NVFUNN AV MINERALER INORGE 2002-2003
Fred Steinar Nordrum
Det følgende er en kort oppsummering
aven del funn av mineraler i Norge som
jeg er blitt gjort kjent med siden .oorårets
mineralsymposium. Det er sikkert gjort
en del funn som ikke er kommet med her.
Noen av funnstedene og noe av funnmaterialet har jeg ikke sett. Deler av
teksten stammer derfor direkte fra opplysninger fra mineralsamlere.
BUSKERUD
Kongsberg
Sort, botryiodal hollanditt er funnet ved Fossvann, mens hvite skapolittkrystaller,
delvisomvandlet til lys glimmer, er funnet ved Eknesvarden.
Rødlig albitt er verifisert fra Svarte Torstein gruve
og hyalofan verifisert fra Gottes HUlfe in der Nothog Mildigkeit Gottes. Rødt pigment i harmotom fra
Gottes Hiilfe er bestemt som sinnober (HgS), forførste gang i Norge.
Brewsteritt-Ba og brewsteritt-Sr er påvist i Bratteskjerpet og Nordre Ravnås. Heulandite-Ca er bestemt
fra Anne Sophie, Ringnesgangen og Fiskeløs.
En relativt stor druse med fluoritt,kalsitt,
hyalofan, kvarts, pyritt og chalcopyritt ble funnet i
Mildigkeit Gottes gruve nivå 84 litt før påsken 2002.

En druse med kalsitt, kvarts og kullblende ble
funnet i Gottes Hiilfe in der Noth gruve vinteren
2003.
Krødsherad
Krødem: Italienske samlere har funnet en del bra
monazittkrystaller
Bjertnespegmatitten.
Drammensammenmed

glimmeri

Myrseter: Det er funnet noen bra stuffer med ametyst og andre med grossular (sannsynligvis ved 5minutten).
Kobbervikdalen: Det er funnet små dypblåfluorittkrystaller på kvartskrystaller opptil 5 cm og små kalsittkrystaller på kvartskrystaller opptil 4 cm med overdekning av goethitt.
Hurum
Holmsbu: Det er funnet en del røykkvartskrystaller
oppti15,5x3 cm i forbindelse med tomtesprengning
til sjøbuhytter. Orthoklaskrystaller til ca l cm.
Sætre: Det skal være funnet en lang røykkvartskrystall med små kvartskrystallerståendeoppå.
VESTFOLD
Sande
Fluorapatitt i klare grønngule krystaller opptil l
cm sammen med mikrokrystaller av anatas er funnet
i Drammensgranitten i Sande, nær grensen mot Svelvik, i forbindelse med utbedring av gårdsvei.
Svelvik
Røykkvartskrystaller, opptil 31 cm lange, ble funnet i stor druse i granitt ved Svelvik i begynnelsen
av mai 2002. Noen mindre krystaller hadde aparteformer. Fiolette flusspatkrystaller opptil 0,5 cm ble
funnet på noen få kvartskrystaller. Drusa inneholdtogså litt orthoklas og rustne klumper av pyritt.
Røykkvartskrystaller til 12 cm, orthoklas baveno
tvillingkrystaller til 5-6 cm, hvite albittkrystaller på
ca 0,5 cm og muskovittkrystaller opptil 3-4 cm ble
funnet i en ca. 0,5 m stor druse ca. l. mai 2002.
Akvamarinkrystaller, single, opptil 3,5 cm med brablåfarve, og på små røykkvartskrystaller, opptil l, l
cm lange og 0,7 cm brede, klare med svak farve, blefunnet i gammel druse på forsommeren 2002. Materialet ble vist på steintreffet i Eidsfoss.
Re

Kalsittkrystaller på kullblende fra Gottes Hiilfe inder Noth gruve, Kongsberg. Største krystall 1,5cm. Samling Norsk Bergverksmuseum. Foto Frode
Andersen.

4

Fon: Materiale fra et funn av mørkblå fluorittoktaedere var tilgjengelig på steintreffet i Eidsfoss
2002. De fleste krystaller var i størrelsesorden 0,2-1
cm og opptrådte sammen med små kvartskrystallerog kalsitt.

