Ti nfos jernverks
kvartsbrudd
Turkis fra Notodden
Tekst: Ronald Wern er Foro: Frode Andersen
Det var ette r flere ikke szerlig
suksesfulle steinture r til fje rne
fore koms ter at jeg og trofast
steinkompiss bestemmte oss fora ta tur til ste inbrudde t pa andre
side av Hedd alsvann . I luftlinje
fra hvor jeg bo er det neppe
mer enn to kilom eter. At det
liksom ikke virkte fristende noktil a ta tur dit, har ve l sikke rt
mye a gje re med en del sjelbedrag. Me n vi fa nt ut at «grassen er grennere pa andre side »betyr ikke at vi rna henter va r
stein pa andre side av Norge .
Det va r nok med a ta tur til
and re side av Heddalsvann !
Tinfos Jern verk 's kvart sbrudd
er en kv art sitt brudd, hvor
forholdsvi s ren kvarts ble tatt ut
til produksjon av ferro-sil ieium
i Notodden . Tinfos Jernverk ble
nedlagt for omtrent ti ar siden,og det virker som bruddet ble
nedlagt sa mtidig. Bruddet
virker sa vidt jomfruli g, nar det
gjelder tegn etter mineralsam lere. Kan skje har det vrert
folk for, men da har de sikke rtikke lett ette r mikromineraler.
Kva rtsi tte n i de brudden e ertydel igvis lagd elt og full av
mi ndre sprekker. Mestend el av
sp rekke ne er tett , og bare inoen zo ner fin nes det apne

sprek ke r. Srerlig i serlige brudd ···Tinfos Jernve
finnes det zo ner med sto re'; KvartsbrudGi
men gd e sprekke r, til tross for atde fles te er ikke tykk ere en entiend ed els av en millimeter. Ien zo ne er det ikke sje lde nt at
det finnes to for No rge sje ldne
ko bbe rmi ne raler: turkis og
pseud om alaehitt. Mye merove rras ke nde og interessant e
HEMATIIT er en me getvar at det ogs a fant turkis i dealminnelig mineral i bruddet.
apne sprekke r, i en kvalitet so m
Hem atitt finne s som red be leg ijeg vurde re til a veere meget
sprekker pa man ge stede r ibra .
bruddet , men ogsa som flotte,
I tilleg fant vi en del andrem ineral er so m gjorde at vi kan
se tilba ke pa en meget ve llyke dsteintur. Jeg beskri ver kort demineraler vi fant. Kanskj efinnes de t flere, men det kan
dere nok prove a finner ut selv.
Grunnen til min erali seringen
kan go dt vtere en metam orf
diabas(?)-gang som finn es serfor omradet hvor vi fant de tokobbermineralene. Daibas(?)ga nge n er tydeligvis intrudert
inn i kvartsitten, og kan godt hatilfert kobber- og fosfat-holdige
lesningen til kvartsitten.
MINERALERANATAS ble funnet i bar enoen fa prover. De krystall ene
er flott gul-brun, bip yramidalog kan vrere opp til I mm .
Anatas finnes gjerne sa mme n
med hematitt og vok ser pa sma
kvart skrystaller.
GOETH/IT finnes det badesom lim onitt og sje lde n sombrune, kul eformede agg ragater.

6met alli sk skinne nde, gra-svarte
tynn e plater opp til 3-4 mm .
Krystallformen e er enkle. Deter ikke sje lden a finne hem atit i
epitak si med rutil-naler,KLORITT finnes det som
karakteristiske merk grenne
kuler pa kvart s-k rystaller.
KVARTS er meget allminneli g som sma, klare krys tall er i de apne sprekke r. De
ste rste krystaller som vi sa va r
noen fa em stor, melk evit og
med en overtrekk av limonitt. I
tiden e av drift har det blitt
funn et krystaller av flereeentimer i en meget stor dru se,i fel ge en lokal kjent per son .
PSEUDOMALAK/IT fannt vi
bar e som ma ssiv sma ragd-gre n
min eral i tynne sprekke r.
Neuman (86) beskri ver funn av
pseud om alakitt i dette brudd av
Jamtveit i 1980.
RUTIL finnes det so m sma
sagenitt agg regater og som
epitak tiske sa mme nveks t med
hem atitt . I begge tilfell er er derutil kryst allen e liten , mak simalt noen fa tiend edels av en

millimeter, brun i farge.
Rutil er ikke spesielt
sjeldent.
TURKIS er desidert det
mest spennende mineral
fra Tinfos Jernverk's
Kvartsbrudd. Det finnes
store mengde massiv
turkis i de tynne sprekkene, men den har neppe
betydning for mineralsamlere.
I de apne sprekker
finnes det turkis som
meget flotte bla kuleformede aggregater. I
noen tilfeller bestar deaggregatene ut av synlige,
romboedriske krystaller. Meget
sjelden er individuelle, tykkplateformede spisse turkis
krystaller. De aggregatene kanvrere opp til sann 2 mm, ogofters finnes det rikelig med
turkis aggregater i de sprekkene .
Fargen pa turkissen viser ikke
noe store variasjoner, meninteressante nok viser en deltukis tydelige «alexandritteffekter»: i dageslys er de bla,mens i lysrer-lys er desmaragd-gronne!
Jamtveit (1980) fant i
sin tid ingen turkis i fastfjell, men na er det fortsatt mulig a observere
mineralet i sprekker i defjellveggene . Men derimot, fant vi bare i de leseblokker kristallisertes
turkisTURMALIN finnes detfor sa vidt jeg vet bare ien stor blokk. De svarte,lang-prismatiske krystaller viser seg a vrere merk
red-brun gjennomskinnelig under mikroskopen.
Ut fra det, er det sannsyn-lig at det er dravitt eller schorl.
De krystallene finnes innevokst
i massiv kvarts og kan vtere
mer en I em lang, med entykkelse av maksimal I mm. I
den blokk finnes det rikelig
med turmalin.

Muligens finnes det flere mineraler, men materiallene har ikke
blitt underseket neye nok enna.
Det gjer jeg kanskje om vintereno I tilfelle at det blir oppdaget noe spesielles, skal dere favite om det.

I tilleg finnes det en glimmer
mineral, kanskje muskovitt,som hvitte-fargelese ubetydelige flak . Og en hvit massiv
mineral, som godt kan vrere
kaolinitt, dickitt eller noe sant.

Referanser:-Neumann H. (1985): Norges
Mineraler - Skrift 68; NOU,
Universitetsforlaget

7