások: étkeztetés, házi segítségnyújtás, családsegítés,jelzőrendszeres házi segítségnyújtás, támogató szolgáltatás
Szakosított ellátási formák: ápolást, gondozást nyújtó intézmények, fogyatékos
személyek otthona, rehabilitációs intézmények, fogyatékos személyek gondozóháza,
lakóotthon.
92

A szociális ellátásokat igénybevevők között nagy valószínűséggel jelen vannak fogyatékos
személyek is, nyilvántartott adattal azonban csak az alanyi jogon közgyógyellátásban
részesülők (2013. évben 109 fő), az időskorúak járadékában (2013. évben 11 fő), súlyos
fogyatékos hozzátartozó ápolása címén (2013. évben 3 fő), részesülőkre vonatkozóan
rendelkezünk.

7.3 A közszolgáltatásokhoz, közösségi közlekedéshez, információhoz és a közösségiélet gyakorlásához való hozzáférés lehetőségei, akadálymentesítés
A közszolgáltatást nyújtó intézmények akadálymentesítése nem mindenhol megoldott. Az
egészségügyi, szociális szolgáltatások, a kulturális programokhoz történő fizikai
akadálymentesített helyszínen érhetőek el.
A hatályos jogszabályoknak megfelelően új beruházás, felújítás akadálymentesített környezet
biztosításával történik. Az Önkormányzat tulajdonában lévő járdák, zöldterületek, játszóterek
felújítása során gondoskodunk a hozzáférés akadálymentességének biztosításáról.
Ma már kötelezően, jogszabályban előírt az akadálymentesítettség, amelynek betartatása azépítésügyi hatóság feladata. Alapelv, hogy a településfejlesztési tervekben és más
településfejlesztési dokumentációkban általános elvárásként jelenik meg az egyenlő esélyű
hozzáférés szempontrendszere.

7.4 Következtetések:meghatározása

problémák

beazonosítása,

fejlesztési

lehetőségek

A fogyatékkal élők helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során településünkön
beazonosított problémák-

Középületek akadálymentesítettsége
hiányos
Közterületek és más, nem
közintézmények akadálymentesítése sem
megoldott
Munkanélküliség-

Hátrányos megkülönböztetésInformációhiány-

Nem rendelkezünk releváns adatokkal afogyatékkal élők számára és helyzetérevonatkozóan-

fejlesztési lehetőségek-

Épületek, közterületek akadálymentesítése
pályázatok segítségével

Megváltozott munkaképességűek
foglalkoztatása- Rugalmas munkaidő és megfelelő
munkakörülmények, munkakörök
kialakítása
- Fórumok szervezése- Fórum tartása (munkavállalók és
munkáltatók, rehabilitációs referens,
Munkaügyi Központ közösen)- Adatbázis létrehozása a fogyatékkalélők
számára és helyzetére vonatkozóan- Civil szféra bevonása-

93

8. Helyi partnerség, lakossági önszerveződések, civil szervezetek és forprofit
szereplők társadalmi felelősségvállalása
Településünkön több civil szervezet működik. Az Önkormányzat az alábbi szervezetekkel éscivil egyesületekkel működik együtt: A felsorolt szervezetekkel a kapcsolattartás folyamatos,
napi szinten történik. Az önkormányzati döntések előkészítésébe – jellemzően érintettség
esetén - bevonjuk a szervezeteket. A civil szervezetek függetlenségét elismerjük és tiszteletben
tartjuk. Partneri viszonyt alakítottunk ki velük..

-

Ebtenyésztők Felső-Bácskai Egyesülete
Katymár Horvát Nemzetiségi Önkormányzat
Katymár Német Nemzetiségi Önkormányzat
Katymár Roma Nemzetiségi Önkormányzat
Katymárért Egyesület
Katymári Önkéntes Tűzoltó Egyesület
Katymári Polgárőr Egyesület
Katymári Sportegyesület
Katymári Sporthorgász Egyesület
NEVEN Bunyevác Kulturális Egyesület
Sorsfordító Szociális Szövetkezet
Szent Hubertus Vadásztársaság
Szenyorita Közhasznú Egyesület

Ebtenyésztők Felső-Bácskai Egyesülete
Bácsalmás városban és környékén az egyesület tagjainak és érdeklődőknek kutyakiképző
tanfolyamok, versenyek, vizsgák szervezése, elméleti és gyakorlati kynológiai ismeretek
megszervezéséhez szükséges foglalkozások, tanfolyamok lebonyolítása, tenyésztési tartási,magatartásbeli ismeretek előadása, bemutatása, kiképzési, gyakorló és versenyterületüzemeltetése, valamint vitafórumok és konferenciák szervezése.
Vadásztársasággal közösen kotorékkutyák részére vaddisznós pályát és kotorékpályát tartunküzemben. Évente tartunk tenyészszemlét, valamint az állatvédelmi törvények betartásával
különböző vizsgákat. A szervezet a bácsalmási szervezet jogutódjaként jött létre, mint önálló
jogi személyiségi szervezet. Szervezetünk szerződéses viszonyban áll a Magyar Ebtenyésztők
Országos Egyesületével. A vizsgákon és a kutyák tanításán kívül lehetőség van a
gazdaságvezetőnél, úgy a helyi, mint a központi adminisztráció elvégzésére.
Tagjaink főleg környékbeli községekből vannak. Ők leginkább pártoló tagjai egyesületünknek,
továbbá ők segítenek leginkább a céljaink elérésében. Tagjaink másik része a MEOE tagjai is,ezáltal élvezik az ott nyújtott összes lehetőséget.
Katymár Község Önkéntes Tűzoltó Egyesülete
Elsősorban a jogszabályokban meghatározott tűzmegelőzési, tűzoltási és műszaki mentési
feladatok helyi megvalósításának társadalmi elősegítése, ennek ellátására önként jelentkezők
szervezését, egyesítését tekinti céljának. Az önkéntes tűzoltó egyesület együttműködési
megállapodást kötött Baja Város Hivatásos Önkormányzati Tűzoltósággal, hogy a tűz elleni
94védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságokról szóló 1996. évi XXXI. törvényben
meghatározott tűzmegelőzési és műszaki mentési, továbbá kárelhárítási feladatok ellátásában
közreműködőként (első beavatkozóként) vegyen részt a jövőben.
A Katymári Önkéntes Tűzoltó Egyesület 1926-ban kezdte meg működését településünkön.
Fennállása óta az egyesület látja el mind a tűzoltási, mind pedig a műszaki mentési feladatokat.
Az egyesület tevékenységi körében kiemelt célként fogalmazódik meg a tűzoltással kapcsolatos
felvilágosító propaganda, valamint az ifjúság tűzoltási tevékenységre való okítása, nevelése.
Katymári Polgárőr Egyesület
A helyi közrend és közbiztonság védelme, a bűnmegelőzésben való közreműködés, azállampolgárok személyi biztonságának védelme, az állami, önkormányzati és állampolgári
vagyonvédelem elősegítése, a lakossági biztonságérzet növelése, a lakosság és a bűnüldöző
szervek közötti bizalom és együttműködés erősítése. Rendkívüli veszélyhelyzetek esetében avédekezésben való részvétel, a károk megelőzésében és elhárításában való részvétel, ahelyreállítás és újjáépítés feladataiban való részvéte
Katymári Sportegyesület:„Az egyesület célja, a sport, a labdarúgás, a testedzés, a testmozgás biztosítása, népszerűsítése.
Tevékenysége során az egyesület támogatja a községben működő labdarúgó csapatokat,elősegíti a község labdarúgó életének fellendítését, a sporthagyományok ápolását. ameghatározott célok érdekében az egyesület biztosítja tagjainak a rendszeres egyesületi élethez
szükséges feltételeket, a tagok támogatásának és szakértelmének felhasználásával részt vesz aközség labdarúgó életében, sportszervezetként ellátja a csapatok bajnokságban történő
indításával kapcsolatos szervezési és egyéb feladatokat, együttműködik a sportszervezetekkel
és labdarúgó szövetséggel.”
Katymári Sporthorgász Egyesület
A Katymári Sporthorgász Egyesület 1989 óta működő civil szervezet. Katymár község
összlakosságának 7,6%-át magába foglaló egyesület, melynek megtartása és fejlesztése aközség és a tagság közös érdeke és célja.
Tevékenységünk a 6 éves kortól az idős korig átöleli az élet minden szakaszát. A Horgász
Egyesület 3 tavon folytat horgászati tevékenységet, melyből kettő az egyesület saját
tulajdonában van: a Batinkov-tó 6,1 ha, az ivadéknevelő tó 4,1 ha területű. A kastély-tó,
amelyen haszonbérleti szerződés alapján folyik a horgászat, 1 ha területen fekszik. E három
helyszín alakítását a természeti környezettel és a község fejlesztési törekvéseivel összhangban
végezzük. A Batinkov tavon kialakított stégek szakhatósági engedély alapján készültek, melyek
a természettel harmonizáló egységes képet alkotnak. A tavak működtetését kezdettől fogva
társadalmi munkában végezzük. A községben uralkodó magas munkanélküliségre való
tekintettel, az egyesület vezetése a tagsági díjak megállapításánál minden esetben figyelemmel
volt a helyi adottságokra, a lakosság szociális helyzetére.
Minden év júniusában hagyományos házi horgászversenyt tartunk, a rendezvények mára acsaládtagok bevonása által színes közösségi programmá fejlődtek, ezáltal lehetőség nyílik a95

családok részére a tartalmas, jó hangulatú szabadidő eltöltésére. Az egyesületnek Katymár
község önkormányzatával illetve egyéb civil szervezetekkel (Önkéntes Tűzoltó Egyesület,Katymári Sportegyesület) egyaránt jó a kapcsolat, az együttműködés közös céljainak érdekében
kiválók. A helyi Német és Horvát Nemzetiségi Önkormányzatokkal szintén jó viszonytápolunk. Rendezvényeikhez és szabadidős programjaikhoz segítséget nyújtunk, mely akölcsönösségen alapszik.
NEVEN Bunyevác Kulturális Egyesület
A Neven Bunyevác Kulturális Egyesület 1991-ben alakult. Fő tevékenységünk ahagyományőrzés, hogy megőrizzük a bunyevác nyelvet és kultúrát, továbbá felelevenítsük arégi bunyevác szokásokat. Évente két fő rendezvényünk van, a prelo és a dužijanca. Az
Egyesületen belül működik egy tánccsoport és egy tamburazenekar, amely rendszeresen részt
vesz a rendezvényeinken. Tevékenységeink során az együttműködő partnereinkkel a közösség
érdekeit szem előtt tartva végezzük tevékenységünket.
Szent Hubertus Vadásztársaság
A vadásztársaság célja, hogy az egyesületekre, a vadgazdálkodásra és vadászatra, a fegyver- éslőszer tartására, valamint használatára vonatkozó jogszabályok és szabályzatok megtartásávalés megtartatásával, az erdő- és mezőgazdasági érdekekkel, a környezet- és természetvédelmielőírásokra figyelemmel, szakszerű- és tervszerű vadgazdálkodással, a legcélszerűbb
együttműködési formák kialakításával és példás társasági élettel tagjai részére kulturált
sportvadászati lehetőséget biztosítson.