Larvik
Tvedalen: Stor druse med skiveformete mikroklinkrystaller og zirkonkrystaller opptil 3 cm ble funnet i
Arent-bruddet på forsommeren 2002.
Store druser med meget gode natrolittstuffer kom
fram i Allmenningen larvikittbrudd i slutten av august 2002, og i oktober kom det fram en druse med
natrolittkrystaller omkranset av tildels gule, klare
fluorapofYllittkrystaller opptil over l cm. Enkelte stuffer var estetisk fine.
Langesundsfiorden:
Skarpkantede mosandrittkrystaller opptil 5 cm lange og 1,8 cm brede er funnet
på Arøyskjærene.
Meget fin meliphanitt ble funnet på Stokkøya våren 2002. (Se Stein 30, hefte l, side 29).
Tiølling: Hvite vifter av fibrige krystaller av
peetolitt opptil 4,5 cm lange, ble funnet i druse i en
liten pegmatittgang sammen med hvite/farveløse
analeimkrystaller,
lysegrønne busker av ægirinkrystaller og lysegronne granater samt kloritt og litt
epidot, i Håkestad larvikittbrudd i Tjølling i september 2002.
TELEMARK
Vmje

Haukeli: Klare kvartskrystaller, opptil over 10 cm
lange, enkelte dobbeltterminerte, sammen med gulekalsittkrystaller opptil 5 cm, er rapportert.
Bø
Lifiell: «Stjernekvarts» med hematitt,fantomkvarts
med sort belegg på fantomene og kalsedon på
dryppsteinskvarts er innsamlet.
Kragerø
Valberg: En mindre druse gaven del prøver med
små albittkrystaller.
Stor druse med
kvarts,kalsittog
albitt. Store, dårlige
kvartskrystaller opptil 58 cm. En del små
kvartskrystallerav
bra kvalitet, en delsammen med små,hvite albittkrystaller.
En septerkvarts dekket med små albitt-

kvarts fra valberg finner
vegard evje 8em

krystaller utmerket
seg. Store, tærete
kalkspa tkrys taller
gav fine spaltestykker (Garmo 2003).
Grågrønne stråle-bunter av et stengelig mineral ble bestemt som
tremolitt på Geologisk Museum.
Druse l m dyp, l m høy og 0,5 m bred ble funnet iapril 2003 , med kvartskrystaller opptil l 0-12 cm, kalsittkrystaller opptil 8-10 cm og hvite albittkrystaller
opptil 6 cm. Kalsitt i minst tre generasjoner. Fantomer av gule skalenoedere i klare krystaller med frostet overflate. Bunter av titanitt mikrokrystaller sitter
sansynligvis på små ilmenittkrystdaler.
En litenjapanertvilling (1 cm). Klumper med palygorskitt.
Små kobberkiskrystaller. Store kobberkiskrystaller
var knuste. Mikronåler
står ut fra kobberkiskrystallene (milleritt?). Litt prehnitt.
Linse med grønlig skapolitt, dolomitt, kvarts, albitt,
dravitt og mye sulfider (pyrrhotitt, kobberkis og
gersdorffitt) kom fram i april 2003 . Endel små, ganskehele gersdorffittkrystaller.
Like ved var det mineralisering med pyrrhotitt med
små skapolttkrystaller med uvanlig krystall form.
Pyrittkrystall (1,3 cm) med goethittovertrekk og
uvanlig krystallform på kvarts er funnet.
Sonerte krystaller av heulanditt besto hovedskelig
av heulanditt-Ca, men hadde en meget tynn sone
med heulanditt-K (Nordrum et al. 2003).
Kalstad: En hvit, 6 cm lang og 1,5 cm bred, terminert apatittkrystall på amfibolitt matriks funnet i april
2003.
Stussdalen: Det er gjort nye funn i Stussdalen,
med skadete hornblendekrystaller opptil 17 cm, og
bra krystaller opptil 7-8 cm.
Porsgrunn
Dalen-Kiørholt: Meget fin pyritt/markasitt som
blomster og kuler ble funnet både våren og høsten
2002.
Lag med grå fluoritt, 0,5 cm tykt, på kalksteinskammer har også kommet fram. Fluoritten var bestrødd med pyrittkuber opptil l mm på den ene sideog kalsittprismekrystaller opptil 0,8 cm på den andre.
Fakolittisk ehabazitt (tvillingkrystaller) opptil 0,5cm er funnet på vannklare bladkrystaller av kalsitt(identifisert av A. O. Larsen).
Klar, romboedrisk kalsitt omkranset av hvit,
heksagonal kalsitt ble funnet i mars 2003.
Relativt mye materiale (pyritt og kalsitt) er innsamlet fra den store drusa som ble funnet våren 2002
og beskrevet i fjorårets nyfunnartikkel.
AUST-AGDER
ArendalLangsev
gruve:
Bådeheulanditt-K
er identifisert(Nordrum et al. 2003).

