Kongsberg Mineralsymposium 1998
Norsk Bergverksmuseum Sknft, 14, 13-16

Nye underS0keiser av amazonitt-genthelvinpegmatitten fra Fiskum, 0vre Eiker
Jahren, J., Berg, H-J., Hurum, J. H., Wulff-Pedersen, E.
Innledning
Den geologisk plasseringen av pegmatitten og antatt dannelsesmate ble diskutert i Jahren &Hurum (1997) og Hurum et al. (1997a, b). Pegmatitten ble funnet som en gang som 113
parallelt med lagene i Fossumformasjonen. Omradet ligger ea. 1 km fra den store
ekerittbatolitten som avgrenser feltet mot S0r. Den mest sannsynlige kilden for pegmatitten
er ekeritten. Siden beskrivelsen pa forrige Kongsberg seminar (1997) er det blitt gjort mye
arbeid pa pegmatitten, bade ved hjelp av SEM, mikrosonde, XRD og mikrotermometri, og ifelt. Bade amat0rer og forfatterene har arbeidet intenst pa lokaliteten og en god del av
pegmatitten er fjernet. Denne oppf01geren til forrige artikkel er ment som en topografisk
mineralogi for forekomsten. Det er til na bestemt ea. 35 mineraler fra pegmatitten. Dataene
for arbeidet som er gjort med mikrosonde og vceskeinneslutningsanalyser vii bli publisert
andre steder.

Pegmatitten
Gangen var ikke mer enn 6 meter lang og 15-40 em tykk. Den var avgrenset mot vest av en
forkastning og kilte ut mot 0St. Pegmatitten besto hovedsakelig av mikroklin feltspat (var.
amazonitt), kvarts og genthelvin. I Hurum et al. (1997a, b) ble pegmatitten beskrevet sommassiv (uten druser), dette er ikke helt korrekt da det senere er funnet flere sma, ikke
igjenfyllte druser pa opptil 1 em i diameter. Videre er det funnet druser som er gjenfylt av
turmalin som er st0rre, opptil 5 em.

Mineralbeskrivelser
Mineralbeskrivelsen er ordnet etter hyppighet med de bergartsdannende mineralene f0rst.

Mikroklin, (K,Na)AISi0 3 0 8 , Triklin, (visuellt, XRD)
Det er minst to generasjoner av mikroklin i pr0vene. Hovedsakelig er det en blek til intens
gr0nn amazonitt med blalig fluoreseens. Krystallene er opptil 5 em. En hydrotermalomvandling av amazonitten til finkornet hvit mikroklin kan observeres i mange av pr0vene.
Amazonitten er pertittisk med lag av albitt som er vanlig for mikrokliner i ekeritten. En blalig
variant av mikroklin er ogsa observert.
Albitt, NaAISi0 3 0 8 , Triklin, (XRD)
I omvandlingssonene mot kambrosilur bergartene opptrer albitt som hvite randsoner.
Kvarts, Si0 2 , Trigonal (visuellt)
Kvartsen er fra gra til r0ykfarget gjennomsiktig og opptrer i korn opptil 1 em i tverrmal.
Genthelvin, (Fe,Mn,Zn)4S(BeSi04h Kubisk, (mikrosonde)
Genthelvinen fra pegmatitten ble beskrevet som vanlig helvin i Hurum et al. (1997), men nyeanalyser viser at det er mer sink (Zn) enn jern (Fe) eller mangan (Mn) i mineralet og derfor
ma regnes som en genthelvin. Krystallene er euhedrale, rubinr0de, transparente og opptrer

13

vanligvis som likesidele lrekanler opplil 1,0 em. Helvin er rapportert fra mange sleder iOslofellel, men denne lokalilelen ulmerker seg pa grunn av den friske r0de fargen pa
kryslallene og al del er genlhelvin og ikke den mer vanlige helvinen.
Fenakitt, Be2Si04, Trigonal, (XRD)
Transparenle Iii gjennomskinnelige kryslaller av fenakilt er funnel spredl i pegmalilten.
Kryslallene er opplil 4,0 em, og noen ganger velkryslalliserte med en mangeflalel lopp. I
pegmalitten er del ofte vanskelig a gjenkjenne de massive kornene av fenakill. De er
lransparenle, fargel0se lillys gule og kan forveksles med kvarts,. men de har aillid kl0vflaler,
noe kvartsen mangler.
Kullblende, C, AmorfSorte karbonklumper i pegmalilten er mesl kullblende, pa glansen kan del se ul Iii al noe av
kullblenden har galt over Iii grafill. Hurum el al. (1997 a+b) beskrev aile de svarte klumpene
i pr0vene som kullblende, noe av delte har senere visl seg a vcere lurmalin og andre svarte
mineraler (se under).
Danburitt, CaB 2Si 20 a, Orthorombisk, (XRD)
Danburilten opplrer som regel som gule, malte soner med voksglans i konlakl med
sideslein eller som soner rundl amazonilten. Flere kryslallflaler pa opplil 1 em er funnel.
Kryslallene siller inn mol andre mineraler og er oftesl silrongule, del er ikke gode kl0vflaler imalerialel, mange av de f1alene som ser ul som kryslall flaler er anlagelig aVlrykk mol andre
mineraler. I druser fyll med lurmalin er del funnel gulhvile plaleformede kryslaller av
danburitt, med sideflaler opplil 6 mm.
Lollingitt, FeAs 2, Orthorombisk, (XRD)
Sma kryslaller med s01vhvil glans opplil 3 mm lange er funnel. Kryslallene er ikke uvanlige.
De er lynne og naleformede, ofte med brungule sekundcermineraler rundl seg.
Flusspat, CaF 2, Kubisk (visuelll)
Del er lile f1usspal i pegmalilten, kun observert som sma mikroskopiske, lilla korn i 3
pr0ver.
Zirkon, ZrSi0 4, Kubisk (lynnslip, visuelll)
Idenlifisert som millimeler slore kryslaller i lynnslip og ogsa visuelll i en overflale forvilrel
sone.
Biotitt, K(Mg,FehSi 3AIO lO (OHh, Monoklin
Idenlifisert i lynn slip fra pegmalilten og som flak opplil 5 mm slore.
Astrofylitt, (K,Na,Cah(Fe,Mnh(Ti,ZrhSi a0 24 (O,OHh, Triklin
Mineralel er observert visuell i pr0vene, og idenlifisert med XRD. Aslrofylilten er
kobberfargel, avlang og har god kl0V i en reIning.
Blyglans, PbS, kubisk
Blyglansen opplrer i melalliske spalleflaler med lypisk Irappekl0v og er funnel i masser pa
opplil 1,5 em.

