29

MINERALER I NORGE - KO RUN DRubiner og sofirer e r kjent som noen a v de e dles te blen t sm ykkestei ner .
G jennom tidene hor konge r og fyrste r smyk ke t sine kroner og rego lier
med disse var ionter av m ine rolet korund . Det e r mange lIrsoker til atde e d le korund- va ria nter he r vcert 56 ~y t ska tte t. Mineralet er de t nest
hordeste vi k je nne r (e tt e r diamant) med en hardhet Iik 9 pO Mohs skala.
Dette gi~r at slep ne rub ine r og safi rer beholder sin g la ns len ge uten 6vise tegn til "slltcsje" . Lysbryt ninge n er ikke ble nt de h;yeste ov smykkestei ner, men ti l gjengie1d kon korundvoriantene oppvise sjeldent kroftige
og re ne forger (rtpch , bl6tt, gul t, orange ).
P6 grunn ov orie nte rte rutilinneslu tninge r i mange korund- krysta ller finne r vi re la tiv t afte ste ine r somkon slipes slik at det frcmtrer en stjerne-refleks pO overfloten.
Minero let koru nd er en enkel forbindelse ov to ov de vonlig ste gr.unnstoffer
Nee forenklet kon de t sie s ot 011 kvort fottig le ire og le irskife r
kon om vondles til korund hvis det uhettes for tilstrekkel ig htpye trykk og
temperotur. Vi finner derfor von! igvis korund i metamorfe bergarter, men
ogs6 enkelte steder i nefelinsyen ittiske eruptivbergarter. De f1este rubinerog sofirer a v smyk ke kvalitet hor gjennom aile ti de r kommet fro metamorfebergarter i Burma , Thail and og Ceylon . I det siste londet, som n6 heter- A1203 .

GULLSMED F.1. EEG(inneh . Arne H . Eeg )"Stengruben" , Dronningensgt . 27

0.1 01nr.. 41 74 74
FORUTEN VANUG GULLSMEDFORRETNING , ER VAASPESIAUTET DIAMANTER OG ANDRE SLEPNE STENER
VI F~RER OGSA SJELDNE SLEPNE STENERASSORTERT UTVALG I STENKJEDER . DYRERE MINERALER
VI LAGER RINGER M.M .

PLASTESKER FOR MINERALEREG EN STENAVDEUNG

30
Sri lanka, foregar det meste av utvinningen fro forvitrede fore komste r igrus. Enkelte andre steder i verden har fore komster av mer korn ig ko rund(sm e rgel) vcert utnyttet gjennom mange a rhu ndre der som slipemidde l.
I Norge er korund kjent fro flere forekomster, men de f1este steder finnes
det kun som mikroskopiske korn i bergart f. ek s.: I titan-rik magnetittmaim, R¢dsand, M¢re, i cncrthositt-qobbro i Berqens-crnredet og i kroger¢itt ved Krager¢. Sterre krystaller er hittil bore kjent fro 3 forekomster.
¢rnetind, Seiland , Vest-Finnmark
Idette omredet finnes en rekke nefelinsyenittiske be rgarter og pegmatitter.
Fro en av disse er de t (Borth 1927 ) beskrevet store , grove, bruni ige krystoller av korund.
Sagstua , Ames, Romerike
Denne fore kom ste n ligger neen mil nord-est for Oslo, like ved en elv
som renner ut av Farsi¢. Korundkrysta IIene er r¢de og he It opoke . R¢dfargen er ofte nee Iys eller lett brunlig slik a t kun fa krystaller har denegentlige "rubin-fargen". Krystallene forekommer i en sone i glimmerrik gne iss, og de sterste kan VC2re opptil 5 em plateformige krystaller med
en maksimal tykkelse pO 1 em . Forekomsten har vC2rt flittig besekr av
sam le re de siste or, og det er vanskel ig a Finne gode stuffer eller sterre
krystall er.

Froland ved Arendal
Denne fore komsten ble oppdaget i 1956 og viste seg a inneholde purp urrede krysta l le r oven uvanl ig sterre lse , Dessverre var krysta lle ne foruk la re og oppsprukne til a kunne regnes som edel rubin. Korund-forekomste n var i en 2 m bred sone i Iys gneiss ved Kleggasen ncer Froland
gard. Det korund- Fe re nde laget kunne f¢lges over minst 30 m og ku nne
ved f¢rste ¢yekast se pegmatittisk ut. En rekke andre minera ler ble
funn et i den samme gneiss-sonen: Oligoelas (feltspat), beryl, kyanitt,sill imanitt, turma Iin, rutil, fuehsitt og volkonskoit (Cr. holdigleirmineral).
De fleste korund-krystallene viste kun enkle krystallformer som mindreenn 1 em tykke hexagonale plater. Enkelte krystaller var over 10 em idiamete r. Flere steder i forekomsten fantes mest uregelmessige masse rog rede , sma korn . I ett enkelt lite om rode var det ogsa bla krystaller(safirer) . Disse opptil 1 em lange krystallene var avtrappende dobbeltpyramider og Iiknet pO safirer fro f. eks . Sri lanka og Burma.

31

Den rede fargen i rubinvarianten av korund regnes a vcere forcrsoket av
sma mengder krom (Cr).
Det er sannsynligvis ogsa krom-innholdet somer ansvarl ig for den dyp rede fl uorescens-fargen som er so vanl ig hosrubiner, og som vi ogsa ser hos Frolands-rubinen. Professor Ivar Oftedal
har bestemt sporelementinnholdet i den rede korunden fra Froland og
konkludert med relativt hepy konsentrasjon av Cr og mindre mengder vanadium. Forekomsten av det krom-holdige forvitringsmineralet volkonskoitt
passer gOOt med disse observas joner .
. Da disse store rubin-krystallene ved Froland ble funnet i 1956, ga det forhapninger om at det ogsa kunne vcere slipeverdig, edel rubin i forekomsten.
Dessverre viste det seg at aile krystallene hadde sma sprekker og innslutninger, og de beste krystallene er kun gjennomskinnelige. Men de tildels store krystallene og den vakre purpur-rede fargen gjepr Frolands-rubinen
til et ettertraktet samlerobjekt. Ofte sitter krystallene i en Iys matrix
som gjepr stuffene enda penere . Fram til ca. 1972 ble det i perioder utvunnet mange korund-stuffer i forekomsten . Det var enkelte mineralhandlere som foresto dette i samarbeid med grunneieren. Forekomsten ma noncermest anses som utternr , Det meste av materia let ble solgt i utlandetog dessverre befinner de beste rubin-stuffene fra Froland seg i tyske samlinger. Po de siste steinmesser i Norge har man opplevd at selv relativt
middelmadige stuffer er bl itt tilbudt til meget hepye priser.
Knut Eldjarn

BRENHAM-METEO RITTEN
Enkelte meteoritter har en ganske fargerik historie. En sl ik meteor itt er den
amerikanske Brenham-meteoritten, som ble funnet ved Brenham i Kansas.
Brenham-meteoritten ble for ferste gang vitenskapelig undersepkt i 1885, men
den historie gar tilbake til forhistorisk tid. Po den annen side skjedde kanskje
den viktigste fase i meteorittens historie so sent scm i 193D-arene, da det Iyktes 6 fastsla karakteren av meteorittfallet .