9. A helyi esélyegyenlőségi program nyilvánossága
A tervezet az Önkormányzat és a Türr István Képző és Kutató Intézet honlapján, a
www.katymar.hu, illetve a www.tkki.hu címen közzétételre kerül, így állampolgárok isvéleményt mondhatnak. A honlapon az elfogadott dokumentum hozzáférhető lesz.

96

A Helyi Esélyegyenlőségi Program Intézkedési Terve (HEP IT)
Az intézkedési terv a megjelölt hátrányos helyzetű csoportokra irányul, akik számára a sikeresélet és társadalmi integráció esélye a hátrányaikat kompenzáló esélyegyenlőségi
intézkedésekkel valósul meg. Az intézkedési terv olyan beavatkozásokat fogalmaz meg,amelyek a helyzetértékelésben felvetett problémákra nyújtanak megoldást.
A mélyszegénységben élők és a romák helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során
településünkön
beazonosított problémák
fejlesztési lehetőségek- Alacsony iskolázottság- Képzések, releváns, használható
szakképesítésekhez, szakmákhoz,
jogosítványokhoz és más, főként azelsődleges munkaerőpiacon való
elhelyezkedéshez hozzásegítő
tudáshoz való segítés- Általános iskolai felzárkóztatásfelnőtteknek- Magas munkanélküliségi adatok- Munkahelyteremtés
Kevés munkalehetőség
- Közfoglalkoztatás folytatása- Vállalkozók segítése
- Munkahelyteremtés fokozottösztönzése- Alacsony átlagjövedelmek- Szakképzett munkaerő képzése- Magasabb hozzáadott értékkel bíróágazatok támogatása, ösztönzése- Tájékozatlanság a munka világában- További, hatékonyabb tájékoztatás amunkaerőpiaci részvétellel,
munkakereséssel kapcsolatos
tevékenységek terén- Motiválás- Hátralékok felhalmozódása a lakossági- Helyi/térségi
foglalkoztatási
adósságállomány
folytonos
lehetőségek
felkutatása,újratermelődése
munkahelyteremtés.
- Lakhatási problémák- Szociális bérlakások felújítása, ajelenlegi lakásállomány bővítése.
- Többgenerációs munkanélküliség- Szociális és gyermekjóléti
szolgáltatások biztosítása, szükséglet
alapú felzárkóztatási program
kidolgozása, munkahely-teremtés- Hátralékok felhalmozódása a lakossági- Helyi/térségi
foglalkoztatási
adósságállomány
folytonos
lehetőségek
felkutatása,újratermelődése
munkahelyteremtés.
- Elvándorlás, hosszabb távú ingázás- Helyi foglalkoztatás, helyben maradás
munkavállalás céljából, rossz
támogatása
népességmegtartó képesség

97

A gyerekek helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során településünkön

-beazonosított problémák
Születésszám radikális csökkenése-

A hátrányos helyzetű családok egy
része nem fordít megfelelő figyelmet akisgyermekek testi, értelmi, érzelmifejlődésére
Korosztályuktól való leszakadás
Problémát jelent az egységes
fogalomrendszer hiánya: agyermekvédelem, az egészségügy a„veszélyeztetett gyermek” fogalmat
használja, amelynek a megítélése
számos szubjektív elemet takar és mást
alkalmaznak köznevelési intézmények.
Gyermekszegénység-

Nem megfelelő családi profil-

A HHH tanulók a szakiskolai képzést
választják.

-

A kompetenciamérés átlaga az országosátlag alatti.
A HHH tanulók átlaga nem éri el az
iskolai átlagot.

-

-

-

-

A tanulók benntartása a képzésben.

fejlesztési lehetőségekÖsztönzés a gyermekvállalásra és atelepülésen maradásra
Biztos Kezdet Gyermekházszolgáltatásainak igénybevétele

-Korrepetálási lehetőségek biztosítása.
Rendszeres szakmai találkozók
szervezése.

-

Munkahelyteremtés,gyermekétkeztetés,tankönyvtámogatás biztosítása.
- Szülők részére oktatás, családi napok
és tanácsadás szervezése.
- Tanulást támogató, népszerűsítő
programok. Érettségit adó középiskolák
bemutatójának szervezése.
- Szakkörök, felzárkóztató foglalkozások
szervezése.
- További hátránykompenzáló programok
felkutatása, pályázati lehetőségek
kiaknázása.
- Ösztönző program, tájékoztatószülőknek-

98A nők helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során településünkön

-beazonosított problémák
Alacsony foglalkoztatottság, a nők
körében különösen--

A gyermekét egyedül nevelő, vagy több
gyermeket nevelő család esetében aszegénység kockázata magas.

-

-

-

-

A GYÁS, GYES-ről való visszatérés amunkaerő piacra mérsékli a szegénység
kialakulásának kockázatát.

-

A családi, magánéletbeli feladatok ésfelelősségek
sok esetben egyoldalúan a nőket terhelik.

-

A magányérzet kialakulásával nemcsak
az anya mentális állapota lehet rosszabb,
családi konfliktusokhoz is vezethet.

-

fejlesztési lehetőségek
Munkahelyteremtés
Nem-specifikus, munkaerőre célzott
munkahelyek teremtése
Megfelelő tájékoztatás, munkavállalásösztönzése
Munkaadók ösztönzése
Szociális, gyermekjóléti szolgáltatások,ellátások során célzott támogatásokkörének kialakítása, bővítése.
Részmunkaidős lehetőségek biztosítása,ösztönzése, kialakítása
Gyermekek napközbeni ellátását
biztosító intézmények működtetése.
Önkormányzat gazdasági helyzetének
figyelembevételével az
ellátásköltségeinek átvállalása.
Rövid távú változás érdekében
felvilágosítás, propaganda, kampányok.
Foglalkoztatási programok „nőtámogató”
eszközökkel (gyermekfelügyelet, iskolai,óvodai nyitva tartáshoz igazodó
programok).
Szabadidős programok szervezése, igényszerinti bővítése.

99

Az idősek helyzete, esélyegyenlősége vizsgálata során településünkön

-beazonosított problémák
Egészségügyi problémák
Alacsony nyugdíj--

Egyedüllét

--Nemzedékek közötti kapcsolat
nehézsége
Nagy a veszélye a településen az idősek
elszigetelődésének.
Bűnelkövetők számára leginkább
veszélyeztetett korosztály.

-

-

-

-

Magas az egyedül élő idősek aránya.

--A házi segítségnyújtás kötelező elemei
nem elegendőek a gondozottak számára

-fejlesztési lehetőségekSzűrési napok szervezése
Élelmiszer csomag osztása,
kedvezményes étkeztetésSzemélyes gondoskodást nyújtó
szociális ellátások, Nyugdíjas Klub
Generációs programok szervezése
Minél több program szervezése azidősek részére.
Idősek személyes környezetének,otthonának védelmét szolgáló
intézkedések bővítése.
Az idősek aktivitását, közösségi életét
célzó programok szervezése.
Önkéntes hálózat létrehozása, kiépítése
A házi segítségnyújtás szolgáltatásának
fejlesztése
További forrás és fejlesztések
biztosítása a házi segítségnyújtás
számára100

Intézkedés címe:

Feltárt probléma(kiinduló értékekkel)

I. Tartós munkanélküliség csökkentése a mélyszegénységben élőkkörében- Magas munkanélküliség- Alacsony iskolázottság- Alacsony átlagjövedelmek- Tájékozatlanság a munka világában- Többgenerációs munkanélküliség- Elvándorlás, hosszabb távú ingázás munkavállalás céljából, rossz
népességmegtartó képesség

Célok Általános
megfogalmazás és
rövid-, közép- és
hosszú távúidőegységekrebontásban
Tevékenységek(a beavatkozás
tartalma) pontokba
szedveRésztvevők és
felelős

- Foglalkoztatás támogatása- Munkavállalók motiválása, tájékoztatása- Foglalkoztatók motiválása, ösztönzése- Munkahelyek teremtése- Vállalkozók, munkáltatók, munkavállalók, Munkaügyi Központ /Foglalkoztatási Osztály

Partnerek-

Munkaügyi központ, képző központ

Határidő(k)pontokba szedve-

rövid: 2022.12.31.
közép: 2024.12.31.
hosszú: 2026.12.31.