heulanditt-Caog
i sonerte krystaller5

I

Diopsid singelkrystall med små albittkrystaller fra
Akland Risør. Krystallen er 6 cm bred 4 cm tykk
og opptil 8 cm lang. Samling Norsk Bergverksmuseum. Foto Frode Andersen.

iMarkasitt på kalsitt fra Dalen-Kjørholt gruve,
Brevik. Stuffen er 7,5 cm lang. Samling Norsk
Bergverksmuseum. Foto Frode Andersen.
Vegårshei
Diopsidkrystaller

med et tynt overtrekk med mørk

grønn amfibol, muligens magnesio-hornblende, blefunnet i begynnelsen av mai 2002. To forskjellige
druser. Den andre drusa hadde en del elongerte krystaller av muligens amfibol. Noen magnetittkrystaller
opptil 0,5 cm på enkelte diopsidkrystaller.
Åmli

Mørk grønne krystaller er funnet nær Flaten. Kjernen er diopsid, kanten er magnesio-hornblende(identifisert av A. O. Larsen).
Risør

i

Kvarts medfantomer fra Akland Risør. Største
krystall 3 cm høy. Samling Vegard Evja.
Foto Frode Andersen.

6

Ravneberget: Det er funnet materiale fra en rekke
druser: Klinoklor med gulbrune titanittkrystaller
opptil l ,6 cm. Små rosabrune albittkrystaller på større,hvite albittkrystaller og på klinoklor. Sort turmalin ikal sitt. Stor ilmenittkrystall.
Fine, store pyrittkrystaller i forskjellige former på matriks. Singelkrystall pseudomorfose titanitt og rutil etter ilmenitt, ca
4 cm i diameter.
Røde albittkrystaller med prehnitt, laumontitt og
store pyrittkrystaller med goethittovertrekk.
Gul og rød prehnitt. Blekgrønn prehnitt på store
skapolittkrystaller.
Fine magnetittoktaedere opptil 0,7 cm utsyret fra

i

Rutilkrystaller opptil 2,7 cm, fra Akland Risør.
Finner Arnfinn Juliussen. Samling Norsk
Bergverksmuseum. Foto Rainer Bode.

Diopsid singelkrystall (jlyter), 6,2 lang, med
amfibolkrystaller på en prismejlate og små
albittkrystaller på den ene toppen, fra Akland
Risør. Finner Vegard Evja. Samling Norsk
Bergverksmuseum. Foto Rainer Bode.

ikal sitt sammen med amfibol, albitt og klinoklor.
Nyvegtrase for Elg på Moland ved Akland: Fortsatt har det vært mye dravitt og feltspat-solstein iutsprengte masser.
Rutil enkeltkrystalIer til 5 cm, på matriks til 3,5.
druser i naturoverflate.

Det er funnet brune enkeltkrystalIer av sillimanitt i
cordieritt (Garmo 2002, 2003).
Stor druse, 2xl xO,2 m, med diopsidkrystaller opptil
14 cm, mer eller mindre dekket av små albittkrystaller
ble funnet 17.1.2003. Krystallene var mer eller mindreomvandlet til amfibol (aktinolitt og magnesio-hornblende) og amfibolasbest.
Velformede amfibolkrystaller, samt to generasjoner med albitt. Enkelte
krystaller av apatitt (opptil 7,5 cm) og rutil (opptil 6

