MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616
MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
1. Javasolt óravázlat (kb. 120-180 perc)● Téma bevezető oldal / Tanulás előtt (kb. 5 perc)- A téma bevezető oldalán szereplő fényképek, valamint a Tanulás előtt rész kérdésein keresztül (akáranyanyelven, akár közvetítő nyelven) felelevenítjük a tanulók előzetes tudását, amit egyben össze is kötünk aleckében tanulandó tartalommal.

● Szókincs oldal (kb. 30 perc)- Leckétől függően elképzelhető, hogy a KATSUDOO kötet azonos leckéjében bevezetett szókincshez képest új
szavak is szerepelnek.
- Szógyakorlásra többféle módszert használhatunk: az egyik, amikor az illusztrációkhoz kiválasztjuk a megfelelő
karaktereket, vagy amikor ellentétpárokat vagy csoportokat rendezünk össze, illetve a kollokáció(szókapcsolati előfordulás; gyakran együtt használt főnevek és igék összepárosítása, a szövegkörnyezetnek
megfelelő szó kiválasztása) stb.
- Diktálás 3-4 szó terjedelemben. (szó szintű, de különleges morák is szerepelhetnek). Az íráshoz való négyzeteknéla hosszúkás téglalap az összetett szótagok leírására szolgál. A kanjikat alapvetően egy adott szóval vezetjük be.
A kanjis szavakat a bevezetés után a Párbeszéd és nyelvtan részen is kanjival jelöljük, azonban azoknál afeladatoknál, ahol pl. szavakat kell elragozni és a kérdésben szerepel, ott kanával jelöltük.

● Párbeszéd és nyelvtan ②、③、④ (kb. 50-80 perc)- Miután a mintapárbeszédben (Bevezető párbeszéd) megértettük a szituációt és a szövegkörnyezetet, akommunikáció érdekében használatos nyelvi struktúrák gyakorlására vezetjük rá a tanulókat.
- Sorrend
1) Az illusztrációk felhasználásával elmagyarázzuk a szituációt. Majd a párbeszédolvasásával és a hanganyag
hallgatásával megértjük a jelentést, a funkciót és a formát.
2) Ellenőrizzük a nyelvi szerkezetet és a ragozást.
A ragozási példákban felhozott szavak között több szó szerepel, mint a KATSUDOO kötetben, viszont ennél
többet már nem szükséges használni.
3) Az ellenőrzött nyelvi struktúrák jelentését megértve és a nyelvtani szabályokat felhasználva gyakoroljunk!
Vannak megértést segítő feladatok, formát gyakoroltató feladatok és a párbeszédek szerkezetét gyakorló
feladatok.
4) Páros feladatok, amit a párbeszédet nézve mondanak el. Megengedett, hogy a tanulók a rendelkezésükre állóinformációk alapján kicseréljenek szavakat. A cél, hogy a megtanult nyelvi struktúrákat adott szituációban és
mondatkörnyezetben használják, ezáltal mintegy újra megerősítve azokat. Az óra egészét is figyelembe véve
viszont nem szükséges túlzottan nagy hangsúlyt fektetni rá.
- Figyelem!
※ Mivel a RIKAI kötet célja a nyelvi struktúrák minél szélesebb nézőpontból történő tanulása, ezért előfordul,
hogy egyes leckékben a KATSUDOO kötethez képest némi eltérés tapasztalható a nyelvtanok bemutatásában.
Amennyiben a KATSUDOO és a RIKAI könyvet egyidőben használják, úgy szükséges, hogy a tanár előre átnézze
az anyagot.
※ Rövidített alakok (V-temasu, stb.) írott szövegben nem használatosak. (Felvett hanganyag átírásábanelőfordulhatnak.)※ A hanganyagot jelölő ikonnak két fajtája van: az „Onsei aikon” (hangszóró piktogram) és a „Check aikon”(hangszóró piktogram Check! felirattal). Hanganyagot pedig az alábbi három gyakorlatnál használhatunk:① Hangszóró piktogram (hallás utáni értés gyakorlása)
Meghallgatjuk és megértjük a párbeszédet, majd válaszolunk a kérdésekre (pl. 009-012)② Hangszóró piktogram Check! felirattal (nyelvan ill. nyelvtani szerkezetek gyakorlása)

1© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616
Beírjuk a gyakorló feladatba az általunk gondolt választ. Utána meghallgatjuk hanganyagot, és ellenőrizzük
a helyes megoldást. (pl. 24 005 stb.)③ Hangszóró piktogram → Hangszóró piktogram Check! felirattal
Meghallgatjuk a nyelvi szerkezetet tartalmazó párbeszédet, majd válaszolunk a kérdésekre (Hallás utániértés gyakorlása). (pl. 33 023-026).
→ Utána a fenti párbeszéd alapján elvégezzük a mondat (újra)alkotó gyakorlófeladatot, majd a „Hangszóró
piktogram Check! felirattal” helyes válaszát meghallgatva ellenőrizzük a leírt választ. (pl. 33 027 stb.)● Nyelv és kultúra (kb. 5-10 perc)- A témához kapcsolható kulturális hátterű szavak és kifejezések kerülnek bemutatásra.
- Ebben a részben el lehet gondolkozni azon, hogy az adott szituációhoz milyen kifejezés a megfelelő, és amit
kiválasztanak, azt valóban használják-e. A cél, hogy a tanulók összehasonlítást végezzenek a saját kultúrájukkal,
illetve, hogy a saját kommunikációs stílusukkal kapcsolatos felismerésekre ösztönözzük őket. Emiatt nem csak
egyetlen helyes válasz létezik.
- Ezen a szinten még nehéz csak japánul véleményt cserélni, de próbáljuk meg a közvetítő nyelv használatát minél
jobban korlátozni.

