STEIN 35 (1), 17-21

Av Roy Kristiansen
Tidvis dukker det opp nye og interessantefunn av mer eller mindre sjeldnemineraler. I det følgende beskrives og
omtales fem mineraler, alle fra
granittpegmatitter i syd-Norge.
Abstract: New fmdings of rare minerals from S.
Norway are briefly reported on from different granitic
pegmatites, with comments on their appearance andparagenesis. These are triplite, bazzite, rynersonite
and bismoclite. Pumpellyite-(Al), collected originallyfrom the N.Boksjø mineral mine in the Østfold county
1970, is the first record ofthis mineral in Norway.

TRIPLITT (Mn 2+Fe 2+)2(pO 4) F fra Herrebøkasa,Halden i Østfold.
Som kjent er det ikke mange fosfatmineraler i norske granittpegmatitter, bortsett fra apatitt, monazitt
og xenotim, - vesentlig fordi Mn-Fe-Ca-Li-fosfater
stort sett opptrer i litium-pegmatitter (LCT), og det
har vi få av i Norge (Kristiansen 1998).
Bjørlykke fant i følge. Neumann (1985) triplitt i en
cleavelanditt-sonert pegmatitt ved Landås i Ivelandallerede 1932. Angivelig er det og gjort et funn blantrullesteiner i strandkanten ved Vig ferjeleie i Kristiansand.

TRIPLITT, sammenvokst medjluorapatitt
Herrebøkasa, Halden. 2 cm.
Samling og foto Roy Kristiansen.
Dette viser igjen at Herrebøkasa fortsatt er en meget interessant granitt-pegmatitt, og at det helt sikkert vil finnes andre mineraler, ukjente for dette bruddet. Det er indikasjoner på det.
RYNERSONITT
Herrebøkasa.

Ca (Ta,Nb)2 06 fra Heftetjern og

Rynersonitt har etter hvert blitt godt kjent fra
Herrebøkasa ved Halden, særlig som pinnsvin-liknende bleke gulbrune masser eller grupper i sprekker i cleavelanditten. I senere tid er det imidlertidogså funnet nydelige brunlige, delvis transparente
plateforrnete krystaller i vifter, noe som tydelig fremgår av scanningbildet.
Det knytter seg en forhistorie til rynersonitten

Ved gjennomgang
av materiale
samlet på
Herrebøkasa allerede 1970 kom jeg over noen få irregulære mørkebrune til rødlig brune biter av et mineral med et notat jeg selv hadde gjort dengang: "dettekan vel ikke være granat? "Ganske nylig sjekket jeg dette og det var ingen tvil
om identiteten etter å ha sjekket røntgen-opptaketog kjemi = triplitt. Disse er funnet som løse irregulære biter, knapt et par cm, uten tegn til krystallflaterog sammenvokst med grålig fluor-apatitt (sjekket).
Kjemien viser en meget ren triplitt med relativt lavt
jern-innhold, og langt i fra Fe-analogen zwieselitt.
Apatitt/fluor-apatitt opptrer forøvrig i knyttenevestore biter, noe omvandlet, men uten sekundærefosfatmineraler. Menjeg gjør oppmerksom på at dettematerialet er samlet for over 30 år siden.

RYNERSONITT, Herrebøkasa, Halden, Østfold
Bildebredde ca. 2 mm Samling:RK
Foto: Franz Bernhard

17

STEIN 35 (1), 17-21"Gutta på tur".
Fra Heftetjern Tørdal.
Jørgen Langhof, Alf Olav Larsen (bak), Gunnar Raade, Harald Breivik og Federico
Pezzotta.

iliknende stripete krystaller, knapt
1 mm, som omvandlingsprodukt
etter ixiolitt eller på overflaten av
porøs kassi teri tt.

ib

BAZZITT Be3 Sel Si6 018 fra
Høydalen Tørdal.
Dette er scandium-analogen til~ beryll. For øvrige funn og omtale
se Kristiansen (2003).
Bazzitt og seks andre scandium-mineraler er nå
kjent fra Heftet j em, og dette er nesten unikt i globalsammenheng.
Men selv om Høydalen ligger 1 km nedenfor
Heftet j em, er det fortsatt, etter snart 70 år siden
bruddet ble åpnet, - ikke funnet egne scandiummineraler der.

