ハンガリー日本語教師会 会報第 33 号

2017. március

インタビューTavaly nyáron érkezett a Japán Alapítványhoz az új japánnyelv-oktatási szakértő, Ómuro Fumi.
Megkérdeztük eddigi tapasztalatairól, magyarországi élményeiről, magyar ételekről, nyelvről,ezekről és még sok érdekes dologról olvashatnak az interjúban.
☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆

①短い自己紹介をお願いいたします。
国際交流基金ブダペスト日本文化センター日本語専
門家の大室文と申します。2016年7月にブダペストに参りました。
②今までのお仕事について話していただけませんか。
今まで日本国内外で日本語教師として働いてきました。最初に日本語を教えたのはウズベキスタンという国
せいねんかいがいきょうりょくたいいんです。JICAの青 年 海 外 協 力 隊 員 として大学で活動していました。そして、フランスの大学、日本の日本語学校いたでの仕事を経て、現在に至っています。
③ハンガリーの生活にもう慣れていらっしゃいますか。ハンガリーには大室様にとって面白い習慣がありますか。
そうですね、こちらでの生活にはだいぶ慣れました。おもしろいと感じる習慣はたくさんあります！最初におもしろいと思ったのはあいさつです。“szia”や“hello”は会ったときも、別れるときも使えるというのはとても不思議な感じがしました。
④ハンガリー人についてのご意見を教えていただけませんか。
やさしくて、笑顔がすてきで、冗談が好きという印象です。ブダペスト日本文化センターの受講生のみなさんは、授業の準備、片づけなどいつも進んで手伝いをしてくださいます。町でしんぼうづよも、私がどんなに下手なハンガリー語で話しても、辛抱強くやりとりを続けてくれる人が多くて、うれしいです。
1ハンガリー日本語教師会 会報第 33 号

2017. március⑤ハンガリーの料理をときどき召し上がりますか。何が一番好きですか。
はい、ときどき食べます。どれも好きなんですが、特にレチョウが気に入っています。それからレヘル市場で食べたラーンゴシュもおいしくて、とても印象に残っています！
⑥国内かヨーロッパの旅行をなさいましたか。
ハンガリー国内は今までセンテンドレとケストヘイへ旅行に行きました。ケストヘイでは夕げんそうてき方にバラトン湖のあたりを散歩しましたが、夕焼けと湖の作り出す幻想的な景色にとても感動しました。皆さんのおすすめの場所があったら、ぜひ教えてください。
⑦ハンガリー語を勉強していらっしゃいますか。
はい。ポッドキャストを聞いたり、教科書を見たりしながら勉強しています。最近がんばっているのは、定期的にハンガリー語でツイートすることです。一つの文を作るのにすごく時間がかかるんですが、自分の言いたいことをことばにするのはとても勉強になります！
☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆

Először egy rövid bemutatkozást szeretnénk kérni..
Ómuro Fumi vagyok, a Japán Alapítvány Budapesti Irodájának japánnyelv-oktatási
szakértője. 2016 júliusában érkeztem Budapestre.
Meséljen kicsit az eddigi munkájáról!
Eddig japán nyelvtanárként dolgoztam Japánban és Japánon kívül is. Legelőször
Üzbegisztánban tanítottam, a JICA (Japán Nemzetközi Együttmûködési Ügynökség) JapánÖnkéntes Szolgálatának tagjaként egy ottani egyetemen dolgoztam. Ezen kívül franciaországi
egyetemi és japán nyelviskolai tapasztalattal is rendelkezem.
Megszokta már a magyarországi életet? Van esetleg olyan szokás, amit érdekesnek tart?
Nem könnyű kérdés, de azt hiszem, hogy nagyjából megszoktam az itteni életet. Elégsok olyan szokás van, amit nagyon érdekesnek találok! Legelőször a köszönéseken lepődtemmeg, egész pontosan azon, hogy a „szia” és a „helló” szavakat találkozáskor és elváláskor islehet használni.
Mit gondol a magyarokról?
Az a benyomásom, hogy kedves, mosolygós emberek, akik szeretik a tréfát. A Japán
Alapítványban tanuló diákjaim mindig nagyon készségesen segítenek az órai előkészületeknélés az elpakolásnal is. A városban sétálva is sok olyan emberrel találkozom, akik a szerénymagyartudásom ellenére nagyon türelmesen beszélgetnek velem, ez mindig nagy örömmel töltel.
2