Eredményességi
mutatók és annak
dokumentáltsága,
forrása (rövid, közép
és hosszútávon),valamint
fenntarthatósága
Kockázatok és
csökkentésük
eszközei
Szükséges
erőforrások- Általános cél: csökkenjen a munkanélküliek száma illetve aránya
mind rövid, mind közép és hosszútávon- Nőjenek az átlagjövedelmek, minél többen tudjanak az elsődleges
munkaerőpiacon elhelyezkedni a könnyebb megélhetés érdekében- r: munkanélküliség csökkenése- k: elsődleges munkaerőpiacon való elheylezkedők számának
növekedése- h: vállalkozók és más munkaadók megjelenése, számuk növekedése,
további, tartós munkahelyek létrejötte- Érdektelenség, motiválatlanság, megbízhatatlanság,
fenntartható rendszer, rövidtávú ideiglenes megoldások-

nehezenhumán erőforrás, pályázatok, képzések, vállalkozók, munkaadók

101

Intézkedés címe:

I.2 Szegregált élethelyzetek és életkörülmények felszámolása- Célcsoport tájékozatlansága, érzékenység és érzékenyítés hiánya- Szolgáltatások „elszórtsága”, célcsoport számára nehéz elérhetősége.
- Különféle, egyéni, célcsoport nem minden tagjára releváns, egyénfüggő problémákkal való szembesülés- Egyéni foglalkozást igénylő problémák- Szakember segítségének hiánya- Szakember helyi (településen belül) hiánya- Szakemberhiány- Célcsoport-tagok utógondozásának, utánkövetésének hiánya- Helyi humán szolgáltatások elérhetőségének hiányosságai, gyengeségei- Helyi szolgáltatások hiányosságai, gyengeségei- Közösségre, családra és/vagy egyénre szóló fejlesztési tervek hiánya- Helyi humán szolgáltatási kapacitások fejlesztése és a szolgáltatók együttműködésének gyengeségei,hiányosságai- Oktatási-nevelési intézményekkel való együttműködés gyengeségei, hiányosságai- Tanulók kompetenciái fejlesztést igényelnek- Intézményen kívüli fejlesztésre kevés lehetőség van- Iskolán kívüli támogatásokra kevés lehetőség van- Oktatási intézmények és szülők közti kapcsolat esetenként erősítést igényel
- Iskolai lemorzsolódás esélye- Kora gyerekkori fejlesztés szükségessége
Feltárt probléma- Közösségi kohézió elősegítésének igényeszolgáltatások hiánya helyben(kiinduló értékekkel) -- Egészségügyi
Egészségtudatos, egészséges életmód hiánya- Nem megfelelő étkezési szokások- Szenvedélybetegek nagy száma és aránya, dohányzás, alkohol és drogfogyasztás veszélyei
- Magas munkanélküliségi adatok- Kevés munkalehetőség
- Alacsony átlagjövedelmek- Alacsony iskolázottság- Tájékozatlanság a munka világában- Többgenerációs munkanélküliség- Elvándorlás, hosszabb távú ingázás munkavállalás céljából, a település rossz népességmegtartó képessége- Magas munkanélküliségi adatok- Kevés munkalehetőség
- Alacsony átlagjövedelmek- Alacsony iskolázottság- Tájékozatlanság a munka világában- Hátralékok felhalmozódása a lakossági adósságállomány folytonos újratermelődése
- Többgenerációs munkanélküliség- Elvándorlás, hosszabb távú ingázás munkavállalás céljából, a település rossz népességmegtartó képessége- Álláskeresők és munkáltatók közti kommunikáció, tájékozódás hiánya
Lakhatási problémák- Célcsoport megfelelő tájékoztatása- Szolgáltatások elérhetőségének javítása
- Egyéni, családi, közösségi fejlesztési tervek készítése, végrehajtása- Szakemberhiány megoldása- Utógondozás, utánkövetés- Lakosság és humán szolgáltatások közti kapcsolat, kommunikáció, együttműködés erősítése
- Tanulók kompetenciái fejlesztése- Oktatási-nevelési intézményekkel való hatékonyabb együttműködés- Intézményen kívüli fejlesztés- Oktatási intézmények és szülők közti kapcsolat erősítése
- Iskolai lemorzsolódás meggátlása
Célok - Kora gyerekkori fejlesztés fokozásaÁltalános
- Közösségi kohézió elősegítésének
megfogalmazás és - Egészségügyi szolgáltatások „helybe hozása”, mobil egészségügyi szűrővizsgálatok szervezése
Egészségtudatos, egészséges életmódra való nevelés, szemlélet terjesztése
rövid-, közép- és -- Megfelelő
étkezési szokások népszerűsítése
- Szenvedélybetegségek, dohányzás, alkohol és drogfogyasztás veszélyességeiről szóló és előadások, prevenciós
hosszútávú
programokidőegységekre- Foglalkoztatottság növelése- Ezáltal is átlagjövedelmek növelésebontásban- Egész életen át tartó tanulás népszerűsítése
- Képzések- Tájékoztatás a munka világáról- Hátralékok felhalmozódása csökkentését és lakossági adósságállomány újratermelődésének megakadályozására
irányuló tréningek- Többgenerációs munkanélküliség megakadályozása képzések, tréningek által
- Elvándorlás, hosszabb távú ingázás arányának csökkentése- Munkalehetőségek és munkaerő „összehozása”, egymáshoz koordinálása
- Magasabb jövedelmet biztosító képzettségek adása- iskolázottság elősegítése, képzések

102

- Többgenerációs munkanélküliség megaszakítása, átöröklődés megakadályozása- Álláskeresők és munkáltatók közti kommunikáció elősegítése
- Lakhatási problémák megoldása- I.Célcsoporttagok és közösség felkészítése beavatkozásra- Folyamatos szociális munkás- Kölcsönös bizalomépítés, kapcsolatteremtés- Helyi szereplők bevonására, aktivizálása
- Kölcsönös támogató együttműködés létrehozása a települési intézményhálózattal, a településen működő
gazdálkodó és civil szervezetekkel, egyházakkal, nemzetiségi önkormányzatokkal, területileg illetékes és
releváns segítő és támogató szolgáltatókkal (pl. egészségügyi és oktatási intézmények, foglalkoztatók).
- A célcsoport, az integrált környezetben való életvitelszerű tartózkodásra való felkészültségének felkészítése
- Az integrált környezetben élők befogadási hajlandóságának növelése- Hátrányos megkülönböztetés megszüntetése az adott településen, településrészen, telepen élőkkel szemben- II. Szolgáltató pont működtetése- A célcsoport számára szolgáltató pont létrehozása annak érdekében, hogy a településen élők (különös
tekintettel a szegregátumban élők) a szolgálttaásokhoz könnyebben hozzájussanak.
- III. Intézkedés esetén a célcsoport bevonásának előkészítése, egyéni fejlesztési tervek készítése
- A célcsoport tagjaival kapcsolatban egyéni fejlesztési terv készítése.
- Gyerekek fejlődését akadályozó családi problémákból adódó problémák kezelésére, oldására családi fejlesztési
terv készítése szociális munkás által, rendszerszemléletben gondolkodva a család egészét segítve, gondozva az
egyén minél hatékonyabb integrálódását.
- IV. Jelenléten alapuló folyamatos szociális munka biztosítása
- Jelenlét típusú szociális munka, amely biztosítja a célcsoport felkészítését a projekt tervezésére, illetve
bevonását a megvalósításba helyi diagnózis alapján. Utógondozás, utánkövetés az egyéni fejlesztési terv
lezárását követően.
- V. A helyi humán szolgáltatások elérhetőségének fejlesztése, koordinációjuk javítása a következő
tevékenységekkel:- A település egészét célzó bizalomépítő, erősítő tevékenységek.
- Létező közszolgáltatásokhoz, önkormányzati ellátásokhoz való hozzáférés biztosításának szervezése acélcsoport számára; szükség esetén az ezekben a szolgáltatásokban dolgozók felkészítése.
- A helyi ellátórendszerrel való együttműködés kialakítása, különös tekintettel az egészségügyi, szociális és
gyermekjóléti alapellátásra és szakellátásokra.
- A Közösségi Beavatkozási Terv felülvizsgálata, szükség szerinti módosítása.
- A településen/célterületen élők bevonása konkrét munkafolyamatokba.
- Konfliktuskezelés, mediáció.
- A munkafolyamatokhoz a megfelelő szaktudású szakember háttér/koordináció biztosítása.
Tevékenységek- A környező foglalkoztatási lehetőségek (betanított munkák, munkahelyek, közlekedés, szolgáltatások, képzések(abeavatkozás stb.) felderítése, együttműködések kialakítása.
VI. A Közösségi Beavatkozási Terv és egyéni fejlesztési tervek megvalósítása - Szociális, közösség-fejlesztési,
tartalma) pontokba - oktatási,
képzési, egészségügyi és munkaerő- piaci szolgáltatások.
szedve- A Közösségi Beavatkozási Terv és egyéni fejlesztési tervek megvalósítása a hosszabb távú eredmények
feltételeinek megteremtését szolgálja az elkészített egyéni fejlesztési tervek és a Közösségi Beavatkozási Terv
alapján.
- Elkülönülő, de a kölcsönhatásokra figyelő módon tervezett szociális, gyermekjóléti, közösség-fejlesztési,oktatási, képzési, egészségügyi és munkaerő-piaci szolgáltatások nyújtása- VII. Helyi humán szolgáltatási kapacitások fejlesztése és a szolgáltatók együttműködésének megerősítése
- A konzorciumi partnerek, együttműködő partnerek és egyéb helyi szereplők bevonásával (pl. iskola, tanoda,
egyház, családsegítő és gyermekjóléti szolgáltató) rendszeres időközönként workshopok megtartása.
- VIII. Kora gyermekkori, gyermekkori és iskolán kívüli fejlesztés és oktatás- 18 év alatti lakosság esetében a helyi intézményekkel együttműködve minél több gyermek esetében az óvodai
nevelés feltételeinek megteremtésének támogatása, valamint az iskolán, illetve nevelési intézményen kívüli
gyermekfoglalkoztatás, fejlesztés, oktatás megszervezése, a továbbtanulási pályák segítése.
- Célterületen élő tanulók felzárkóztatása, képesség- és kompetenciafejlesztése- Szülői szerep erősítését célzó tréningek, foglalkozások és közösségi tevékenységek- Iskoláskorú gyermekek iskolai előmenetelének iskolán kívüli támogatása, tehetségfejlesztése, kiemelten a márműködő szolgáltatásokhoz való hozzáférés elősegítésével.
- Az iskolai lemorzsolódás megelőzése érdekében a bevont személyek és családok és az oktatási intézmények
közötti együttműködés megerősítése, az iskolai felzárkózást támogató szolgáltatások biztosítása.
- Drogprevenciós és további felvilágosító és megelőzési programok.
- Fejlesztő, feszültség feldolgozó, pozitív mintákat közvetítő játékos és sport-szabadidős programok.
- Koragyerekkori fejlesztések elérését támogató programok.
- Az óvodai, iskolai nevelésben való eredményes részvétel előmozdítása az óvoda, iskola és a család közötti
koordinációt biztosító asszisztens (az adott településen / területen / településrészen / szegregátumban élő segítő
személy) alkalmazásával.
- IX. Egészségügyi szolgáltatások elérésének javítása
- Egészségügyi szűrések megszervezése, a célcsoporttagok számára az egészségügyi alap és szakellátás
keretében igénybe vehető szűrővizsgálatok elérésének lehetővé tétele.
- Egészségfejlesztő, felvilágosító programok, egyéni tanácsadás, a lelki egészség fejlesztését szolgáló
tájékoztatás, információ-nyújtás.
- Étkezési szokások, gyermek étkeztetési szokások formálása.
- A családi életre felkészítő programok megvalósítása.
- Dohányzás leszokást, alkohol és drog problémák megoldását segítő programok megvalósítása.
- X. Felnőttoktatás, felnőttképzés, szakképzés