iherfra (Kristiansen 2000), etter som mineralet ble først
funnet av Thore Henning Kristoffersen fra Fredrikstad allerede 1971, og som på et røntgen-opptak gjort
på Tøyen 7.Juli 1971 viste god overensstemmelse
med syntetisk CaTap6 ' og det som 6 år senere blebeskrevet fra USA som rynersonitt. Altså gikk vi glippav å få dette originalbeskrevet fra Norge!
En mulig forekomst av rynersonitt fra Heftetjern i
Vi har riktignok kjent Se-innholdet på ppm-nivå i
Tørdal er beskrevet av Kristiansen (2000), men ikke
flere mineraler fra Høydalen og Skarsfjell (Oftedalverifisert ved diffraktometeropptak.
Uwe Kolitsch (pers.medd. 2005) har imidlertid1944), og funnet ca 1,5% SCP3 i en eksolvert fase ikassiteritt, som er beskrevet som wodginitt (men kanbekreftet funnet på et lite krystall- fragment,og han fant en primitiv rombisk celle: ao: 7.54 bo: være ixiolitt) fra Høydalen (Raade & Kristiansen1983).
5.37 c o : 11.14 Å, som overens stemmer med synteStor var min forbauselse ( og glede !) da jeg, tisk CaTap6av Jahnberg (1963)
under en ekskursjon til Høydalen og Heftetjern med
En grov analyse (EDS-SEM) gir en empirisk formelFederico Pezzotta, Jørgen Langhof, Alf Olav Larsen
basert på 6 O omtrent:(Ca 0.82Se 0.02Na 0.0) 0.86(Ta 1.35Nb 0.63Ti 0.08Sn 0.01) o.fl. etter Kongsbergsymposiet 2007, - fant en stor
feltspatstuff med nydelige brune transparente sen207O 6 = Ca (Ta, Nb) 2O 6
dannede ceriumholdige epidoter, og mmestore fargeRynersonitten forekommer som mattgule eller fargeløse plater av bertranløse transparente rektangulære plater eller plankeditt.
Det som imidlertid
fanget min interesse,under binokularet, varen ørliten blekblå stutt
heksagonal krystall,bareO.6xOJ xO.2mm!
Kunne dette væreBAZZITT, 0.6x 0.3 mm,Høydalen, Tørdal.
Samling ogfolo: RK18bazzitt ? Men fargenalene er ingen betingelsefor å værebazzitt; - det finnes blå BAZZITT, 0.6 x 0.3 mm,beryller også, - helt Høydalen, Tørdal.
uten scandium.
Samling:RK. Foto GM, UiOSTEIN 35 (1), 17-21

BISMOCLITT, gyldenbrune korn på gedigen vismut, Hefletjern, Tørdal. Bildebredde ca. l mm.
Foto og samling: RKPumpellyitt-(AI),N.Boksjø,Aspedammen,Bildebredde l cm. Foto og samling: RKNåja, - dette måtte sjekkes, - og ganske riktig, - detvar bazzitt, basert på EDS-SEM.
Og det var ingenting som tydet på at dette var
materiale brakt ned fra Heftet jern. Den ble gravd frem
fra grusen og den inneholdt ikke cesium, som er etelement som alltid finnes i bazzitt fra Heftet jern
(Raade et al. 2004).
Beregnet empirisk formel (på 18 O) på basis avengrov analyse (EDS-SEM) gir:
Be3.0(Sc 1.12
Al. 0.34F e 0.35Mn 0.14Mg 0.12)2.07(Na0.62'.. ) (Si 5.92Be 006)5.98
018

allikevel kjent sporadisk fra en rekke steder i verden.
Se Mindat.org.
Correia Neves et al. (1974) har et flott SEM-bilde
av bismoc1itt fra MosambikSå dette er første indikasjon på et eget scandiummineral i Høydalen, - hva blir det neste?
Ilmenitt er tidligere ikke rapportert fra Høydalen(Kristiansen 1998), men ble funnet av Jørgen Langhof under samme tur som bazzitten ble funnet. Denopptrer på en stor feltspatstuff gjennomsatt avenflere cm lang åre med en tett sammenvoksning av lys
brunlig transparent kassiteritt og svart ilmenitt.