● Szövegolvasás és fogalmazás (kb. 25-50 perc)- Célunk, hogy a társalgás részben tanult elemeket egy másik készségterületen (szövegolvasás, fogalmazás)
rögzítsük.
Szövegolvasás- Az adott témával kapcsolatos tartalmú szöveget olvasunk.
- A valós helyzetekhez közeli feladatokon kívül, kvíz vagy játékos elemeket tartalmazó feladatok is vannak.
- A szövegolvasás során az alábbi módokon lehetséges használni a hanganyagot:① Ellenőrizni lehet a kanjik olvasatát.
② Amennyiben lassú a tanulók olvasási sebessége, gyorsítani lehet az olvasást, ha a hanganyagot hallgatva,
a szemükkel követik a szöveget.
③ Amennyiben nem jutna mindenre idő az órán, időt takaríthatunk meg, ha a hanganyagot hallgatva
olvastatjuk el a szöveget.
Fogalmazás- A fontos kifejezéseket és nyelvi struktúrákat halványan írtuk be. Az aláhúzott részekre a tanulók saját magukra
vonatkozó információkat írjanak be.
- Az írás általi megértés és rögzítés elősegítésére többször érdemes teljes szöveget íratni a tanulókkal. (pl. a 167.
oldalon lévő munkalap használatával)- A tanulók által írt fogalmazást fel lehet használni az évközi és az évvégi Visszatekintés órán. Szintén jó, ha amegírt fogalmazásokat beletesszük a portfólióba. Figyeljünk arra, hogy ne maradjon javítatlanul fogalmazás, éskerülendő az is, hogy csak a tanár olvassa és javítsa ki a szöveget.
- A páros leckék fogalmazásait a Marugoto oldalról lehet letölteni.
- Amennyiben nincs idő az órán megírni a fogalmazást, adjuk ki házi feladatnak.

● Japán nyelvi ellenőrzés (kb. 5 perc)- A könyv végén található ellenőrző listát kell használni. A Mondjuk japánul! rész kérdéseit (amelyek azonosak a
Tanulás előtt rész kérdéseivel) elolvasva felelevenítjük a tanult nyelvtani szabályokat, majd a tanulás
eredményét egy hármas skálán a tanulókkal magukkal értékeltetjük. A megjegyzéseiket (vélemény, benyomás)
anyanyelven írják le!

2© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616● Amire az egyes leckékben figyelni kell

1. téma: Család(om)1. lecke - Tokióban lakom② Párbeszéd és nyelvtan
Az 1. témában bemutatkozás során történik a párbeszéd. Itt a témaként megjelenő lakni,
tanulni stb. igéket a (V-teimasu) (szokás vagy eredmény folytatólagos állapotát kifejező)alakban jelöltük. Érdemes figyelni, hogy a beszélt nyelvben gyakran a rövidített (V-temasu) alakhasználatos. A (V-teimasu) alakot a 4. leckében is gyakoroljuk majd. A 2 -②/③ mindkettő Joi
családjáról szól, de amíg a ② monológ, addig a ③ párbeszéd. Figyelni kell a családtagok
elnevezésére „otto” (saját férj) – „goshujin” más férje, „musume” (lányom) – „musume-san”(valaki más lánya).

④ Szövegolvasás
Joi unokájának japán neve van: Ryou-kun. Ahogy azt a ② Párbeszéd és nyelvtan részből is
tudni lehet, Joi lánya vegyes házasságban él egy japánnal.
Nyelv és kultúra
Vannak dolgok, amelyeket meg lehet kérdezni valakitől, akivel először találkozunk, és olyanok
is, amelyeket nem illik. Előfordulhat, hogy addig nem hozzuk szóba a családot, amíg valaki nem
beszél magától róla, és bizonyos nyelvekben addig nem tudjuk, hogyan szólítsunk meg valakit,
amíg meg nem kérdeztük az életkorát ill., hogy házas-e. Az ilyen kérdéseken keresztül
ráirányíthatjuk a figyelmet arra - még ha a beszélőnek semmilyen mögöttes szándéka nincsen- hogyan fogadja majd ezt a partner, és vajon miért teszünk fel gyakran ilyen jellegű
kérdéseket?

2. lecke - A hobbim a klasszikus zene hallgatás② Párbeszéd és nyelvtan
A hobbi nem feltétlenül csak egy valami lehet. Itt olyan emberek szerepelnek, akiknek több
hobbijuk is van. Eszerint van kialakítva a hallásértés feladat és a párbeszédgyakorlás is.
Érdemes nem csupán a hobbik neveit, hanem még egy kis plusz egyszerű megjegyzést is
hozzáfűzni. A 2 -ben előkerül az igék főnevesítésre szolgáló (V-ru koto) szerkezet. A hobbi
tartalmát még részletesebben tudjuk elmondani, ha hozzáteszünk egy tárgyat.
③ Párbeszéd és nyelvtan
Szabadnap és szabadidő eltöltéséről folyó kapcsolatépítő szituáció. A „-toki” (vmi idején)
nyelvtani szerkezet kerül elő. Itt a kapcsolódása - az időtől függetlenül - csak egyszerű főnévreés melléknévre korlátozódik. A 2 -④ olyan tevékenység, ahol „-toki” szerkezetet használva
saját magunkról beszélünk. A páros beszédgyakorlat során előfordulhat, hogy a tanulók nem
tudnak mindent helyesen elmondani japánul, de ez nem baj. Ez a feladat akkor válik hasznossá- egyébiránt a téma célja is ez - ha a tanulók megismerik egymást, és össze tudják kötni emberi
kapcsolatok építésével.
3© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616④ Szövegolvasás
Ebben a leckében a hanganyagban és a fényképen szereplő emberek neme nem feltétlenül
egyezik, ezért jobb azután meghallgatni a hanganyagot, hogy elolvastuk a szöveget, és beírtuk
a válaszokat.