103

Résztvevők és
felelős
Partnerek- Cél a bevonandó aktív korú (16–54 éves) lakosság esetében a hiányzó általános iskolai végzettség, valamint - ahelyi és a térségi foglalkoztatási lehetőségekhez illeszkedően - minél több személy esetében OKJ-szintű
végzettség megszerzése.
- Helyi és térségi munkaerő-piaci igényeknek és a célcsoporttagok igényeinek, képességeinek megfelelően
képzések tervezése, megvalósítása akár potenciális munkáltató igényének figyelembe vételével.
- Képzés-szervezői feladatok ellátása.
- Képesség-, készség- és kompetenciafejlesztő programok (pl. munkavállalást gátló egyéni problémák
kiküszöbölése, képzésben való részvétel segítése), az érintettek felkészítése a munkavállalásra, képzés,
munkaszocializációs tevékenységek az egyéni fejlesztési terv alapján.
- Az informatikai és nyelvi készségek fejlesztését biztosító programok.
- A potenciális foglalkoztatók érzékenyítése.
- A potenciális foglalkoztatók képzési igényeinek felmérése (a foglalkoztatás időbeli kereteivel összehangolt
formában).
- Képzésben való részvétel elősegítése:- és kulcskompetenciák fejlesztése,ás.
- Megélhetési támogatás nyújtása a képzés teljes időtartamára (2003. évi CXXXV. törvény az egyenlő
bánásmódról és az egyenlőség előmozdításáról).
- Utógondozás: a képzésekben részt vevők foglalkoztatásba, elsődleges munkaerő- piacra kerülésénekelősegítése.
- Képzésben való bennmaradást segítő szolgáltatások szervezése/biztosítása, beleértve képzésekre való eljutás
biztosítása, megszervezése.
- A képzéshez szükséges nagy- és kis értékű eszközök beszerzése.
- Munkagyakorlat megszerzésének támogatása. XI. Foglalkoztatás elősegítése
- Az érintettek számára alkalmas helyi, térségi foglalkoztatási lehetőségek feltárása, együttműködés kialakítása
munkáltatókkal.
- A foglalkoztatási lehetőségeknek megfelelő mobilitás biztosítása (pl.: a munkahelyre jutás támogatása amunkakipróbálás időtartama alatt).
- A leendő munkáltatók felkészítése a képzésből kilépők (el)fogadására, munkahelyi beilleszkedésének
támogatására.
- Munkáltatók részére sokszínűségi, érzékenyítő tréning biztosítása.
- Munkahelymegtartást segítő tevékenységek (kapcsolattartás munkáltatókkal, mediálás).
- A programba bevont személyek foglalkoztatásának támogatása a területileg illetékes kormányhivatal
foglalkoztatási főosztályának bevonásával.
- Az elhelyezkedettek nyomon követése, utógondozása, munkahelyi beilleszkedésük segítése.
- Ingázóknak közösségi szálláslehetőségek felkutatása és az ingázás megszervezésének elősegítése.
- Annak elősegítése, hogy a program célcsoportja részt vehessen egyéb forrásból finanszírozott
településüzemeltetési, -felújítási, valamint lakhatási körülményeket javító programokban.
Önálló lakhatási feltételek segítését célzó támogatásokhoz való hozzáférési lehetőség igénybevételére való
képesség javítása
- Pályázó és konzorciumi valamint együttműködő partnerei- Helyi Oktatási intézmények- Helyi Család és Gyermekjóléti Szolgálat
Helyi Civil partnerek- Pályázó és konzorciumi valamint együttműködő partnerei- Helyi Oktatási intézmények- Helyi Család és Gyermekjóléti Szolgálat
Helyi Civil partnerek

Határidő(k)- 2025.dec.31.
pontokba szedve
Eredményességi
mutatók és annak
dokumentáltsága,- Bevont személyek száma
forrása- Képzésen részt vettek száma
Képzettséget szerzettek száma(rövid, közép és -- Együttműködések
száma
hosszútávon),valamint
fenntarthatósága
Kockázat:
Kockázatok- nem kerül kiírásra megfelelő pályázat vagy nem nyer a benyújtott pályázatés
csökkentésük Kockázat csökkentésének eszközei:- megfelelő pályázatok benyújtása
eszközei
Szükséges
- Pénzügyi és humánerőforrások

104

Intézkedés címe:

I.3 Szegregált élethelyzetek és életkörülmények felszámolása- Lakhatási problémák- Nélkülözés- Hátrányos helyzet generációról generációra való öröklődését- Hátrányos helyzetben lévők illetve maguk a hátrányos helyzetű települések önerőből a szegregációt és ahátrányos helyzet generációkon történő átöröklődését nem tudják meggátolni
Feltárt probléma- Társadalmi-gazdasági problémák területi koncentrálódása (akár településen belül is)(kiinduló értékekkel) - Súlyos munkanélküliségi, szociális és egészségügyi problémák, szolgáltatásokhoz való hozzájutási nehézségek.
- Szegregátumokban élő hátrányos helyzetű csoportok kitörésének esélyeit növelő humán szolgáltatások(szociális szolgáltatás, segítő-támogató, ellátó rendszer) az átlagtól lényegesen gyengébb minőségben állnak
rendelkezésre, és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés korlátozott vagy teljesen hiányzik
A munkához jutás esélye bizonyos településeken / településrészeken az országos átlaghoz képest alacsonyabb

Célok Általános
megfogalmazás
rövid-, középhosszútávú
időegységekrebontásban- Lakhatási problémák, hátrányos helyzet generációról generációra való öröklődésének, nélkülözés felszámolása,
megoldása- Társadalmi-gazdasági problémák területi koncentrálódásának mérséklése, megoldása
és - Súlyos munkanélküliségi, szociális és egészségügyi problémák feloldása
és - Szolgáltatásokhoz való hozzájutási lehetőségek javítása
- Szegregátumokban élő hátrányos helyzetű csoportok kitörésének esélyeit növelő humán szolgáltatások(szociális szolgáltatás, segítő-támogató, ellátó rendszer) fejlesztése- Szolgáltatásokhoz való hozzáférés elősegítése
- A munkához jutás esélyének növelése- I Önálló lakhatási feltételek segítését célzó támogatásokhoz való hozzáférési lehetőség
- Társadalmi integrációt szolgáló lakhatási célú beruházások igénybevételére való képesség javítása- Marginalizált közösségeknek a többségi társadalomba történő fizikai és társadalmi integrációját elősegítő
intézkedések
Tevékenységek- Elszigetelődést és a kirekesztődést, szegregációt csökkentő lakhatási beruházások(abeavatkozás - Elszigetelődést és a kirekesztődést, szegregációt csökkentő, szolgáltatások hozzáférését segítő intézkedések
a lakhatási körülmények javítása, felújítás, átalakítás, bővítés, egybenyitás, bontás
tartalma) pontokba -- Lakásberuházásnak
Komfortfokozat- és az energiaellátáshoz való hozzáférés javításával- Lépcsőzetes mobilizáció a közösség térbeli és társadalmi integrációjának segítésére
szedve- Szociális bérlakások létrehozására
- Szociális bérlakások felújítására irányuló beruházások

Résztvevők és
felelős
Partnerek- Pályázó és konzorciumi valamint együttműködő partnerei- Helyi Oktatási intézmények- Helyi Család és Gyermekjóléti Szolgálat
Helyi Civil partnerek- Pályázó és konzorciumi valamint együttműködő partnerei- Helyi Oktatási intézmények- Helyi Család és Gyermekjóléti Szolgálat
Helyi Civil partnerek

Határidő(k)- 2025.dec.31.
pontokba szedve
Eredményességi
mutatók és annak
dokumentáltsága,- Bevont személyek száma
forrása- Képzésen részt vettek száma
Képzettséget szerzettek száma(rövid, közép és -- Együttműködések
száma
hosszútávon),valamint
fenntarthatósága
Kockázat:
Kockázatok- nem kerül kiírásra megfelelő pályázat vagy nem nyer a benyújtott pályázatés
csökkentésük Kockázat csökkentésének eszközei:- megfelelő pályázatok benyújtása
eszközei
Szükséges
- Pénzügyi és humánerőforrások

105

Intézkedés címe:
Feltárt probléma(kiinduló értékekkel)
Célok Általános
megfogalmazás és
rövid-, közép- és
hosszú távúidőegységekrebontásban
Tevékenységek(a beavatkozás
tartalma) pontokba
szedveRésztvevők és
felelős

II. Hátrányos helyzet generációkon keresztüli átöröklődésének
csökkentése-

A hátrányos helyzet generációkon keresztül öröklődik

-rövid: érintettek felmérése.
közép: az átörökítés, mint probléma tudatosítása
hosszú: az átörökítés megszüntetése 2025

- A változtatás szükségességének felismertetése, felzárkóztatási
programokban való részvétel, kitörési lehetőségek megismertetése, az
oktatás fontosságának megismertetése-

Szociális téren dolgozó munkatársak

Partnerek-képző intézmények, óvoda, iskola, munkaügyi központ

Határidő(k)pontokba szedve- rövid: érintettek felmérése.
- közép: az átörökítés, mint probléma tudatosítása
- hosszú: az átörökítés megszüntetése 2025

Eredményességi
mutatók és annak
dokumentáltsága,
forrása (rövid, közép
és hosszútávon),valamint
fenntarthatósága
Kockázatok és
csökkentésük
eszközei
Szükséges
erőforrások-

rövid: pontos számadatok
közép: tudatosítás, az eredmények érdekében a tevékenységek
megkezdése
hosszú távú: kilépés az átörökítésből

- érdektelenség, a változás és a hozzáállás nehézsége- csökkentés eszközei: folyamatos kontroll, családsegítés, képzések,mentorálás-

szociális humánerőforrás, pénzbeli erőforrás

106

Intézkedés címe:

III. Egészségi állapot javítása

Feltárt probléma(kiinduló értékekkel)
Célok Általános
megfogalmazás és
rövid-, közép- és
hosszú távúidőegységekrebontásban
Tevékenységek(a beavatkozás
tartalma) pontokba
szedveRésztvevők és
felelős

- a szegénységből adódóan az egészségi állapot jellemzően rosszabb,
mint a jobb körülmények között élők körében- rövid: a probléma felismerésének tudatosítása 2017.12.31.
- közép: megoldási lehetőségek ismertetése 2012.12.31.
- hosszú: egészségi állapot javítása, illetve romlásának megállítása:
2022- folyamatos-

Az egészség, mint érték tudatosítása, egészséges életmód iránti
igény
felkeltése,szűrőprogramoknépszerűsítése,egészségtudatosság elérése.