14

Molybdenglans, MoS 2, heksagonal
Molybdenglansen opptrer som metalliske flak opptil 3 mm.
Turmalin (Schorl og Dravitt), Na(Fe,MgbAI6(B03bSi601s(OH)4, Trigonal
Seorl opptrer i sorte masser pa opptil 5 em, mineralet kan ski lies fra kullblenden pa det
uregelemessige bruddet. Sehorlmassene bestar av mange parallell vokste krystaller slik at
de ogsa kan skilles fra kullblende ved sin tilsynelatende fibrighet. Dravitten opptrer kun somenkeltkrystaller pa opptil 1 mm.
Arsenopyritt (arsenkis), FeAsS, Monoklin
S01vhvite avrundede krystaller uten k10V. Krystallene er opptil 5 mm store.

M0rke mineralkorn som er synlige i provene, men vanskelige
visuellt:

askille fra hverandre

Allanitt-(Ce), (Y,Ce,Cah(AI,Feh(Si0 4h(OH), Monoklin
Fergusonitt-(Y), YNb0 4, Tetragonal
Ferrocolumbitt, FeNb 20 6, Orthorombisk
Sekundcere mineraler:
Sepiolitt, Mg 2Si 30 S x 2H 20 blahvitt sapeaktig belegg
Halloysitt, AI 2Si 20 5 (OH)4 x 2H 20 hvitt sapeaktig belegg
Bustamitt, (Ca, Mn)Si 20 6 brungult pulver i hulrom, antagelig etter Lollingitt
Tennantitt, (Cu, Fe)12As4S13 i brungult pulver i hulrom, antagelig etter Lollingitt
Goethitt, FeO(OH), i rustfarget pulver i hulrom, antagelig etter Lollingitt
Mikroskopiske mineralkorn som er identifisert med mikrosonde:
Titanitt, CaTiSi0 5 , Monoklin
Scheel itt, CaW0 4, Tetragonal
Thoritt, ThSi0 4, Tetragonal
Cassiterite, Sn02' Tetragonal
Pyroklor, (Ca,Nah(Nb 20 6(OH,F), kubisk
IImenitt, FeTi0 3, Trigonal
I vCBskeinneslutningene er f01gene mineraler identifisert:
Halitt, NaCI, Kubisk
Sylvin, KCI, Kubisk
Hematitt, Fe203' Trigonal
Hydrohalitt, NaCl x 2H 20, Monoklin
Ikke bekreftede mineraler:
Gadolinitt, Be2FeYzSi201O , Monoklin.
Korn med m0rk gr0nn farge opptil 2 mm, uten k10V, med fettaktig glans. Knut Eldjarn (pers.
med.) har informert oss om at disse kornene kan vcere gadolinitt. Mineralkornene er
metamikte og vi har hittil ikke klart a bestemme mineralet.
? Hellanditt, (Ca,Y)6(AI,Fe)Si 4B40 20 (OH)4, Monoklin, usikre data fra mikrosonde.
? Niobo-aeschynitt (Nd,Ce), (Ce,Nd,Ca,Th)(Nb,Tih(O,OH)6' Orthorhombisk, usikre data
fra mikrosonde.

15

Referanser
Hurum, J. H., Jahren, J. S., Berg, H-J. & Bjerkgard, T. (1997a): En eksotisk pegmatitt ikambrosiluren ved Eikeren, Buskerud. Norsk Bergverksmuseum Skrift 12, 31-33.
Hurum, J. H., Jahren, J. S., Berg, H-J. & Bjerkgard, T. (1997b): En eksotisk pegmatitt ikambrosiluren ved Eikeren, Buskerud. Stein 4, 125-128.
Jahren, J. S. & Hurum, J. H. (1997): Kambrosilurbergartene pa Fiskum, 0vre Eiker. Norsk
Bergverksmuseum Skrift 12,26-30.

16