2. téma: Évszakok és időjárás
3. lecke - Japánban most tavasz van① Írás és szavak
A téma egészében azt szeretnénk, ha a tanulók a japán nyelv mellett a japán évszakokról és ajapánok évszakokkal kapcsolatos érzéseiről is tanulnának. Az 1 rész lehet, hogy kicsit nehéz, deszeretnénk, ha a fényképeket stb. (amik szerepelnek a KATSUDOU könyvben is) felhasználva
kellemesen folyna a munka. Tanórán kívüli japán kulturális tapasztalatszerzésre jó lehet, ha
megismertetjük a tanulókkal az évszakszavakat használó haikut.
② Párbeszéd és nyelvtan
Az 1 mintapárbeszédben szereplő Yamada és Tan jelenleg valahol Japánon kívül tartózkodnak.
Tan egyébként szingapúri. A szituáció szerint valamikor december-február között folyik abeszélgetés, amikor Japánban tél van. A saját országunkban tartózkodó japánnal folytatottkapcsolatmélyítő beszélgetés közben szó esik az évszakokról. A 2 -ben a „-narimasu” (válik
vmivé/vmilyenné) nyelvtani szerkezetet használjuk az évszakok változását kifejező
gyakorlatban. A 2 -②-ben jól nézzük meg az illusztrációkat! A 2 -③-ban - amennyibenváltoznak az évszakok a tanulók országában - a ②-höz hasonlóan megpróbálhatják elmondani.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A párbeszédben arról beszélnek, hogy melyik a kedvenc évszakuk és miért. Az „N ga suki desu”(Szeretem N-t) szerkezet a Bevezető A1 szinten már előjött. Új viszont a 2 mellékneveihez a„no” főnevesítő partikula használata (I melléknév+no ga / na melléknév+no ga sukidesu).
Tagadás esetén a „wa” partikula használatos (-wa ga suki janaidesu.) Ezzel szemben a „nigatedesu” (ügyetlen vmiben) jelentését tekintve tagadó, formailag viszont állító alakú, és (-ganigate desu) alakban hozza a könyv. Igazából a „-wa nigate desu” alak is használatos.
A 3 részben az okot kifejező „kara” szerkezetet gyakoroljuk. Szeretnénk, ha a tanulók, miközben
arról beszélnek, hogy melyik évszakot szeretik és miért, egyúttal lehetőséget kapnának, hogy
jobban megismerjék egymást.
④ Szövegolvasás
A két e-mailhez tudni kell, hogy az évszakok az északi félgömbön (Japán) és a déli félgömbön
(Ausztrália) pont ellentétesek.
⑤ Fogalmazás
Szükség szerint meg lehet tanítani a tanulók országára jellemző évszakokat leíró szavakat „uki”(esős évszak”, „kanki” (száraz évszak).

4. lecke - Jó idő van, ugye?
4© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616① Írás és szavak
Ki kell választani a japán városokhoz tartozó időjárást. A városok nevét nem szükséges
megjegyezni.
② Párbeszéd és nyelvtan
A japán nyelvben az időjárásról folyó beszélgetés helyettesítheti az üdvözlést, és bárkivel
szemben használható. A 2 részben a nyelvtani szerkezetek udvarias formában múlt időben,vagy nem múlt időben vannak. Figyelni, hogy a tagadó alak a „-nai desu” formában használatos.
A tagadó alakoknak két formája van: a „-nai desu” és az „-arimasen”. Ebben a könyvben a „-naidesu” alakot gyakoroltatjuk. A könyv végén lévő nyelvtani összefoglaló részen megtalálható az„-ariamsen” alak.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A mintapárbeszédben csak a telefonos párbeszéd eleje szerepel. Megerősíteni, hogy apárbeszéd itt nem ér véget, hanem a valóságban ezután térnek rá a fő témára. A 2 részben
megtanulandó „V-teimasu” szerkezet az 1. leckében - mint szokás szerint végzett cselekvés már volt tárgyalva. Itt mindkét - a folyamatos cselekvés és az egyszeri cselekvés eredményeként
létrejött állapot - jelentésében is előjön. Először egyszerűen elmagyarázzuk, hogy a „V-teimasu”
a „jelenleg a szemünk előtt látható dolgok leírására szolgál.”, majd a példamondatok átnézése
közben kiegészítésként hozzátesszük, hogy épp emiatt ez néha folyamatban lévő cselekvés(mozgó, filmszerű), máskor viszont eredmény állapot (nem mozgó, állókép jellegű) is lehet.
Fontos, hogy ne mutassuk be nehéznek! A 2 -②-ben szereplő Tanaka és Esutaa
párbeszédében a beszélt nyelvi „socchi/kocchi” (ez/az) kifejezések használatosak. Amennyiben
van rá idő és belefér, meg lehet említeni a „sochira/kochira” írott nyelvi formákat, amit afogalmazás részben fel is lehet használni. A 2 -③-ban szereplő „És mi a helyzet az ön/teországában/országodban?” kérdést igazából annak függvényében tesszük fel, hogy amikor egy
messze lévő emberrel telefonálunk, akarunk-e a saját időjárásunkról vagy környezetünkről
beszélni, vagy sem.
Nyelv és kultúra
Hogyan üdvözöljük ismerősünket, akivel az utcán véletlenül futottunk össze? A japánok között
elképzelhető, hogy sokan az „Ii tenki desu ne.” (Jó időnk van!) vagy „Odekake desuka” (Megyvalahova?) mondatokkal fognak reagálni. A válaszlehetőségek között ugyan nem szerepel, deha közelebbi ismerősről van szó, előfordulhat a partner változását észre vevő megszólítás is („A,
sore atarashii fuku desu ne” (Ó, az egy új ruha?). Amit szeretnénk, hogy végig gondoljanak bármelyik kifejezést is választják- hogy miért azt választották? Továbbá kívánatos, hogy atanulók belevegyék a saját kultúrájukkal való összehasonlítást is.

3. téma: A városom
5. lecke - Ez a park nagy és szép
① Írás és szavak
Az 1 -②-ben azokat a szavakat kell kiválasztani, amelyeket nehezen lehet összetársítani a négy
helyet ábrázoló képpel.

5© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616
Az 5. lecke ② Párbeszéd és nyelvtan rész tartalma egy tokiói kalauzolás, ahol Ueno környéke
a téma. A helyi Abe jól ismeri a környéket, és épp a munkájából kifolyólag rövidebb időre
Tokióban tartózkodó Wannak mutatja be. A város és a hely tulajdonságainak bemutatására az„i A-kute / na A-de / N de, i A / na A /…” alakok használatosak. Két melléknév / szóösszekapcsolása a „yasui + benri (yasukute benri) (olcsó és praktikus) „kurai + abunai (kurakuteabunai) (sötét és veszélyes) módon, pozitív vagy negatív benyomás szerint történik.
③ Párbeszéd és nyelvtan
Itt Wan az, aki a rendelkezésre álló információk alapján a helyi (tokiói) embertől (Tanaka)kérdez. A 2 részben két ellentétes jelentésű szót (melléknév, főnév) a „-kedo, -” (de) nyelvi
szerkezethez illesztve jellemzünk egy várost vagy helyet. A két szó közül a második tartalmazza
a beszélő álláspontját. A 2 -① részben a beszélő álláspontját (vajon mit fog mondani)
próbáljuk meg kitalálni. A 2 -② egy híres hely Tokióban. A hely neve leírva nem, de ahanganyagban előjön. Érdemes átgondolni, hogy a 3 -as rész „Anata no machi wa donna machi
desu ka” (A te/ön városod/városa milyen hely?) kérdésére van-e olyan hely, amit el tudunk
mondani a „-kedo-„ nyelvtani formát használva.
④ Szövegolvasás
Ebben a részben Kichijouji nevű várost mutattuk be, ami Tokióból könnyenelérhető egy kis
hétvégi kiruccanásra.

6. lecke - Menj(en) egyenesen!
① Írás és szavak
Az 5 részben a kanjik olvasatát a memo részben jelöltük. Vízszintes írás esetén kanji helyett
inkább arab számokkal szeretik írni. A kanjik olvasatának bevezetésére a „一 つ 、 二 つ”
szerepel, de ebben a könyvben arab számokat használunk.
② Párbeszéd és nyelvtan
A szituáció szerint az utcán kérdezzük meg, merre kell menni. Paulo utazó, a nő pedig egy arra
járó helyi. A 2 „V-te kudasai” szerkezet udvarias kifejezés, ami akkor használatos, amikor
utasítást adunk valakinek. Valószínű, hogy a tanulók gyakran hallják ezt a szerkezetet atanteremben a tanártól. Egy ismert mondatszerkezetet tanulunk itt újra. A 2 -② részben
párokban vagy csoportokban dolgozunk. Az ① mondatot valaki felolvassa, a többiek pedig
aszerint mozognak a térképen. A 2 -③ rész közlekedési útmutatás, ahol a „V1-te, V2” ige teforma használatos. Az „aruite ikimasu” (gyalog megyek) szerkezet - és csak ez - szabvány
kifejezésként bevezetésre került a Bevezető A1 szinten.
③ Párbeszéd és nyelvtan
Útmutatás kérésekor az ismertető jelként/támpontként szolgáló épület leírása céljából,színeket és formákat jelölő mellékneveket két vagy több jelzővel díszítünk (-i A-kute / na A-de,-i/na N formában). A 3 1. a illusztráción szereplő képről helyesen jobb lenne azt mondani, hogy
„kuroppoi biru” (feketés épület), de itt inkább a jellegzetességét hangsúlyozva a „kuroi biru”(fekete épület) kifejezést használjuk.

6© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616

4. téma: Elmenni otthonról/Kimozdulni
7. lecke – 10 óra(kor) jó lesz?
① Írás és szavak
A 2 részen látható négy helyet gyakran használják találkozóhelynek japán nagyvárosokban.
② Párbeszéd és nyelvtan
A szituációban szereplő két ember előre megbeszéli, hogy konkrétan mikor és hol fognak
találkozni, és milyen ruhát fognak viselni? A 2 részben az „N demo iidesuka” (N is jó?) nyelvtani
szerkezet szerepel. A számunkra előnyös feltételeket elmondva végezzük az egyeztetést. A 2 ③ részben szereplő kérdés ruházattal kapcsolatos. Előfordul, hogy olyan helyre megyünk, ahol
figyelni kell az öltözködési szabályokra pl. vallási jellegű helyek, luxus éttermek, színházak stb.
A szituáció a kultúra megismerése szempontjából is érdekes lehet.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A mintapárbeszédben mobilon szól az egyik fél, hogy késni fog a megbeszélt találkozóról. A 2
részben megtanulják az okot kifejező „N de / V-te” (N miatt, V-te miatt) szerkezetet. A 3
párbeszédgyakorlatban ellenőrizzék a párbeszéd elemeit. Ugyanerre a mintára lehet saját
párbeszédet is készíteni, kigondolva, hogy mi miért szoktunk késni?
„Bocsánat. Kb. 15 percet késni fogok. Eltévedtem…”→Először is elnézést kérünk. A magyarázat második felét sokszor le szokták vágni.
Szerepelhet így fordítva is.
Az, hogy ilyen helyzetben először is bocsánatot kérnek, a japánok kommunikációs sémája, ami
nem feltétlenül azonos a tanulók kultúrájában megszokottal. Erről a Nyelv és kultúra résznéllesz szó.
④ Szövegolvasás
Miután az igaz-hamis feladatban ellenőriztük, hogy mit csinált valójában Y és S, beszéljék meg,hogy kettejük esetében mik az eltérések a tények és aközött, hogy mit gondoltak.
Blogban/naplóban figyelni a saját érzéseket közvetlenül kifejező részekre, pl. „Yokatta!” (Jó(volt(!), „S san wa itsumo hayai na” (S mindig korán érkezik), „Osoi!” (Késik!) „Doushite?”(Miért?) stb.
⑤ Fogalmazás
Mobilon írt e-mail esetében gyakran elhagyják a saját vagy a partner nevét. A
mintapárbeszédben a „Bocsánat. Kb. 15 percet késni fogok. Eltévedtem…” részmondatsorrendje fordított, de mivel a fogalmazás részben szereplő e-mail az írott formákat
veszi alapul, ezért itt nem az.
Nyelv és kultúra
Mikor egy baráttal megbeszélt találkozóról 20 percet késünk, és erről telefonon értesítést
küldünk, különféle megnyilatkozások képzelhetőek el. Ilyen pl., hogy először is elnézést kérünk,
aztán elmagyarázzuk az okot és a körülményeket, még egy kis türelmet kérünk stb. Ezek mögött
sok minden állhat: a késéshez való hozzáállás és a várakozó ember iránti figyelmesség. Érdekes
lehet kibontani a beszélgetést a kulturális és egyéni különbségekről.
7© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616