-érintettek, egészségügyi szolgáltatások, szociális munkások,egészségügyben dolgozók, rossz egészségügyi állapotban lévők

Partnerek-

alapítványok, egészségügyi ellátórendszer

Határidő(k)pontokba szedve- rövid: a probléma felismerésének tudatosítása 2017.12.31.
- közép: megoldási lehetőségek ismertetése 2012.12.31.
- hosszú: egészségi állapot javulása, illetve romlásának megállítása:
folyamatos

Eredményességi
mutatók és annak
dokumentáltsága,
forrása (rövid, közép
és hosszútávon),valamint
fenntarthatósága
Kockázatok és
csökkentésük
eszközei
Szükséges
erőforrások- rövid: érdeklődés felkeltése- közép: érdeklődés fenntartása- hosszú: eredmények

- érdektelenség, befásultság, a megszokás hatalma- érintettek bevonása a programokba- humánerőforrás, megfelelő szintű együttműködések, pénzbeli
források107

Intézkedés címe:

IV. Veszélyeztetettség megszüntetése

Feltárt probléma
A családi problémák által indikált veszélyeztetettség(kiinduló értékekkel)
Célok rövid: Fogalomtisztázás, helyzet felmérése
Általános
közép: A veszélyeztetett gyermekek számának redukálása
megfogalmazás és
hosszú: A veszélyeztetettek számának minimumra szorítása
rövid-, közép- és
hosszú távúidőegységekrebontásban
Tevékenységek
Gyermekjóléti Szolgálat, önismereti órák szervezése, szabadidős
(a beavatkozás
programok szervezése, a gyermekek társadalmi életre való nevelése,tartalma) pontokba
konfliktuskezelő tréningek, családi krízis megoldó programok
szedveRésztvevők ésérintettek
felelős
Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat
Közoktatási intézmények, Önkormányzat, Helyi civil szervezetek
Partnerek
Határidő (k)pontokba szedve
Eredményességi
mutatók és annak
dokumentáltsága,
forrása(rövid, közép és
hosszútávon),valamint
fenntarthatósága
Kockázatok
és csökkentésük
eszközei
Szükséges
erőforrások

folyamatos megvalósítás:r:2017.12.31.
k:2022.12.31.
h:2025.12.31.
Eredményességi mutatók:
r: veszélyeztetett gyermekek számának feltérképezése
k: veszélyeztetett gyermekek számának 10%-kal csökkentése
h: veszélyeztetett gyermekek számának 50%-kal csökkentése
Fenntarthatóság: Közoktatási intézmények, önkormányzat költségvetése,tárgyi feltételek
Családokkal való kapcsolattartás nehézségei, rejtett családi problémák
Folyamatos kapcsolattartás, jelzőrendszer működtetése
Pályázat, képzett szakemberek

108

Intézkedés címe:
Feltárt probléma(kiindulóértékekkel)
Célok Általános
megfogalmazás és
rövid-, közép- és
hosszútávú
időegységekrebontásban
Tevékenységek(a beavatkozás
tartalma) pontokba
szedveRésztvevők és
felelős
Partnerek

Határidő(k)pontokba szedve

Eredményességi
mutatók és annak
dokumentáltsága,
forrása(rövid, közép és
hosszútávon),valamint
fenntarthatósága
Kockázatok
és csökkentésük
eszközei
Szükséges
erőforrások

V. Munkahelyteremtő projektek a hátrányos helyzetű célcsoportok
számára, különös tekintettel a nőkre
magas a munkanélküliek száma, a nők és idősek körében főleg
A munkanélküliek számának csökkentése, munkahelyteremtés acélcsoportra specializálva
Rövid távú cél (2017.12.31.): helyzetfelmérés, adatok pontosítása, .
Közép távú cél (2022.): foglalkoztatási program megvalósítása.
Hosszú távú cél (2025-): Hátrányos helyzetű családok életkörülményeinekjavulása, munkanélküliek számának csökkentése főként a nők és idősek
körében, elhelyezkedése az elsődleges munkaerőpiacon.
Felmérés, motiválás, releváns szakképesítés adása, nőkre és/vagyidősekre specializált munkakörök alkotása, munkahelyteremtés.
Önkormányzat, Foglalkoztatási Osztály, vállalkozók, munkaadók és
munkavállalókÖnkormányzat, Foglalkoztatási Osztály, vállalkozók, munkaadók és
munkavállalók
2017.12.31: helyzetfelmérés
2022.12.31.: foglalkoztatási program
2022 Hátrányos helyzetű családok életkörülményeinek javulása,
munkanélküliek számának csökkentése, elhelyezkedése az elsődleges
munkaerőpiacon.

Bevont személyek száma
Képzést befejezők száma

motiválatlanság
nehéz gazdasági helyzetÖnkormányzati anyagi forrás
Emberi Erőforrás
Tárgyi eszközök

109

Intézkedés címe:

VI. Idősek ellátásának nehézségei

Feltárt probléma
A lakosságból a nők 30%-a, a férfiak 23%-a 60 év feletti, a nyugdíjasok(kiinduló értékekkel) jövedelme alacsony, sok az egyedül élő ember
rövid: Az idősek ellátási helyzetének feltárása, a személyes gondoskodást
nyújtó szociális ellátás gyakorlata a településen. Az idősek társadalmi
Célok fogyasztási státuszcsoportjainak felmérése: a kultúra- lakás-fogyasztásÁltalános
helyzete alapján.
megfogalmazás és
A társadalom öregedését, vagyis az idősebb korcsoportok relatív súlyának
rövid-, közép- ésnövekedését befolyásoló tényezők feltárása
hosszú távú
közép: a településen élők bevonása az időskorúak ellátó rendszerébe: idősek
időegységekre
klubja programjai, házi jelzőrendszeres segítségnyújtás, szociális étkeztetési
bontásban
programok, támogató szolgálat biztosítása
hosszú: az időskorúak érintettsége növekedjen a szolgáltatások biztosítása
során
Tevékenységek
Támogató szolgáltatás, falu-tanyagondnok szolgálat, nappali ellátás(a beavatkozásbővítése
tartalma) pontokba
szedveRésztvevők ésérintett célcsoport
felelős
szociális iroda
Partnerek

Szociális Szolgálat, háziorvosok

Határidő (k)pontokba szedve

rövid: 64 éven felüliek helyzete 2017.12.31.
közép: növekedjen az egyedül élő időskorú nyugdíjasok bevonása atelepülési ellátórendszerbe 2022.12.31.
hosszú: a résztvevők igényeinek megfelelő szolgáltató rendszer kiépítése,bővítése, növelve az ellátásban részesülők arányát.
2025.12.31.

Eredményességi
mutatók és annak
dokumentáltsága,
forrása(rövid, közép és
hosszútávon),valamint
fenntarthatósága
Kockázatok
és csökkentésük
eszközei
Szükséges
erőforrások

rövid: az ellátást igénylők és igénybevevők száma
közép: az egyedül élő időskorú nyugdíjasok bevonása a települési
ellátórendszerbe, növekedés
hosszú: a kiinduló értéken szereplő mutató növekedése
folyamatos kontroll, kapcsolattartás a háziorvosi szolgálattal

kapcsolattartás a családdal, családsegítés, az ellátó rendszer közötti
kapcsolattartás (orvos, szociális szolg.)önkormányzat költségvetése, civil szervezetek bevonása

110

Intézkedés címe:VII. Akadálymentesítés

Feltárt probléma
Akadálymentesítés nem megoldott(kiinduló értékekkel)
Célok Általános
Intézmények, közterületek, járdák, akadálymentesek legyenek
megfogalmazás és R: az akadálymentes intézmények, közterületek, járdák száma növekszik
rövid-, közép- és K: az akadálymentes intézmények, közterületek, járdák száma növekszik
H: az akadálymentes intézmények, közterületek, járdák száma növekszik
hosszútávú
időegységekrebontásban
Tevékenységek- Nyilvánosság motiválása, ösztönzése pályázásra(abeavatkozás- Lehetőség szerint minél több közterület, középület és nem
tartalma) pontokba
középület akadálymentesítése idősek és fogyatékkal élők számára
szedveRésztvevők és
Résztvevők: fogyatékkal élők, idősek
felelős
Felelős: Katymár Község Önkormányzata
Partnerek

Katymár Községi Önkormányzat és valamennyi intézménye, vállalkozók

Határidő(k)Pályázati kiírások függvényében
pontokba szedve
Eredményességi
mutatók és annak
Eredményességi mutatók: a fejlesztések megvalósítása
dokumentáltsága,
Dokumentáltsága: fejlesztések befejezése
forrásaForrása: önkormányzat(rövid, közép és
Fenntarthatósága: A pályázatok által elvárt fenntarthatósági szempontok
hosszútávon),alapján
valamint
fenntarthatósága
Kockázatok
Kockázat: nem kerül kiírásra megfelelő pályázat vagy nem nyer a benyújtottés
csökkentésük pályázat
eszközei
Kockázat csökkentésének eszközei: megfelelő pályázatok benyújtása
Szükséges
Pénzügyi és humánerőforrások111