ハンガリー日本語教師会 会報第 33 号

2017. március

Fogyaszt néha magyar ételeket? Mi az, ami a legjobban ízlik?
Igen, néha. Mindegyiket szeretem, mégis a lecsó az, ami a leginkább ízlik. Ezen kívül
a Lehel téri piacon kóstolt lángost említeném, ami annyira finom volt, hogy még most isemlékszem az ízére.
Utazik Magyarországon vagy Európában?
Magyarországon belül eddig Szentendrére és Keszthelyre jutottam el. Amikor
Keszthelyen voltam, alkonyatkor volt alkalmam kicsit sétálni a Balaton partján, és nagyon
megérintett a tó mögött lemenő nap gyönyörű látványa. Ha esetleg van olyan hely, amit
ajánlanátok, kérlek osszátok meg velem!
Tanul magyarul?
Igen. Podcastokat hallgatok, van tankönyvem is, ezekkel tanulok. Amit mostanában
csinálok nagyon lelkesen, az a rendszeres magyar nyelvű twitterezés. Egy magyar mondat
megszerkesztése borzasztóan sok ideig tart, de nagyon sokat tanulok abból, ahogyan sikerül
szavakba önteni a mondandómat!

☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆

Idén tavasszal a Japán Alapítvány japán nyelvoktatási szaktanácsadójától, Murakami
Josifumitól búcsúzunk. Ezúttal arra kértük, hogy magyarországi emlékeiről és itteni munkájáról
meséljen.

ハンガリーの思い出
国際交流基金ブダペスト日本文化センター
村上吉文

ハンガリー日本語教師会の皆さま、早いもので最初にこの会報でご挨拶してからもう 3 年が過ぎてしまいました。2017 年 3 月末で任期を終えまして、帰国いたします。MJOT の皆さまには多岐にわたりお世話になりました。あらためてお礼を申し上げます。
私が赴任したころの国際交流基金ブダペスト日本文化センター（JFBP）は日本ハンガリー協
こういきじむしょ

力フォーラムのさまざまな業務が一段落しつつあるところで、本来の広域事務所としての業務じくあしもどに軸足を戻そうとしているところでした。当センターでは 4,000 人も日本語機関学習者のいる
ポーランドから、日本語学習機関が一つもないコソボやモンテネグロまで 13 カ国もの幅広い地
こういきじむしょ

域を担当しているので、基金のセンターの中では「広域事務所」と呼ばれる種類に分類されています。
これらの多様な地域の先生方のネットワークを作るために最初に取り組んだのは、Facebook3

ハンガリー日本語教師会 会報第 33 号

2017. márciusのグループを作ることでした。2013 年 12 月 15 日に Facebook グループを立ち上げ、その後、グループ内の投票で「いいね！中東欧の日本語教育」というグループ名が決まりました。今では 309 人の日本語教育関係者に登録していただいておりまして、私以外の会員からの書き込みもずいぶん増えてきました。
ひじょうきん

最初は基金の非常勤の先生など、実際に会ったことのある人しか呼びかけられなかったのですが、その先生の友だちリストの中に別の学校で日本語を教えている人がいたりして、徐々にネットワークを広げることができました。もちろん、各地の先生方がこのグループについて紹介してくださったことも大きいと思いますし、こちらか出張で出かけた先の先生にも積極的に参加していただくことができました。
このグループでは一年ほど前から「ウォールチャット」というのもやっています。毎月最終水曜日の午後 8 時から文字チャットをやるのですが、顔は見えなくても、同じ時間を共有してしんきんかん