I

Rutilkrystaller opptil I Ocm lange og 1,5 cm brede
er funnet innefrosset i feltspatrik bergart. Diopsidkrystaller opptil 5-6 cm funnet i samme bergart.
Røykkvartskrystaller, opptil 12 cm, med fantom
med hematitt, hvor fantom skuldre er i det fri. I leirtyllt
druse, ca 50x40 cm, funnet vår 2002. Større, tilsvarende druse med røykkvartskrystaller, mange etset,
ble funnet 16.4.2003. En del slipbart materiale.
Store klumper med ganske edel mørkrød almandini biotitt.
Meget fin, tildels edel, blå cordieritt (ikke krystaller) kom fram i kvartslinse. I nærheten er det funnet
blokker med rodbrun (med solstein-schillereffekt) og
blå cordieritt. Fine skiver opptil20x30 cm er skåret
og slepet (Garmo 2003).
Flak opptil 10 cm i diameter av vermikulitt, muligens med flogopitt kjerne, er identifisert på Geologisk Museum. Det er funnet linser med rosenkvarts.

FluorapofYllitt på natrolitt fra Tvedalen, Larvik.
Bildebredde 3,2 cm. Samling Norsk Bergverksmuseum. Foto Rainer Bode.

7

Vegard Evja
med storstuff
med diopsidkrystaller med
albitt fra Aklandcm). Brun titanitt i enkeltkrystalIer opptil 3,5 cm og
som belegg på rutil. Grønne titanitt mikro krystaller,
sortblank botryiodal kullblende (identifisert av A. O.
Larsen), litt hvit kalsitt, og mye hvit palygorskitt ble
funnet. Drusa var leirfyllt. Små druser innen et par
meter fra den store drusa inneholdt rutilkrystaller
opptil 8,5 cm. Grovkomete aggregater av apatitt hadde
innefrøssete rutilkrystaller opptil over 10 cm. Denstore drusa er senere utvidet betydelig av andre samlere, innerst både til høyre, venstre og i taket.
(Nordrum & Larsen 2003).
Ved senere sprengninger i nærheten er det funnet
mindre druser med apatitt, amfibol, rutil og bruntitanitt.
I mars 2003 ble det funnet en druse med noen fågode stuffer med fantomkrystaller av kvarts. Fantomene
hadde
et tynt
beleggmed jernmanganoksidhydrøksider
som gjorde toppene meget tydelige.
I mars 2003 ble det funnet en kvartslinse med
cordierittkrystaller opptil 5 cm. Dravitt, rutil og hvit
apatitt var også tilstede.
I slutten av april ble det funnet ei druse med kvarts/
røykkvartskrystaller som var omlag IxIxl meter. Krystaller opp til 10-15 cm lange og 10 cm brede, noen
med fantomer, noen fantomer med hematitt på flatene.
Attende mai ble det funnet ei ny stor druse, 2,5-3
m lang, med diopsidkrystaIler, opptil 8 cm, overtrukket
med små albittkrystaIler. Albittkrystallene var her
sterkt rødlige. Noen meget gode stuffer, men mange
med skader. To gode rutilkrystaller ble funnet, ensingel og en på matriks, den største 2,7x2,7x5 cm. En
8Arnfinn Juliussen ved "diopdiddrusa

fl.

bra, hvit apatitt singelkrystall ble funnet, ca 4,7x3,5x6
cm, samt rester etter enda større apatittkrystaller.
Evje og Iveland
Skavdalen. Evie: Sommeren 2002 ble det funnet
flere krystaller og krystallgrupper av krysoberyll av
god kvalitet. Enkeltkrystallene var opptil 4 cm lange.
(Revheim2003).
Slobrekka
brudd. Frigstad:Funn av gode
gadolinittkrystaIler, opptiI6,3x3,5x2,2 cm, både single og i feltspatmatriks, ble gravet ut i gammel tipphaug. Aeschynittkrystaller opptil 4x3,5xO,9 cm bleogså funnet, og store, sanerte muskovittkrystaller,
opptil 10 cm, samt en bra monazitt i matriks og littallanitt, granat og albitt med hematitt.
AKERSHUS
Nesodden
Kyanitt i krystaller opptil 15 cm i kvartslinser i
biotittrik gneis. Varierende blåfarve og friskhet. Mange
kyanittkrystaller har en ytre sone med lys glimmer.
Noen mindre krystaller er helt omvandlet til lys glimmer (pseudomorfose ). Enkelte kyanittkrystaller harlitt brun glimmer langs kløvplanene inne i krystallene.
Eidsvoll
Byrud: Det er funnet noen bra stuffer med smaragd.
ØSTFOLD
HaldenBerg: Det er funnet fine stuffer med kvartskrystaller opptil 3 cm og små epidotkrystaller opptil l cm.
OPPLAND
Små, klare, farveløse krystaller på sprekke flate iløsblokk ved Snøhetta, funnet i august 2001, visteseg å være levyn. Dette er det første funn av levyn
Norge. (K. E. Larsen 2003).
I forekomsten med goosecreekitt Jotunheimen erogså stilbitt, prehnitt og laumontitt identifisert (avA. O. Larsen).