2. Összegző táblázat - A Helyi Esélyegyenlőségi Program Intézkedési Terve (HEP IT)
3. melléklet a 2/2012. (VI. 5.) EMMI rendelethez
A

B
C
D
E
A
helyzetele
mzés
A
Inté
Az
következte
célkitűzés
zke
Az
intézkedéstéseibenösszhangj
dés
intézkedéssel
Az intézkedés
címe,
feltárta egyéb
sorselérni kívánt
tartalmamegnevezés esélyegyenl
stratégiai
zám
cél
őségi
dokumeneaprobléma
tumokkalmegnevezé
se
I. A mélyszegénységben élők és a romák esélyegyenlősége
TartósÁltalános cél:
Foglalkoztatás
1
munkanélkü Magascsökkenjen atámogatása
liség
munkanélk munkanélküli
Munkavállalók
csökkentése üliség
ek száma
motiválása,aAlacsony
illetve aránya
tájékoztatása
mélyszegén
iskolázottsá mind rövid,Foglalkoztatók
ységbeng
mind közép
motiválása,
élők
Alacsony
körébenésösztönzéseátlagjövede hosszútávon
Munkahelyek
lmek
teremtéseNőjenek az
Tájékozatla átlagjövedelm
nság
a ek,
minél
többenF

Az
intézkedés
felelőse

G

H

I

J

Az
Az
intézkedés
intézkedéAz
Az
megvalósítássintézkedés
intézkedés
áhozeredmén
eredményei
megvalósítás
szükséges
yességétnekánakerőforrások
mérő
fenntarthat(humán,határideje
indikátor
ósága
pénzügyi,(ok)technikai)

Vállalkozók, 2025.
munkáltatók,
munkavállalók, Munkaügyi
Központ/
Foglalkoztatá
si Osztályérintettek
száma

humán
erőforrás,
pályázatok,
képzések,vállalkozók,
munkaadókamegvalósításiidőszakutánifolyamatos
kontroll112

2

tudjanak az
munkaelsődlegesvilágában
Többgenerá munkaerőpiac
oncióselhelyezkedni
munkanélk a könnyebbüliségmegélhetés
Elvándorlás érdekében, hosszabb
távú
ingázás
munkaválla
lás céljából,rossz
népességme
gtartó
képességérintettek
Hátrányos
A hátrányos :helyzethelyzetfelmérése.
generációko generációk az átörökítés,n keresztüli on keresztül mintátöröklődésé öröklődik
probléma
nek
tudatosítása
csökkentéseaz átörökítés
megszüntetése 2025A
változtatás Szociális
2025
szükségességén téren dolgozó
ek
munkatársak
felismertetése,felzárkóztatási
programokban
való részvétel,kitörési
lehetőségek
megismertetése,azoktatás
fontosságának
megismertetéseérintettek
száma

szociális
humánerőforr
ás, pénzbelierőforrásamegvalósításiidőszakutánifolyamatos
kontroll

113

aprobléma
aszegénység felismeréséne
ből
k tudatosítása
adódóan az megoldási
egészségi
lehetőségekállapotjellemzően ismertetése.
hosszú:rosszabb,
mint a jobb egészségi
körülménye állapotkközött javítása,
illetveélőkromlásának
körébenmegállítása:
II. A gyermekek esélyegyenlősége
Fogalomtisztá
Veszélyeztet
ettségzás, helyzet
4megszünteté
felméréseseA
A családi veszélyeztetet
problémák
t gyermekek
általszámánakindikált
redukálása A
veszélyezte
veszélyeztetet
tettség
tek számának
minimumraszorítása
3

Egészségiállapot
javítása

érintettek,
2025
egészségügyi
Az egészség,
szolgáltatások
mint érték
,szociális
tudatosítása,
munkások,egészséges
egészségügybéletmód iránti
en dolgozók,
igény felkeltése, rosszszűrőprogramok egészségügyi
népszerűsítése, állapotban
egészségtudatos lévők

érintettek
száma

humánerőforr aás, megfelelő megvalósítás
szintű
iidőszak
együttműködé utánisek, pénzbeli folyamatos
forrásokkontrollérintettek
száma

humánerőforr megvalósítás
ás, megfelelő iidőszakszintű
utáni
együttműködé folyamatos
sek, pénzbeli kontrol
források

ság elérése

Gyermekjóléti Érintettek
2025
Szolgálat,Családsegítő
önismereti órák és
szervezése,
Gyermekjólét
szabadidős
i Szolgálat
programok
szervezése,agyermekek
társadalmi életre
való nevelése,
konfliktuskezel
őtréningek,
családikrízismegoldóprogramok114III. A nők esélyegyenlősége
Munkahelyte magas
a A
5
remtő
munkanélkü munkanélkülie
számánakprojektek a liek száma, a kcsökkentése,hátrányos
nőkés
munkahelytere
helyzetű
idősekmtésacélcsoportok körében
célcsoportra
számára,főleg
specializálva
különös
Helyzetfelmér
tekintettel aés,adatoknőkrepontosítása, .
Foglalkoztatásiprogrammegvalósítása.
Hátrányos
helyzetű
családokéletkörülményeinek javulása,
munkanélkülie
kszámánakcsökkentésefőként a nőkésidősekkörében,elhelyezkedése
az elsődleges
munkaerőpiac
on.

Önkormányza 2025
Felmérés,t,motiválás,Foglalkoztatás
releváns
i
Osztály,szakképesítés
adása,
nőkre vállalkozók,
és/vagy idősekre munkaadók és
munkavállalók
specializált
munkakörök
alkotása,munkahelyterem
tésérintettek humánerőforr megvalósítás
ás, megfelelő iidőszakszáma
utáni
képzésben szintű
együttműködé
folyamatos
részesülő
sek, pénzbeli kontrol
k számafoglalkozt források,eszközök
atottakszáma

115

IV. Az idősek esélyegyenlősége
rövid:Az
6
A
lakosságból idősek ellátási
a nők 30%- helyzeténeka, a férfiak feltárása,a
23%-a 60személyes
év feletti, anyugdíjaso gondoskodást
nyújtó
kjövedelme szociális
alacsony,
ellátás
sok
az gyakorlata aegyedül élő településen.
ember
AzidősekIdősektársadalmi
ellátásának
fogyasztási
nehézségei
státuszcsoport
jainakfelmérése: akultúralakásfogyasztás
helyzete
alapján.
A társadalomöregedését,vagyisazidősebb
korcsoportok

Támogatóérintettszolgáltatás,
célcsoport
faluszociális
szakemberek
tanyagondnokszolgálat,nappali ellátásbővítése

2025

érintettek
száma

humán
a
erőforrás,
megvalósítás
pályázatok,iidőszakpénz
és utáni
folyamatos
eszközök
kontroll

116relatív
súlyánaknövekedését
befolyásoló
tényezők
feltárása
közép:atelepülésenélők bevonása
az időskorúak
ellátó
rendszerébe:idősek klubja
programjai,
házijelzőrendszer
essegítségnyújtás,szociális
étkeztetési
programok,
támogatószolgálat
biztosítása
hosszú:azidőskorúakérintettsége
növekedjen aszolgáltatások
117

biztosítása
során
V. A fogyatékkal élők esélyegyenlősége
7
Akadálymen Akadályme Intézmények,
közterületek,ntesítéstesítés
járdák,nemmegoldott akadálymente
sek legyenek
Az
akadálymentesintézmények,
közterületek,
járdák száma
növekszikA
akadálymentesintézmények,
közterületek,
járdák száma
növekszik
Azakadálymentesintézmények,
közterületek,
járdák száma
növekszik

Nyilvánosság
Résztvevők:2025
motiválása,
fogyatékkal
ösztönzéseélők, idősek
pályázásra
Felelős:Lehetőség
Katymár
szerint
minél Községi
több közterület, Önkormányza
középület
és t, Pályázók
nem középület
akadálymentesítése idősek ésfogyatékkal
élők számára

Akadály Anyagi forrás Karbantartásmentesített terület,épület

118

A
Inté
zke
dés
sors
zá
ma

Az
intézkedéscíme,
megnevezése

B

A helyzetelemzés következtetéseiben
feltárt esélyegyenlőségi probléma
megnevezéseC

Az intézkedéssel elérni kívánt cél

D
A célkitűzés
összhangja
egyéb
stratégiai
dokumentu
mokkal

I.2. Szegregált élethelyzetek és életkörülmények felszámolása- Célcsoport megfelelő tájékoztatása- EmberiSzegreg - Célcsoport tájékozatlansága,érzékenység és érzékenyítés hiánya- Szolgáltatások elérhetőségénekErőforrásált
javítása
Fejlesztésiélethely - Szolgáltatások „elszórtsága”,
célcsoport számára nehéz- Egyéni, családi, közösségi fejlesztési
Operatív
zetek éselérhetősége.
tervek készítése, végrehajtása
Programéletkör
- Szakemberhiány megoldása- Széchenyiülmény - Különféle, egyéni, célcsoport nem
minden tagjára releváns, egyénfüggő - Utógondozás, utánkövetés2020
ek
problémákkal való szembesülés- Lakosság és humán szolgáltatások- Katymár
felszám
- Egyéni foglalkozást igénylő
közti kapcsolat, kommunikáció,település
olása
problémák
együttműködés erősítéseHelyi- Szakember segítségének hiánya- Tanulók kompetenciái fejlesztése
Esélyegyen- Szakember helyi (településen belül)- Oktatási-nevelési intézményekkel való lőségi
hiányahatékonyabb együttműködés
Programja- Szakemberhiány- Intézményen kívüli fejlesztés- Célcsoport-tagok utógondozásának,- Oktatási intézmények és szülők közti
utánkövetésének hiánya
kapcsolat erősítése- Helyi humán szolgáltatások- Iskolai lemorzsolódás meggátlása
elérhetőségének hiányosságai,- Kora gyerekkori fejlesztés fokozása
gyengeségei- Közösségi kohézió elősegítésének- Helyi szolgáltatások hiányosságai,- Egészségügyi szolgáltatások „helybe
gyengeségei
hozása”, mobil egészségügyi- Közösségre, családra és/vagy egyénreszűrővizsgálatok szervezése
szóló fejlesztési tervek hiánya- Egészségtudatos, egészséges- Helyi humán szolgáltatási kapacitások életmódra való nevelés, szemlélet
fejlesztése és a szolgáltatók
terjesztése
együttműködésének gyengeségei,- Megfelelő étkezési szokások
hiányosságai
népszerűsítése
- Oktatási-nevelési intézményekkel való - Szenvedélybetegségek, dohányzás,
együttműködés gyengeségei,alkohol és drogfogyasztás
hiányosságai
veszélyességeiről szóló és előadások,- Tanulók kompetenciái fejlesztést
prevenciós programok
igényelnek- Foglalkoztatottság növelése- Intézményen kívüli fejlesztésre kevés - Ezáltal is átlagjövedelmek növelése
lehetőség van- Egész életen át tartó tanulás- Iskolán kívüli támogatásokra kevés
népszerűsítése
lehetőség van- Képzések