8. téma Már elment(él) megnézni az esti kilátást?
① Írás és szavak
A 3 részben egyeztetni a „-e -ni ikimasu” (Vmi célból vhová megy) szerkezethez szükséges
fogalmi pontokat (hely, és hogy mi található ott). A b fényképen egy rekonstruált gödörlakás
látható.
② Párbeszéd és nyelvtan
A szituáció szerint az üzleti útra, vagy valami más dolog miatt ideiglenesen a városban
tartózkodó embert (Kim, Hose) megszólítja egy jószándékú helyi (Kawai), aki a saját városátszeretné megmutatni. A párbeszédben azt az érzést váltja cselekedetté, hogy szeretné, ha saját
városának előnyeit megismernék és élveznék. A 2 részben előjövő „mou V-mashitaka” (Már
csinálta(d)?) a cselekvés befejezettségét kifejező szerkezet esetében a tagadó válaszban ezena szinten az „Iie, mada desu” (Nem, még nem.) formát használjuk. A 3 részben figyelni kell,hogy arra a kérdésre, hogy a három helyen voltak-e már? A, B és C egymás után válaszol. A 4
részben szereplő „Van önöknél/nálatok valami új és érdekes hely?” kérdés - amennyiben van
olyan hely, ami jó beszédtéma lehet - átalakítható a tanulók közötti párbeszédre (Voltál már …ban? Igen voltam. Nem, még nem voltam.).
③ Párbeszéd és nyelvtan
A szituáció megegyezik a ② -ben szereplő szituációval. A 3 -① részben az „N/V-ni
ikimasu/kimasu” N-je nem egy célhely, hanem egy suru segédigés cselekvésre kicserélhető,cselekvést kifejező főnév. A „V-ni ikimasu” „V-masenka” „V-mashou” szerkezetek a Bevezető A1
szint 12. leckéjében már előjöttek. A 3 -② párbeszéd is újraalkotja a leckében szereplő
szituációt.

5. téma: Külföldi nyelv és külföldi kultúra
9. lecke - A japán nyelv kiejtése könnyű
① Írás és szavak
A 3 rész ábráján a japán oktatási rendszer egyszerűsített sémája szerepel. Ezt érdemesösszehasonlítani a tanulók országának oktatási rendszerével.
② Párbeszéd és nyelvtan
A kapcsolatépítő szituációban a külföldi nyelvtanulásról és az idegen nyelvekről folyik atársalgás. A japánul tanuló diákok számára ez minden bizonnyal egy testközeli téma. A „-waga-desu” (téma-réma) szerkezet segítségével idegen nyelv(ek)ről és saját tapasztalataikról
beszélnek. A 2 részben végzett aktivitás (az eddigi tanult nyelvekről beszélni) személyes
vélemények és benyomások alapján zajlik, ezért nincs egyetlen helyes válasz. Szokatlan
vélemény felmerülése esetén - anyanyelven vagy közvetítő nyelven - ki lehet térni arra, hogy
milyen szempontból/miért gondolják úgy. A 3 részben az igéket főnevesítve: „V-ru koto” (Ige ás/-és) kell megfeleltetni és igazítani. Itt az „omoshiroi, muzukashii” (érdekes, nehéz)
melléknevekkel a tanult idegen nyelvekről mondják el a véleményüket és a benyomásaikat,
míg a „suki, tokui, nigate” (szeretem, ügyes/jó vagyok benne, nem erősségem) kifejezések
segítségével a saját idegennyelv-tanulásuk tendenciáiról tudnak beszélni. A 4 részben jó lenne,
8© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616
ha a tanulók akár a japán, akár más idegennyelv-tanulásról egymás között tudnának
beszélgetni.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A szituáció szerint idegennyelvvel vagy idegennyelv-tanulás kapcsán felmerülő problémák
megoldása érdekében segítséget kérünk valakitől. A „V-te itadakemasenka” (Megtenné nekem
azt a szívességet, hogy…?) szerkezet szívességkérés esetén használatos nagyon udvarias
formula. A 4 részben a hanganyag meghallgatása előtt ellenőrizni, hogy mi történik az
illusztrációkon.

10. lecke: Egyszer valamikor szeretnék Japánba menni!
② Párbeszéd és nyelvtan
A ② és a ③ mintapárbeszédek arról szólnak, hogy a külföldi kultúra és az idegennyelv-tanulás
milyen módon kötődik a saját mindennapjainkhoz és életünkhöz. A 2 -② részben előjövő
„Japan Expo” egy Franciaországban megrendezésre kerülő esemény. Japán kulturális
eseményeket bizonyára más országokban is rendeznek. Saját választ is lehet adni az „ikitaika,
ikitakunaika” (Akar(sz) menni vagy sem?) „shitaika, shitakunaika” (Akarod/akarja-e csinálni
vagy sem?) kérdésekre. A 3 részben arra a kérdésre, hogy „te/ön mit gondol(sz)?” nem
feltétlenül fogja az összes tanuló azt válaszolni, hogy a mostani japán-, vagy más idegennyelvtanulása közvetlen összefüggésben áll a jövőbeli munkájával. A tanulók különbözőek, de nincs
szükség rá, hogy mindenki mindenáron saját verziót mondjon. Az is elég, ha a mintapárbeszédalapján gyakorolják a beszédet.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A szokás szerint végzett cselekvéseket a „V-masu” és „V-teimasu” szerkezetekkel lehet kifejezni.
A könyvben az iskolában vagy tanfolyamon végzett idegennyelv- vagy ikebana tanulásra a „Vteimasu”, illetve a „V-masu” szerkezetet használjuk. Mindkét szerkezet valamilyen gyakoriságotjelző kifejezéssel (heti egyszer, minden héten) együtt használatos. A 3 részben a „V-temimasu”(kipróbál/megpróbál vmit) nyelvtani szerkezetet akkor használjuk, amikor az adott külföldi
kultúrával közvetlen érintkezés a téma, és cselekvést kell választani, hogy mit próbálnánk ki. A
4 rész „Te/ön mit gondol(sz)?” kérdésére adott válaszban el lehet térni a tankönyv
párbeszédének mintájától. Például az alábbi társalgás: „Donna kuni ni kyoumi ga arimasuka”(Milyen ország érdekel/érdekli?) „OO desu. OO ni ittemitai desu. OO de XX wo mitemitai desu”((országnév) érdekel. OO-ba szeretnék elmenni. OO helyen a(z) XX-t szeretném megnézni.
④ Szövegolvasás
A 9. leckében előjött „V-te kudasaimasenka” (Megtenné(d) nekem, hogy…?), egy valakinek asegítségét kérő kifejezés, ezzel szemben a „V-mashouka” olyan szituációban használatos,amelyben látjuk, hogy valaki bajban van, és szeretnénk neki segítséget felajánlani. Mondhatjuk,
hogy a figyelmességet fejezi ki a másik ember felé.