ざっぱいるというのは親近感を増す効果があるように感じています。いつも大雑把なテーマしか決めておかないのですが、そうしたテーマから脱線したところで深い話になることも多いです。前
ほうふふくぶんかしゅぎ

回は「2017 年の抱負」というテーマだったのですが、途中で「複文化主義は教室で教えられるものなのか」という点について意見が交換されたりもしました。
しんらいかん

しかし、やはり顔が見えるともっと深い信頼感を作ることができます。そのために、JFBP ではオンライン教師研修も行ってきました。これは YouTubeLive というサービスを通して、講師が自分の顔やプレゼンを見せながら日本語教育の実践報告などを共有する研修です。オンラインなので自宅にいながら受講できる一方で、講師の顔が見えて声も聞こえるので講師の人柄なども文字チャットよりずっとよく分かります。このオンライン研修で 2 回講師を務められたス
ロベニアの守時なぎさ先生は今年ルーマニアの教師研修でも講師を務められるそうで、こうしえん

じっしたネットワークから生まれたご縁だとしたら、実施してきたものとして嬉しい限りです。とは言え、いくら顔が見えても実際に同じ時間に同じ場所で顔を合わせて言葉をかわすのが一番ネットワーキングに効果的なことは明らかです。JFBP の業務の中で、中東欧の日本語教育関係者が実際に顔を合わせるのは中東欧日本語教育研修会なのですが、私の任期の間にこの研
ちょめい修会は 4 回ありました。それぞれ著名な先生方に基調講演で話していただけ、非常に光栄に思っております。ただ、ネットワーキングのための研修会の機能はこの 4 回の間にだいぶ進歩してきたのではないかと思っております。最後の研修では、開催日の 1 ヶ月前から参加者限定のメーリングリストを動かして自己紹介などをしてもらった上で、当日の最後には EdCamp というもっとも参加者の主体性の高い形式でディスカッションを行うこともできました。
私の後任は日本文化に造詣の深い文化人ですので、私とはまた違った活動ができるのではな
いかと思っております。どうぞよろしくお願いいたします。

4

ハンガリー日本語教師会 会報第 33 号

2017. március

Magyarországi emlékeimJapán Alapítvány Budapesti Iroda
Murakami Josifumi
Kedves Magyarországi Japánnyelv-Oktatók Társasága, kedves Mindenki!
Immár három éve, hogy az MJOT hírlevelében először megjelent a beköszönő interjúm.
Idén, azaz 2017 márciusának végén pedig befejezem az itteni munkám és hazautazom. Nagyon
sokat köszönhetek a Magyarországi Japánnyelv-Oktatók Társaságának, ezért újból szeretném
hálámat kifejezni.
Magyarországra érkezésem idején a Japán Alapítvány Budapesti Irodájában (JFBP) épp avége felé közelített a Japán-Magyar Együttműködési Fórum keretében zajló számos projekt, ésaz iroda kezdett visszatérni az eredeti, régiós központként végzendő feladataihoz. A Budapesti
Iroda fogja össze a régió 13 országát, köztük a több mint 4000 főnyi, intézményes keretek
között japánul tanuló diákkal büszkélkedő Lengyelországot, és például az egyetlen japánoktatási intézménnyel sem bíró
Koszovót vagy Montenegrót, így valóban „régiós
központ”-ként kell megkülönböztetnünk a többi alapítványi irodától.
A célom az volt, hogy összefogjam ennek a sokszínű térségnek és számos országának azoktatóit, így legelőször egy facebook-csoportot hoztam létre. 2013. december 15-én indult el acsoport, mely később közös szavazás eredményeképpen a „De jó! Közép- és Kelet-Európa
Japán Oktatói” nevet kapta. Jelenleg 309 regisztrált tagja van a csoportnak, és egyre
emelkedik a tagok hozzászólásainak is a száma.
Kezdetben csak azokat az oktatókat tudtam meghívni, akikkel személyesen találkoztam,
például az Alapítványban dolgozó tanárok, de később az ő ismerőseik közötti japánnyelvoktatók is bekerültek, és lassan egyre szélesebb lett a kapcsolati háló. Természetesen akülönböző térségekben dolgozó tanárok is nagyban bővítették a kört, és a hivatalos utazásaim
alkalmával megismert tanárok is örömmel csatlakoztak.
Ebben a csoportban körülbelül egy éve elindítottam a „Wall-chat” elnevezésű beszélgetést,
ami minden hónap utolsó szerdáján, este 8 órakor zajló közös csetelés. Bár nem látjuk egymás
arcát beszélgetés közben, úgy érzem, hogy a valós idejű társalgás közel hozza a résztvevőketegymáshoz. A téma mindig tágan van megadva, így gyakori, hogy valamilyen irányban
elindulva jön létre mélyebb diskurzus. Legutóbbi alkalommal a téma a 2017-es fogadalmak
voltak, de menet közben a multikultirális nevelés tantermi megvalósíthatóságáról kezdtünk elbeszélgetni.
A cset is jó eszköz, azonban mégis mélyebb bizalom alakítható ki, ha látjuk egymás arcát
beszélgetés közben, ezért a Budapesti Irodában elindítottam egy online tanári továbbképzést is.
A YouTubeLive segítségével a résztvevő oktatók videóbeszélgetés formájában tudják
tapasztalataikat kicserélni a japán oktatás területén. Egyrészt mindenki otthonról, kényelmesen
5ハンガリー日本語教師会 会報第 33 号