E

Az intézkedés tartalmaF

Az
intézkedé
s felelőse

G
Az
intézkedésmegvalósításának
határideje- I.Célcsoporttagok és közösség felkészítése
- Pályázó - 2023
beavatkozásraés
dec 31.
- Folyamatos szociális munkás
konzorci- Kölcsönös bizalomépítés, kapcsolatteremtésumi- Helyi szereplők bevonására, aktivizálása
valamint- Kölcsönös támogató együttműködés létrehozása aegyüttmű
települési intézményhálózattal, a településen működő
ködő
gazdálkodó és civil szervezetekkel, egyházakkal,
partnerei
nemzetiségi önkormányzatokkal, területileg illetékes - Helyiés releváns segítő és támogató szolgáltatókkal (pl.
Oktatási
egészségügyi és oktatási intézmények,
intézménfoglalkoztatók).
yek- A célcsoport, az integrált környezetben való
- Helyiéletvitelszerű tartózkodásra való felkészültségének
Család és
felkészítése
Gyermek- Az integrált környezetben élők befogadási
jólétihajlandóságának növelése
Szolgálat
- Hátrányos megkülönböztetés megszüntetése az adott - Helyi
településen, településrészen, telepen élőkkel szemben
Civil- II. Szolgáltató pont működtetésepartnerek- A célcsoport számára szolgáltató pont létrehozása
annak érdekében, hogy a településen élők (különös
tekintettel a szegregátumban élők) aszolgálttaásokhoz könnyebben hozzájussanak.
- III. Intézkedés esetén a célcsoport bevonásánakelőkészítése, egyéni fejlesztési tervek készítése
- A célcsoport tagjaival kapcsolatban egyéni fejlesztési
terv készítése.
- Gyerekek fejlődését akadályozó családi problémákból
adódó problémák kezelésére, oldására családifejlesztési terv készítése szociális munkás által,
rendszerszemléletben gondolkodva a család egészét
segítve, gondozva az egyén minél hatékonyabb
integrálódását.
- IV. Jelenléten alapuló folyamatos szociális munka
biztosítása

H

I

J

Az intézkedés
eredményessé
gét mérő
indikátor(ok)Az
intézkedés
megvalósítá
sához
szükséges
erőforrások(humán,pénzügyi,technikai)

Az intézkedés
eredményeinekfenntarthatósága- Bevont- Szakmai
személyek
megvalósít
száma
ók- Képzésen- Menedzsm
részt vettek
ent
száma
- Európai
Uniós- Képzettséget
forrásokszerzettek
száma- Együttműkö
dések száma- A
megvalósítási időszak
alatti és utáni
folyamatos
kontroll

119

- Oktatási intézmények és szülők közti
kapcsolat esetenként erősítést igényel
- Iskolai lemorzsolódás esélye- Kora gyerekkori fejlesztés
szükségessége- Közösségi kohézió elősegítésének
igénye- Egészségügyi szolgáltatások hiánya
helyben- Egészségtudatos, egészséges életmód
hiánya- Nem megfelelő étkezési szokások- Szenvedélybetegek nagy száma és
aránya, dohányzás, alkohol ésdrogfogyasztás veszélyei
- Magas munkanélküliségi adatok- Kevés munkalehetőség
- Alacsony átlagjövedelmek- Alacsony iskolázottság- Tájékozatlanság a munka világában- Többgenerációs munkanélküliség- Elvándorlás, hosszabb távú ingázás
munkavállalás céljából, a településrossz népességmegtartó képessége- Magas munkanélküliségi adatok- Kevés munkalehetőség
- Alacsony átlagjövedelmek- Alacsony iskolázottság- Tájékozatlanság a munka világában- Hátralékok felhalmozódása alakossági adósságállomány folytonosújratermelődése
- Többgenerációs munkanélküliség- Elvándorlás, hosszabb távú ingázás
munkavállalás céljából, a településrossz népességmegtartó képessége- Álláskeresők és munkáltatók közti
kommunikáció, tájékozódás hiánya- Lakhatási problémák- Tájékoztatás a munka világáról- Hátralékok felhalmozódása
csökkentését és lakossági
adósságállomány újratermelődésének
megakadályozására irányuló tréningek- Többgenerációs munkanélküliség
megakadályozása képzések, tréningekáltal- Elvándorlás, hosszabb távú ingázás
arányának csökkentése- Munkalehetőségek és munkaerő
„összehozása”, egymáshoz
koordinálása
- Magasabb jövedelmet biztosító
képzettségek adása- iskolázottság elősegítése, képzések- Többgenerációs munkanélküliség
megaszakítása, átöröklődés
megakadályozása- Álláskeresők és munkáltatók közti
kommunikáció elősegítése
- Lakhatási problémák megoldása- Jelenlét típusú szociális munka, amely biztosítja acélcsoport felkészítését a projekt tervezésére, illetve
bevonását a megvalósításba helyi diagnózis alapján.
Utógondozás, utánkövetés az egyéni fejlesztési terv
lezárását követően.
- V. A helyi humán szolgáltatások elérhetőségének
fejlesztése, koordinációjuk javítása a következő
tevékenységekkel:- A település egészét célzó bizalomépítő, erősítő
tevékenységek.
- Létező közszolgáltatásokhoz, önkormányzati
ellátásokhoz való hozzáférés biztosításának
szervezése a célcsoport számára; szükség esetén az
ezekben a szolgáltatásokban dolgozók felkészítése.
- A helyi ellátórendszerrel való együttműködés
kialakítása, különös tekintettel az egészségügyi,szociális és gyermekjóléti alapellátásra és
szakellátásokra.
- A Közösségi Beavatkozási Terv felülvizsgálata,
szükség szerinti módosítása.
- A településen/célterületen élők bevonása konkrét
munkafolyamatokba.
- Konfliktuskezelés, mediáció.
- A munkafolyamatokhoz a megfelelő szaktudású
szakember háttér/koordináció biztosítása.
- A környező foglalkoztatási lehetőségek (betanított
munkák, munkahelyek, közlekedés, szolgáltatások,képzések stb.) felderítése, együttműködések
kialakítása.
- VI. A Közösségi Beavatkozási Terv és egyéni
fejlesztési tervek megvalósítása - Szociális, közösségfejlesztési, oktatási, képzési, egészségügyi ésmunkaerő- piaci szolgáltatások.
- A Közösségi Beavatkozási Terv és egyéni fejlesztési
tervek megvalósítása a hosszabb távú eredmények
feltételeinek megteremtését szolgálja az elkészített
egyéni fejlesztési tervek és a Közösségi Beavatkozási
Terv alapján.
- Elkülönülő, de a kölcsönhatásokra figyelő módon
tervezett szociális, gyermekjóléti, közösségfejlesztési, oktatási, képzési, egészségügyi ésmunkaerő-piaci szolgáltatások nyújtása- VII. Helyi humán szolgáltatási kapacitások fejlesztése
és a szolgáltatók együttműködésének megerősítése
- A konzorciumi partnerek, együttműködő partnerek és
egyéb helyi szereplők bevonásával (pl. iskola, tanoda,
egyház, családsegítő és gyermekjóléti szolgáltató)
rendszeres időközönként workshopok megtartása.

120

- VIII. Kora gyermekkori, gyermekkori és iskolán
kívüli fejlesztés és oktatás- 18 év alatti lakosság esetében a helyi intézményekkel
együttműködve minél több gyermek esetében azóvodai nevelés feltételeinek megteremtésének
támogatása, valamint az iskolán, illetve nevelési
intézményen kívüli gyermekfoglalkoztatás, fejlesztés,
oktatás megszervezése, a továbbtanulási pályák
segítése.
- Célterületen élő tanulók felzárkóztatása, képesség- éskompetenciafejlesztése- Szülői szerep erősítését célzó tréningek,
foglalkozások és közösségi tevékenységek- Iskoláskorú gyermekek iskolai előmenetelének
iskolán kívüli támogatása, tehetségfejlesztése,kiemelten a már működő szolgáltatásokhoz való
hozzáférés elősegítésével.
- Az iskolai lemorzsolódás megelőzése érdekében a
bevont személyek és családok és az oktatási
intézmények közötti együttműködés megerősítése, az
iskolai felzárkózást támogató szolgáltatásokbiztosítása.
- Drogprevenciós és további felvilágosító ésmegelőzési programok.
- Fejlesztő, feszültség feldolgozó, pozitív mintákat
közvetítő játékos és sport-szabadidős programok.
- Koragyerekkori fejlesztések elérését támogató
programok.
- Az óvodai, iskolai nevelésben való eredményes
részvétel előmozdítása az óvoda, iskola és a család
közötti koordinációt biztosító asszisztens (az adotttelepülésen / területen / településrészen /szegregátumban élő segítő személy) alkalmazásával.
- IX. Egészségügyi szolgáltatások elérésének javítása
- Egészségügyi szűrések megszervezése, acélcsoporttagok számára az egészségügyi alap ésszakellátás keretében igénybe vehető
szűrővizsgálatok elérésének lehetővé tétele.
- Egészségfejlesztő, felvilágosító programok, egyéni
tanácsadás, a lelki egészség fejlesztését szolgáló
tájékoztatás, információ-nyújtás.
- Étkezési szokások, gyermek étkeztetési szokások
formálása.
- A családi életre felkészítő programok megvalósítása.
- Dohányzás leszokást, alkohol és drog problémák
megoldását segítő programok megvalósítása.
- X. Felnőttoktatás, felnőttképzés, szakképzés
- Cél a bevonandó aktív korú (16–54 éves) lakosság
esetében a hiányzó általános iskolai végzettség,