iinet i liten druse.
Store røykkvartskrystaller med rutil skal være funnet i ny druse, den største veide 12,4 kg.
En del kvartskrystaller skal være tatt ut av Grisebingen, Madskorhæ. Lite anatas.
En fin pyrittkrystall, ca 1,5 cm, på matriks skal værefunnet på Nibbenut.
Ullensvang
En del fine anataskrystaller skal også i 2002 hakommet fra den store drusa ved Viveli, blant annet
enkeltkrystaller på opptil over 3 cm og noen pene
stuffer med anatas på kvarts og adular.
SOGN OG FJORDANE
Luster i Sogn
Mikrokrystaller av sterk rød piemontitt (identifisert av A.O. Larsen) i små druser i aktinolittJtremolitt.
Opptrer på «baksiden» av årer med gul prehnitt.
Laumontitt og kalsitt tilstede (Dalen 2002).
VågsøyI vegskjæringer ble det for en tid siden funnet små
krystaller av septerkvarts og schOrl, klinoklor og
røde mikrokrystaller av rutil ett sted, og epidot og
muskovitt et annet sted.

Smaragdkrystall, 1,2 cm lang, fra Byrud, Eidsvoll.
Samling Norsk Bergverksmuseum.
Foto Frode Andersen.
Otta
Brewsteritt-Ba og brewsteritt-Sr er identifisert isonerte krystaller fra sprekker i vegskjæring i Sjoa.
Krystallene er 1-2 mm brede og opptrer sammen med
harmotom og heulanditt (Larsen et al. 2003).
ROGALAND
HaugesundMøllandvåg: Røykkvarts-ametystkrystaller
med
relativ svak farve, opptil 3-4 cm, gulekalsittkrystaller
til 2 cm og uregelmessige sinkblendekrystaller er
funnet i ø-V-gående sprekker.
Karmøy: Gulbrun zoisitt i bunter av krystaller på
opptil 3-4 cm
HORDALAND
Bømlo
Lykling: Brochantitt fra bergfeste i Haugesundgangen gruve er identifisert (av A. O. Larsen).
Odda
Hardangervidda vest: Spiss anatas, 3,6 cm, påmatriks og singel tvillingkrystall ca 2-2,5 cm er fun-HEDEMARK
FolldalChalcantitt fra Folldal har vært til salgs i flere år,også på messene i Tueson og Miinchen. Bra, tilsynelatende nytt materiale ble omsatt i Miinchen i oktober 2002 (Oppenliinder & Hagen 2003).
SØR-TRØNDELAG
Holtålen
Krystaller av eplegrønne til grålige krystaller av
prehnitt er funnet i en åre i gabbro sammen med
kalsitt og laumontitt. (Glasø 2003).
OppdalI Åmotsdal er det funnet rødbrune adularkrystaller
opptil l cm.
MeldalPå Løkken Verk ble det første mai 2003 funnet enny åre med axinitt, med krystaller opp til 8 cm, men
kvaliteten på krystallene var ikke den beste.
NORD-TRØNDELAG
LierneSørli: Mye kvartskrystaller med forskjellig farve
fra vannklar til sort kommer fortsatt ut. Nytt materiale med hvite og grå kalsittkrystaller på kvartskrystaller. Noen stuffer meget fine. Se Jørgensen (2003).