2017. március

tud részt venni a képzésen, másrészt a sima csethez képest a videón arccal, hanggal, azaz
valóságosabban jelenünk meg és ismerhetjük meg egymást. Moritoki Nagisza , aki az online
kurzust kétszer is vezette, idén Romániában fog előadni egy oktatási szemináriumon. Óriásiörömmel tölt el, hogy az itt született ismeretségekből ilyen dolgok valósulnak meg.
Az is világos, hogy nincs annál hatékonyabb módja a kapcsolati háló kiépítésének, mint
amikor a valóságban, egy térben és időben tudunk találkozni és beszélgetni. Közép- és
Kelet-Európában a Közép- és Kelet Európai Japánnyelv-Oktatási Szeminárium az az esemény,ahol a térség intézményeiben japán nyelvet oktatók ténylegesen találkozhatnak. Az én
kiküldetésem alatt négy ilyen szeminárim zajlott le, és óriási megtiszteltetés, hogy mindegyik
alkalommal neves előadókat hallhattunk. Ezen kívül fontos még, hogy érzésem szerint aszeminárium kapcsolati hálózatot kiépítő funkciója is sokat fejlődött a négy alkalom ideje alatt.
A legutóbbi szeminárium előtt egy hónappal elindítottam egy levelezőlistát, ahol a résztvevők
bemutatkozhattak, valamint a szeminárium végén sikerült EdCamp-rendszerű, azaz a részvevőknagyfokú önállóságára építő beszélgetéseket folytatni.
Az utódom, aki átveszi a munkámat, a japán kultúra területén óriási tudással rendelkezőszemély, ezért azt gondolom, hogy egy kicsit más fajta tevékenységet is láthatunk majd tőle.
Nagyon köszönöm az eddigieket és minden jótkívánok!
☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆

Ismerjük meg hazánk “japános fellegvárait”!
2014 tavaszán indítottuk útjára az új rovatot, melyben be szeretnénk mutatni hazánk ismert,
esetleg kevésbé ismert iskoláit, ahol japán oktatás folyik. Ezúttal Németh Nikoletta mutatja be aKőbányai Szent László Gimnáziumban folyó japán oktatást.