121

valamint - a helyi és a térségi foglalkoztatási
lehetőségekhez illeszkedően - minél több személy
esetében OKJ-szintű végzettség megszerzése.
- Helyi és térségi munkaerő-piaci igényeknek és acélcsoporttagok igényeinek, képességeinek
megfelelően képzések tervezése, megvalósítása akár
potenciális munkáltató igényének figyelembe
vételével.
- Képzés-szervezői feladatok ellátása.
- Képesség-, készség- és kompetenciafejlesztő
programok (pl. munkavállalást gátló egyéni
problémák kiküszöbölése, képzésben való részvétel
segítése), az érintettek felkészítése a munkavállalásra,képzés, munkaszocializációs tevékenységek az egyéni
fejlesztési terv alapján.
- Az informatikai és nyelvi készségek fejlesztését
biztosító programok.
- A potenciális foglalkoztatók érzékenyítése.
- A potenciális foglalkoztatók képzési igényeinek
felmérése (a foglalkoztatás időbeli kereteivelösszehangolt formában).
- Képzésben való részvétel elősegítése:- és kulcskompetenciák fejlesztése,- Megélhetési támogatás nyújtása a képzés teljesidőtartamára (2003. évi CXXXV. törvény az egyenlő
bánásmódról és az egyenlőség előmozdításáról).
- Utógondozás: a képzésekben részt vevők
foglalkoztatásba, elsődleges munkaerő- piacra
kerülésének elősegítése.
- Képzésben való bennmaradást segítő szolgáltatásokszervezése/biztosítása, beleértve képzésekre való
eljutás biztosítása, megszervezése.
- A képzéshez szükséges nagy- és kis értékű eszközök
beszerzése.
- Munkagyakorlat megszerzésének támogatása. XI.
Foglalkoztatás elősegítése
- Az érintettek számára alkalmas helyi, térségi
foglalkoztatási lehetőségek feltárása, együttműködés
kialakítása munkáltatókkal.
- A foglalkoztatási lehetőségeknek megfelelő mobilitás
biztosítása (pl.: a munkahelyre jutás támogatása amunkakipróbálás időtartama alatt).
- A leendő munkáltatók felkészítése a képzésből
kilépők (el)fogadására, munkahelyi beilleszkedésének
támogatására.
- Munkáltatók részére sokszínűségi, érzékenyítő
tréning biztosítása.

122

- Munkahelymegtartást segítő tevékenységek(kapcsolattartás munkáltatókkal, mediálás).
- A programba bevont személyek foglalkoztatásának
támogatása a területileg illetékes kormányhivatal
foglalkoztatási főosztályának bevonásával.
- Az elhelyezkedettek nyomon követése, utógondozása,
munkahelyi beilleszkedésük segítése.
- Ingázóknak közösségi szálláslehetőségek felkutatása
és az ingázás megszervezésének elősegítése.
- Annak elősegítése, hogy a program célcsoportja részt
vehessen egyéb forrásból finanszírozott
településüzemeltetési, -felújítási, valamint lakhatási
körülményeket javító programokban.
- Önálló lakhatási feltételek segítését célzó
támogatásokhoz való hozzáférési lehetőség
igénybevételére való képesség javítása

Intéz
kedés
sorsz
áma

Az
intézkedés címe,megnevezése

A helyzetelemzés
következtetéseiben feltárt
esélyegyenlőségi probléma
megnevezése

Az intézkedéssel elérni kívánt cél

A célkitűzés
összhangja
egyéb
stratégiai
dokumentu
mokkalAz intézkedés tartalma

Az intézkedés
felelőse

I.3. Szegregált élethelyzetek és életkörülmények felszámolása, lakhatási körülmények javítása

- Lakhatási problémák- Lakhatási problémák, hátrányos helyzet - Emberi- Pályázó és- Önálló lakhatási feltételek segítését célzó- Nélkülözés
generációról generációra valóErőforrás
konzorciumi
támogatásokhoz való hozzáférési
- Hátrányos helyzet generációrólöröklődésének, nélkülözés felszámolása, Fejlesztési
valamint
lehetőség
generációra való öröklődését
megoldása
Operatív
együttműköd
- Társadalmi integrációt szolgáló lakhatási- Hátrányos helyzetben lévők illetve - Társadalmi-gazdasági problémák területi Programő partnerei
célú beruházások igénybevételére való
maguk a hátrányos helyzetű
koncentrálódásának mérséklése,- Széchenyi- Helyiképesség javítása
települések önerőből a szegregációt
megoldása
2020
Oktatási- Marginalizált közösségeknek a többségi
és a hátrányos helyzet generációkon - Súlyos munkanélküliségi, szociális és- Katymár
intézmények
társadalomba történő fizikai és társadalmi
történő átöröklődését nem tudják
egészségügyi problémák feloldása
település- Helyi Család
integrációját elősegítő intézkedések
meggátolni- Szolgáltatásokhoz való hozzájutási
Helyi
és- Elszigetelődést és a kirekesztődést,- Társadalmi-gazdasági problémák
lehetőségek javítása
Esélyegyen
Gyermekjólét
szegregációt csökkentő lakhatási
területi koncentrálódása (akár- Szegregátumokban élő hátrányos
lőségii Szolgálat
beruházások
településen belül is)helyzetű csoportok kitörésének esélyeit
Programja
Helyi
Civil
- Elszigetelődést és a kirekesztődést,- Súlyos munkanélküliségi, szociális
növelő humán szolgáltatások (szociális
partnerekszegregációt csökkentő, szolgáltatásokés egészségügyi problémák,szolgáltatás, segítő-támogató, ellátó
hozzáférését segítő intézkedések
szolgáltatásokhoz való hozzájutási
rendszer) fejlesztése- Lakásberuházásnak a lakhatási
nehézségek.
- Szolgáltatásokhoz való hozzáférés
körülmények javítása, felújítás, átalakítás,- Szegregátumokban élő hátrányos
elősegítése
bővítés, egybenyitás, bontás
helyzetű csoportok kitörésének- A munkához jutás esélyének növelése

Az
intézkedés
megv
alósításánakhatárideje

Az intézkedés
eredményessé
gét mérő
indikátor(ok)Az intézkedés
megvalósításáho
z szükségeserőforrások(humán,pénzügyi,technikai)- Szakmai
2022. - Integrált
környezetben
megvalósítók
dec.
- Menedzsment
létrehozott
31.
vagy felújított - Európai Uniós
forrásokszociális
bérlakások
száma- Ezeketigénybevevők száma

Az intézkedés
eredményeinekfenntarthatósága-A
megvalósítási
időszak alattiés utáni
folyamatos
kontroll

123

esélyeit növelő humánszolgáltatások (szociálisszolgáltatás, segítő-támogató, ellátó
rendszer) az átlagtól lényegesen
gyengébb minőségben állnak
rendelkezésre, és aszolgáltatásokhoz való hozzáférés
korlátozott vagy teljesen hiányzik- A munkához jutás esélye bizonyos
településeken / településrészeken az
országos átlaghoz képest
alacsonyabb- Komfortfokozat- és az energiaellátáshoz
való hozzáférés javításával- Lépcsőzetes mobilizáció a közösség térbeliés társadalmi integrációjának segítésére
- Szociális bérlakások létrehozására
- Szociális bérlakások felújítására irányuló
beruházások

124

Megvalósítás
A megvalósítás előkészítése
Önkormányzatunk az általa fenntartott intézmények vezetői számára feladatul adja és ellenőrzi,a településen működő nem önkormányzati fenntartású intézmények vezetőit pedig partneri
viszony során kéri, hogy a HEP-t valósítsák meg, illetve támogassák.
Önkormányzatunk azt is kéri intézményeitől és partnereitől, hogy vizsgálják meg, és a program
elfogadását követően biztosítsák, hogy az intézményük működését érintő, és az
esélyegyenlőség szempontjából fontos egyéb közszolgáltatásokat meghatározó stratégiai
dokumentumokba és iránymutatásokba épüljenek be és érvényesüljenek az egyenlő
bánásmódra és esélyegyenlőségre vonatkozó azon kötelezettségek, melyek az önkormányzat
HEP-ban részletes leírásra kerültek.
Önkormányzatunk elvárja, hogy intézményei a Helyi Esélyegyenlőségi Program Intézkedési
Tervében szereplővállalásokról, az őket érintő konkrét feladatokról intézményi szintű terveket
készítsenek.
Önkormányzatunk a HEP kidolgozására és megvalósítására, továbbá értékelésére,ellenőrzésére és az ennek során nyert információk visszacsatolására, valamint a programba
történő beépítésének garantálására HEP Felelős Fórumot hoz létre és működtet.
A fentiekkel kívánjuk biztosítani, hogy az HEP IT-ben vállalt feladatok a településen
maradéktalanul megvalósuljanak.
Az intézmények vezetői
- felelősek azért, hogy ismerjék az egyenlő bánásmódra és esélyegyenlőségre vonatkozó
jogi előírásokat, biztosítsák a diszkriminációmentes intézményi szolgáltatásokat, abefogadó és toleráns légkört, és megragadjanak minden alkalmat, hogy az
esélyegyenlőséggel kapcsolatos ismereteiket bővítő képzésen, egyéb programon részt
vegyenek.
- Felelősségük továbbá, hogy ismerjék a HEP IT-ben foglaltakat és közreműködjenek
annak megvalósításában.
- Az esélyegyenlőség sérülése esetén hivatalosan jelezzék azt a HEP IT kijelölt
irányítóinak.
Minden, az önkormányzattal és annak intézményeivel szerződéses viszonyban álló, számukra
szolgáltatást nyújtó fél felelőssége, hogy megismerje a HEP IT-t, magára nézve kötelezőként
kövesse azt, és megfeleljen az elvárásainak, amelyre vonatkozó passzust a jövőben bele kellfoglalni a szerződésbe. Szükséges továbbá, hogy a jogszabály által előírt feladat-megosztás,
együttműködési kötelezettség alapján a települési önkormányzattal kapcsolatban álló szereplők
ismerjék a HEP-ot, annak megvalósításában aktív szerepet vállaljanak

126