9

-

Snåsa
Heimsiø: Brewsteritt-Sr er funnet i tepper av fine,små krystaller (1-2 mm) på fragmenter og sideberg ibruddsone i grønnstein. Vannklare til svakt brunlige. Enkelte klare kalsittkrystaller opptil l cm (Larsen et al. 2003).
NORDLAND
NarvikSiomen: Arsenkiskrystaller på opptil over 5 cm,
samt sekundær skoroditt ble funnet i 200 I.
Børgefiell: Stor druse er åpnet, med muligens debeste kvartskrystallene som noengang er funnet i
dette området (Garmo 2002).
Hamarøy: Fint funn av kvartskrystaller, også septerkrystaller. Små delikate krystaller opptil 2 cm på
sprekk i grunnfjellsvindu.
Mo i Rana
Høgtuva: Store, bleikt brungrå krystaller i pegmatitt 40 m fra høgtuvaittforekomsten er på Geologisk
Museum bestemt som cummingtonitt, delvis med
innblanding av kvarts og vermiculitt (Garmo 2002).
KorgenI forbindelse med vegtunnelarbeid for E6 gjennom
Korgenfjellet er det på sørsida funnet pene rødfargete dodekaederkrystaller av granat, opptil 1,5cm. Det er også funnet grønnblå apatittkrystaller
opptil 2 cm (Garmo 2003).
MosjøenAlbittkrystaller til 2 cm, kvarts til 10 cm, småepidotkrystaller og laumontitt er funnet ved MosJøen.
Maiavatn: Brune kuler med sti/bitt, diameter opptil 1,5 cm, og små, vannklare krystaller av heulanditt
til 0,2 cm er funnet i vegskjæring.
Hattfjelldal.
Det skal være funnet røykkvartskrystaller opptil
40 cm.
TROMS
Kvænangen: Ifølge Dagsrevyen 23.6.02 og avisartikler er det funnet en gullførende kvartsåre. Finneren holder foreløpig funnstedet hemmelig.
FINNMARK
Magerøy

10

Skarsvåg: Analeimkrystaller
samlet.

opptil 0,5 cm er inn-

Takk
En stor takk til alle de som har delt sin kjennskap
om mineralfunn med meg.
Referanser
DALEN, K. (2002): En sommer er over - også i vest.
Stein 29 (4), 4-5.
GARMO, T. T. (2002): På veg til nye mineralforekomster. Stein 29 (4), 18-19.
GARMO, T. T. (2003): Mineralnotat 2002. Stein 30(1),14-16.
GARMO, T. T. (2003): På krystalljakt i bjørnens
rike. Kvartsforekomster innen kartbladene
Grong og Mosjøen. Norsk Bergverksmuseum,
Skrift 25,35-40.
GLASØ, T. (2003): Prehnitt i fra Holtålen i SørTrøndelag. Stein 30 (1), side 34.
JØRGENSEN, L. (2003): Berglia-Glassberget
kvartsforekomst, Sørli i Lierne. Norsk
Bergverksmuseum, Skrift 25,38-40.
LARSEN, A. O., NORDRUM, F. S. & ERAMBERT,
M. (2003): Brewsteritt i Norge. Norsk
Bergverksmuseum, Skrift 25, 41-42.
LARSEN, K. E. (2003): Mineralspalta. Stein 30 (1),20-21.
NORDRUM, F. S. (2002): Nyfunn av mineraler i
Norge 2001-2002. Stein 29 (2), 1,4-10.
NORDRUM, F. S. (2002): Mineralogische
Neuigkeiten aus Norwegen. Mineralien-Welt 13(5),56-59.
NORDRUM, F. S. & LARSEN, A. O. (2003): Ein
Neufund von Diopsid, Amphibol und Rutil in
Moland, Risør, Sud-Norwegen. Mineralien-Welt
14 (3), 54-59.
NORDRUM, F. S., LARSEN, A. O. & ERAMBERT,
M. (2003): Minerals ofthe heulandite series in
Norway - a progress report. Norsk Bergverksmuseum, Skrift 25,51-62.
OPPENLANDER, F. & HAGEN, B. (2003): Das
blaue Wunder: Chalcanthit von Folldal in
Norwegen. Mineralien- Welt 14 (3), 60-64.
REVHEIM, O. (2003): Krysoberyll.
Stein 30 (1),18-19.