Kőbányai Szent László Gimnázium
Lechner Ödön tervei alapján készült Kőbányai Szent
László Gimnázium pedagógiai programja és elért
eredményei alapján az Oktatási Minisztérium pályázatán
elnyerte a Tehetséggondozó középiskola címet. Agimnázium UNESCO-asszociált iskola, ezért is kap
kiemelt hangsúlyt a nyelvoktatás, más népek kultúrájának,életének megismerése. A diákok angol, francia, japán, latin,lengyel, német, olasz, orosz és spanyol nyelvet tanulhatnak,órarend keretében, illetve óra utáni program formájában. A6

ハンガリー日本語教師会 会報第 33 号

2017. március

büszkeségemnek tartom, hogy a japán a legnagyobb létszámmal működő nyelvi szakkör az
iskolában.
Iskolánkban először 1996-banvolt japán nyelvoktatás, amikor isegy anyanyelvi oktató egy hónapon
keresztül tanította a diákokat. A nagy
lelkesedésnek
köszönhetően
az
iskolaazon
dolgozott,hogy
megvalósulhasson egy állandó, egész
tanéven át tartó óra, aminek
eredményeként 2008-ban sikeresen
pályáztunk a Japán Alapítványnál,
segítségüknek köszönhetően pedig
három éven keresztül biztosították azévről évre növekvő létszámú japán csoport elindítását. A japán nyelvoktatás az óta iszavartalanul folyik, tanórán kívüli foglalkozás keretében. Három csoport három különböző
szintet képvisel, minden csoportnak heti két-két órája van. Rendkívül büszkék vagyunk rá, hogy
a kevés óraszám ellenére a diákjaink szép eredményeket érnek el a japán szónokversenyen , sőt,továbbtanuláskor nagy részük jelentkezik és kerül be egyetemek japán szakára, az ELTE-re és aKároli Gáspár Református Egyetemre is.
Az iskolánk majdnem mindenévben fogad japán cserediákot ésjapán önkénteseket is, Jukiko szenszei
már második éve tiszteli meg
segítségével és munkájával az óráinkat,smindemellett
kulturális
programokkal,illetve
japán
beszédórákkal támogatja az oktatást,
segíti a gyerekek fejlődését. Az óránk
keretei között Jukiko szenszeijel
próbálunk egy olyan oktatást véghez
vinni, melynek fő gondolata, hogy
szórakoztató tanulással fenntartsuk a diákjaink érdeklődését a japán nyelv és kultúra iránt, ígyórán játékos gyakorlásokkal, saját készítésű társasjátékokkal bővítjük a könyv anyagát.

7

ハンガリー日本語教師会 会報第 33 号

2017. március

Az év folyamán számos
kulturális
programmalszínesítjük az iskola kulturáliséletét. Minden évben számos,minden diák számára nyílt
klubtevékenységet szervezünk:
kalligráfia, filmvetítés, origami,
japánzene,
japántánc,
kimono/yukata viselet, szusi
készítés, és a két legnépszerűbb:teaszertartás és a karácsonyi
parti. Immár ötödik éve tanítok
a gimnáziumban, s sikeresenhonosítottam meg iskolánkban egy szórakoztató év végi vetélkedőt, amely játékos keretek
között bővíti a gyerekek ismeretét Japánról (kultúráról, irodalomról, társadalomról, vallásról ésszokásokról), s emellett remek csapatépítő program is, hiszen a más-más csoportból érkezőtagok együtt küzdenek és a végén már együtt nevetnek a közös cél érdekében. Iskolánkban ajapán nyelvoktatás népszerűsítése érdekében tervezünk évente megrendezni egy „japán napot”.

Diákok írták!
„Az animék miatt szeretnék megtanulni japánul. Imádom a szakkört, kár, hogy csak heti kétóránk van.” /Zsófi/„Én is először az animék miatt kezdtem el, nagyon érdekesnek találom a nyelvet. A japánszakkört pedig mindig várom <3 „ /Kata/„Én a szamurájok és a karate miatt kezdtem el tanulni japánul. A szakkör nagyon jó, a hangulat
mindig baráti.” /Bálint/☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆☆

Továbbra is kaphatóak az MJOT japán tanulást segítő

会報３３号

kiadványai!

発行：２０１７年３月

A pontos címekről az mjot.hu honlapon

tájékozódhattok, rendelni pedig az mjot49@gmail.com

発行人：ハンガリー日本語教師会

címen lehet.

編集：ガーシュパール・アンナマーリア
8