6. téma: Kint enni a szabadban
11. lecke - Mit viszünk?
9© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616① Írás és szavak
A 3 memo részében a tiszteletet kifejező „o” tiszteleti előtagot tüntettük fel. Az obentou(ebédcsomag), osushi (sushi), osake (osake, alkohol), ohashi (pálcika), osara (tányér) szavakon
kívül a 2 részben az omocha (játék), okashi (édesség) szavak szerepelnek. Ezekben az „o”
nemre és korra való tekintet nélkül mindenki által használatos. Figyelni, hogy az „onigiri”(rizsgombóc) szóból, ha elhagyjuk az o-t, „nigiri” (markolás, fogantyú) lesz, ami mást jelent. Ittegyébként a nigiri az Edo-kor előtti sushit jelenti.
② Párbeszéd és nyelvtan
Egy piknik megbeszélése a szituáció. A 2 -① részben a „V-teikimasu” és a „V-te kimashita”
szerkezetet is használjuk. Míg az elsőt a piknik megbeszélésekor, az utóbbit a piknik napján
játszódó szituációban elkülönítve hozzuk, bemutatva a köztük lévő különbséget. Figyelni, hogy
feladat fejlécében a nyelvtani szerkezet csak jelen időben van kiírva „V-teikimasu/kimasu”.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A szituációban meghallgatják másik ember véleményét és eldöntik, hogy ki mit visz a piknikre.
A 2 részben használatos „N-demo” megengedést kifejező szerkezet a 7. leckében előjött „Ndemo ii desuka”-val azonos. A 3 hasonlító kifejezése „N1 to N2 (to) dochira ga ii desuka” „N1
ga ii desu” (N1 és N2 közül melyik a… -bb? N1 a …-bb.) A 3 -① hanganyagának meghallgatásaelőtt ellenőrizzük a sorrendet, majd utána hallgassuk meg a napot és a helyet. Meghallgatva,
hogy a négy embernek mikor jó és mi a véleménye, döntsék el, hogy melyik nap és hol legyena piknik.

12. lecke - Finomnak tűnik!
① Írás és szavak
Az 1 -ben szereplő kimchi koreai étel, de Japánban is gyakran fogyasztják.
② Párbeszéd és nyelvtan
A szituációban a piknik napján hozott ételeket és italokat rakják ki az asztalra és beszélgetnek
azokról. Az ételeket végignézve, hogy egyszerű kommentet tudjanak adni, a „-sou” (úgy tűnik)szerkezetet használják. A 2 -①és ② részeket a 115. oldalon található piknikes képet nézve
végezzük. Győződjünk meg róla, hogy az összes mondat, ami elhangzik, szemmel látott (érzett)dolog.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A piknikre hozott ételeket és italokat kommentálják. A 2 részben azért, hogy ne csak azt
mondják valamiről, hogy finom, hanem azt is, hogy hogyan/mi módon finom, bevezetésre
kerül a melléknevek -te formája „i A -kute/i A -nakute, na A -de/na A -janakute”. Figyelni rá,
hogy a tagadó alakok is előkerülnek. Mivel a melléknevek között vannak állandósult
szókapcsolatok, és nagyok az egyéni szubjektív különbségek, fordítsunk kellő figyelmet rá, hogya jelentésüket pontosan megértsük. Például vajon mondják-e Thaiföldön, ahol szeretik acsípőset, hogy „nem csípős és finom”? Egy olyan helyen, ahol normál hőmérsékleten isszák asört, hogy „hideg és finom”? Megértik-e a Közel-Keleten, ahol szeretik az édeset, ha azt

10© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616
mondjuk, hogy „nem erősségem az édesség”? A kifejezések mögött az adott ember kultúrája
áll.
Nyelv és kultúra
Amikor olyan ételt ajánlanak, amit utálunk, különböző módon utasíthatjuk el: a. világosan
kijelentjük, hogy utáljuk az adott dolgot (OO wa kirai desu) (Utálom a…-t), b. indirekt kifejezést
használunk (OO wa chotto nigate de…) (Kicsit hadilábon állok a…-val), c. a tartalmat
megváltoztatva mondunk valamit (Mou onakaga ippai de…) (Tele van a hasam…). Meg lehet
próbálni elképzelni, mit érez az az ember, akinek mindezt mondjuk. Az ilyen kérdéseken
keresztül erősíteni lehet a tanulók érzékenységét, és eltérő értékrenddel szembeni
figyelmességét.

7. téma: Üzleti út
13. lecke - Tanakával már találkoztam① Írás és szavak
Az 1 rész ⑥⑧ képei reptéri kiírások. Nem szükséges elolvasni a kanjikat (menetrend szerinti
idő, indulási hely/ célállomás, átszállási hely, járatszám), viszont, ha a tanulókat érdekli, először
is megpróbálhatják kikövetkeztetni a jelentésüket. Az érkezési idő ill. az indulási idő
megkülönböztetését a ⑦⑨ illusztrációkat nézve próbálják meg kigondolni. Amennyiben akülföldi üzletember (barna öltönyben) a japán üzletember (szemüveges) elé jön, akkor érkezésiidő, viszont, ha kikíséri, akkor indulási idő.
② Párbeszéd és nyelvtan
A szituációban munkával kapcsolatos külföldi tapasztalatokról folyik a társalgás. A 2 részben atapasztalatot kifejező „V-ta koto ga arimasu” (Volt már olyan, hogy…) szerkezetet tanulják. A 3
részben megtudjuk, hogy Tanaka hadilábon áll a külföldi nyelvekkel, emiatt nem érzi magát
komfortosan külföldön. Ez a következő párbeszédben is előjön. A d válaszlehetőségnél a„gaikokujin” helyett a „gaikoku no hito” kifejezést használtuk a külföldi ember jelölésére. Ez
utóbbi udvariasabb és kicsit barátságosabb benyomást kelt. Ennél is udvariasabb a „gaikoku
no kata” kifejezés.
③ Párbeszéd és nyelvtan
Tanaka, amellett, hogy nehezen megy neki az angol, először megy üzleti útra Tokióból
Londonba. Taylor, az angliai leányvállalat munkatársa, Tanakával szembeni kedvességből
ellenőrzi neki a hotel szobát. Ez nem általánosan elvárt üzleti udvariasság egy japán üzleti útraérkezővel szemben. Itt azt szeretnénk, ha a tanulók átgondolnák, mit tudnak tenni egy olyan
ember érdekében, aki bizonytalan a szokásokat és a nyelvet illetően.
④ Szövegolvasás ⑤ Fogalmazás
A szövegolvasás és a fogalmazás két e-mailje az üzleti útra érkező és az őt fogadó közötti
levelezés.

11© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616

14. lecke - Ezt használhatom?
① Írás és szavak
Az 1 rész 6-os képe a számítógépre mutat. Ez japánul „konpyuutaa”, „pasokon”, de lehet„konpyuuta”, PC is. A 2 képein a „tsukeru-kesu” (felkapcsol-lekapcsol) ill. az „akeru-shimeru”(kinyit-becsuk) igéket kell összeegyeztetni. Az összes ige tárgyas ige. Itt nincs szükség kiegészítő
magyarázatra a tárgyatlan igékről.

② Párbeszéd és nyelvtan
A szituációban Taylor bemutatja az üzleti útra érkezőnek (Tanaka) az iroda munkatársait. Azt
gondoljuk, hogy a külföldi tanulók esetében könnyen előfordulhat olyan szituáció, hogy be kellmutatniuk valakinek egy japánt. A 2 részben előforduló „V-te -nen ni narimasu” (X éve már
annak, hogy…) a kollégákkal folytatott könnyed beszélgetés során praktikus kifejezés lehet. A
3 rész 4-es példájában szereplő Natalia töri a japánt. Elképzelhető, hogy az ezen a szinten lévőtanulók összehasonlítják magukkal, de ami sokkal fontosabb, hogy a párbeszédben van egy
beszédpartner, aki lassan és nem is mindig helyesen beszél, de valahogy megérteti magát. A 4
rész aktivitásában felkérnek egy japánt (japán kollégát, annak családját, ismerőst, turistát),hogy jöjjön el az osztályba. Ez jó alkalom a társalgásra, hogy ne csak a munkáról, hanem másról
is beszélgessenek.

③ Párbeszéd és nyelvtan
A szituációban az üzleti úton lévő (Tanaka) szeretne dolgozni valamit az irodában, ezért
kölcsönkér dolgokat. A 3 rész hanganyagának meghallgatása előtt ellenőrizni az illusztráción
szereplő tartalmakat. A „V-te mo iidesuka” (Lehet vmit csinálni?) szerkezet „te mo iidesuka”(Lehet?) engedélykérő része a 7. leckében (10 óra jó lesz?) főnevekkel használva már előkerült.

Nyelv és kultúra
Kulturális és egyéni különbségek vannak abban, hogyan reagál valaki a dicséretre. Sőt,helyzettől függően még ugyanaz a személy is eltérően reagálhat. A sztereotip, elfogadott nézet
szerint azt gondolnánk, hogy „a japánok hajlamosak a szerénykedésre”, vagy úgy reagálnak,
hogy a) „sonna koto wa arimasen” (Ugyan, ugyan nem is úgy van), d) „iie, mada desu” (Nem,még nem (tartok ott, amit gondol)), de olyan esetben, amikor tényleg nagyon igyekezett valaki,előfordul, hogy egyszerűen csak annyit mond b) „arigatou” (Köszönöm.). Elképzelhető, hogy atanulók japánul – a saját országuk viselkedésmintáitól eltérően - az „Iie, mada-mada desu”(Nem, még nem…) kifejezést szeretnék használni. A kérdésen keresztül remélhetően jobban
megértik majd a tanulók a dicséretre adott válaszokat. Szeretnénk, ha az is megerősítést
nyerne, hogy a dicséret egyben a partnerrel szembeni rokonszenv kifejezése is.

8. téma: Egészség
15. lecke - Jó lenne tornázni!
② Párbeszéd és nyelvtan
12© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616
A szituációban munkahelyen vagy iskolában megszólítanak valakit, aki fáradtnak tűnik. Ebben
a leckében nem egy kórházat igénylő súlyos betegség, hanem a mindennapi életben érzettfáradtság és annak egyszerű megszüntetése a téma. A mintapárbeszédben szereplő „ofuro”(fürdő) a japán stílusú fürdőkádat jelenti, ami a nyugatiakhoz képest kissé mélyebb. A japánokáltalában este vesznek fürdőt. A mintapárbeszédben előkerülő „yoru neru maeni, ofuro ni
hairu to iidesuyo” (Este alvás előtt érdemes fürdőt venni) mondat egyben szerepel, de a 2, 3
részben „V1-ru maeni, V2” (V1 előtt V2), „V3 to iidesuyo) (Jó (ha) V3.) külön szedve, két
részletben gyakoroltatjuk. Mindkét esetben szótári forma használatos. A 4 részben a tanulók
tapasztalataira építve mondjanak tanácsot!
③ Párbeszéd és nyelvtan
Yasuda a vállalat által megbízott „egészség tanácsadó”, aki segíti az alkalmazottak
egészségmegóvását. A szituáció szerint Hosénak fáj a feje és a nyaka, ezért felkeresi tanácsért
Yasudát. Amennyiben a mintapárbeszédben is szereplő módon az osztályban együtt
megcsináljuk a nyakkörzést, figyeljünk arra, hogy ne hirtelen tegyük! A 2 részben előjövő
nyelvtani szerkezet „naide kudasai” (Kérem, ne csinálj(on) meg valamit!) negatív utasításkor
vagy tanácsadáskor használatos. A „naide kudasaine” végén szereplő „ne” alkalmazásával
tudjuk a partner iránti figyelmességet és előzékenységet kifejezni. A „nai” forma itt szerepelelőször. A 3 részben nem kell az egész testet megmozgatni, elég, ha csak a tanteremben ülveelvégezhető gimnasztikát csinálják meg. A rovat részben a „tsubo”-ról (akupunktúrás pont)található információ.

16. lecke – Futni és úszni szoktam② Párbeszéd és nyelvtan
A lecke párbeszédének témája az egészség megóvása érdekében naponta végrehajtottcselekvés, konkrétan a mozgás. A 2 részben előjövő nyelvtani szerkezet a „V1-tari, V2-tari
shimasu” (Pl. ezt pl. azt csinálom). A szemléltetésben két cselekvés szerepel, de előfordul egy
cselekvéssel is („V-tari shiteimasu”). Figyelni, hogy a 2 -① válaszlehetőségei a szomszédos
oldalon találhatóak.

③ Párbeszéd és nyelvtan
Az egészséggel kapcsolatos kérdőív eredményét foglalja össze diagramokon, hogy
gyakoroltassa a főnévmódosító szerkezetetet. A 2 részben a „V egyszerű/egyenes/rövid alak +hito” alakban kerül bemutatásra, de ebben a leckében az igék csak a nem múlt idejű alakjukban(pl. nomu, nomanai (iszik, nem iszik)) fordulnak elő. A múlt idejű alakokat (nonda,
nomanakatta (ivott, nem ivott)) használó főnévmódosító mondat a 17. lecke anyaga.
Szeretnénk, ha a diagrammokat nézve azt is megértenék, hogy a mondat végén egyszerű és
udvarias alakok is előfordulhatnak. (lásd. függelék (Nyelvtani összefoglaló) 170-171. oldal). A
magyarázatot minél egyszerűbbre fogjuk. Az egyszerű/egyenes/rövid alakok a 17. és a 18.
leckében is előkerülnek.

13© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616

9. téma: Ünneplés
17. lecke - Születésnapomra kaptam② Párbeszéd és nyelvtan
A szituáció szerint a náluk és/vagy rajtuk lévő dolgokról beszélgetnek. A dolgok/tárgyak
egyszerű leírására az „-n desu” nyelvtani szerkezet használatos. Az „-n desu” alak eddig mint
kifejezés került elő „Taishikan ni ikitaindesu.” (A nagykövetségre szeretnék elmenni.) (6. lecke).
A 2 részben a tanulók ezzel a jelentéssel és felépítéssel összevetve tanulják. A 3 részben az
adás-kapás kifejezések, az „ageru” (ad), és a „morau” (kap) használatát a partikulákkal együttellenőrizzük. Itt nem kerül elő a „kureru” (nekem ad), így a két kifejezés egyszerűen és világosan
magyarázható. A 4 részen a tanulók egymás holmijait tudják dicsérni és beszélgetni arról,
hogyan kerültek hozzájuk.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A mintapárbeszéd témája, hogy milyen ajándékot adjanak. A 2 részben tanulandó nyelvtani
szerkezet a főnévmódosítás (jelzős szerkezet). Ez a 16. lecke után másodszor szerepel. Itt,
ajándék adásakor vélemény kifejezésére használatos szerkezetként tanuljuk. Itt sem konkrét
dolog, sokkal inkább valamilyen rendeltetésű dolog kifejezésére. Figyelni, hogy afőnévmódosító mondat esetében a cselekvőre a „ga” partikula használatos, pl. „akachan ga
kiru mono” (a baba által viselt ruha), „watashi ga kaita e” (Általam festett/rajzolt kép). A 2 -③
rész külön ezt gyakoroltatja.

18. lecke – Egy parti jó ötlet!
① Írás és szavak
Az 1 részben ellenőrizzük az érzelmeket kifejező (melléknevek, igék) jelentését és használatát.
Ne felejtsük ki a partikulákat (mondatfelépítés) sem. Figyeljünk, hogy elképzelhető eltérés az
anyanyelvi jelentés és a japán jelentés között.
② Párbeszéd és nyelvtan
Egy barátnak szerveznek születésnapi partit. A „to omoimasu” (Szerintem…, Azt gondolom,
hogy…) szerkezetet használva mondanak véleményt. A 2 -① részben nem csak a szavakat
egyszerű/egyenes/rövid alakra alakítandó részre, hanem a (főnév módosító mondatrész)
egészére, valamint a mondat egészére kell figyelni. A 2 - ② 1 minta párbeszédéből is kivehető,hogy Noda a fő szervező. A 2 - ③ részben segítségként megadtunk szavakat és kifejezéseket,
hogy a tanulók ki tudják fejezni saját véleményüket.
③ Párbeszéd és nyelvtan
A szituáció szerint a párbeszédben Shinnek, aki nem tudott elmenni barátja szülinapi partijára,
beszámolnak, hogy milyen volt a buli. A „to itteimashita” (azt monda, hogy…) közvetítő forma,
ami egy másik embernek idézve átadja a partin résztvevő ember szavait. A 2 -① részben atanuló, mint közvetítő hallgatja/olvassa a négy ember által mondottakat és közvetíti azokat.
⑤ Fogalmazás
A fogalmazás egy napló (PDF formában).
egyszerű/egyenes/rövid formában írják!

A

szövegstílusérzékeltetése

végett14© 2014 The Japan Foundation

MARUGOTO Kezdő 1 (A2) RIKAI tanítási segédlet
20140616
Nyelv és kultúra
Ajándék kapás esetén az első szóba jöhető reakció a köszönet a) „arigatou gozaimasu”(Köszönöm szépen!), de gyakran használatos kifejezés a partner figyelmességével szembenérzett mentegetőzést magában foglaló b) „sumimasen” (Bocsánat, hogy…) is. A japánok
körében is elterjedt az a felfogás, miszerint gyerekes viselkedés, ha a kapott ajándékot rögtön
kibontjuk. Itt viszont az „aketemo iidesuka” (Kibonthatom?) kérdés nem azt jelenti, hogy
mihamarabb látni szeretném az ajándékot, hanem inkább az ajándékot adó felé szeretnénk
gyorsan valami reakciót adni. Ezen kívül reakcióként előfordul a „taisetsu ni shimasu” (Meg
fogom becsülni!), „ureshii desu” (Örülök!), „kore, hoshikatta desu” (Pont ilyet akartam!) is.

15© 2014 The Japan Foundation