Halden

PUMPELLYITf(Al)
Ca/Al,Fe,Mg, )A~(Si04)(SiP7)(OH,O)2N.Boksjø mineralgruve, Aspedammen,Østfold.Hp fra
Halden,Pumpellyitt
omfatter nå pumpellyitt(Mg),pumpellyitt-(Fe2+), pumpellyitt-(Fe3+), pumpellyitt(Mn3+) og nå som aller siste tilskudd, - pumpellyitt(Al) : (Hatert et al.2007).
Allerede 1970 fant jeg pumpellyitt ved N.Boksjø
mineralgruve, men egentlig på leting etter bavenitt
som var det første finnested for dette beryllium-mineralet i Norge (Neumann & Sverdrup 1959).
Foruten massevis av ufriske store krystallbiter av
beryll, hvorav flere med bavenitt-vifter, ble det re-BISMOCLITT BiOCl , vismut-oxy-klorid fra
Heftet jern i Tørdal.
Bismoc1it er et sekundært vismut-mineral som bareer funnet en gang i Norge tidligere, og beskrevet av
Ellingsen et.al (2000) fra Tennvatn i Nordland. Der
opptrer den som beige avrundete krystaller innesluttet i blyglans/cosalitt.
På en liten feltspatbit fra Heftetjern er bismoc1itt
identifisert kjemisk v.h.a. EDS-SEM, hvor mineralet
forekommer som ørsmå gyldenbrune glimmerliknende
flak sammen med bismutitt på overflaten av gedigenvismut. Øvrige mineraler på stuffen er litt kassiterittog blekfiolett flusspat.
Bismoc1itt er ellers ikke noe vanlig mineral, men

Pumpellyitt-(AI), N.Boksjø, Aspedammen,
Samling :RK. Foto: GM, UiOMålestokK: 100 mikron

Halden.

19

STEIN 35 (1), 17-21

TABELL l Analyser av noen nyfunn av norske mineraler.
ElementerBazzitt,
Høydalen

Triplitt,
HerrebøkasaMgO

NapHeftet jern

3.83
13.00
1.70
4.23
0.85
3.27

SCP3

13.10
2.90

0.72

27.12

23.65
60.47

46.31
0.70

6.72

*beregnet på vannfri** antatt verdi

TABELL 2Kjemisk sammenlikning av pumpellyitt-(Al)N.Boksjø og type- materiale fra Belgia.

Y203

MgO
FeO
MnO
Si02
Ba,Na,K

N.BoksjøBelgia

19.66
27.12
0.66
4.13
4.97
0.11
46.31

23.21
25.63

HPFfra

1.99

37.52
0.06
6.71

Pumpellyitt-(Al)forekommer som blekblålig grønne til blekgrønne radiære viftereller belegg av fibrøse
masser eller bladlige
krystaller på opptil
flere cm på sprekker
eller hulrom i feltspaten. Likeledessommassive irregulærepartier av blågrønnfarge på flere cm.
Brytningsindeksenligger på 1.685 - 1. 695(pers.medd. P. Chr .. Sæbø 1971), som er i område forpumpellyitt.
TAKKEn stor takk til Hans-Jørgen Berg, Geologisk museum, Universitetet i Oslo, for analyser og SEMbilder, samt bistand fra Harald Folvik. Likeledes takkes Franz Bernhard, Graz, for SEM-bilder avrynersonitt fra Herrebøkasa, og Uwe Kolitsch forverifisering av rynersonitt fra Heftetjern.

0.70

gistrert zirkon, spessartin, xenotim og et blålig grønn
mineral på sprekker og hulrom i feltspaten. Sistnevnte
voldte litt problemer i begynnelsen, men et røntgendiagram viste at det var pumpellyitt, - et svært uvanlig mineral i granittpegmatitter. Per Chr. Sæbø sjekket
lysbrytningen på et tidlig stadium uten at vi komfram til identiteten.
Alldeles nylig, basert på ny nomenklatur for
pumpellyitt-julgolditt serien, sjekket jeg (v.h.a. EDSSEM) pumpellyitten fra N.Boksjø igjen, og riktig nok,- kjemien tilsa pumpellyitt-(Al), originalbeskrevet fra
Belgia i fjor (Hatert et al. 2007), men også kjent fra
Japan langt tilbake bare som pumpellyitt.
Pumpellyitt-(Al) fra N.Boksjø er således nytt mineral for Norge (Sørlie 2008).
. Og som sagt, pumpellyitt er uansett et uvanlig
mineral i granittpegmatitter.
N eumann (1985) nevner flere funn av pumpellyitt

20

4.13
1.43

1.5
68.3
19.2

PPs

AIP3

19.66

0.3
0.3
0.3

NbPsCaO10.4AI*Beskrivelse:

Ta20S

Si02
F

PumpellyittN.Boksjø

52.57
9.16

Sn02
AIP3
Ti02

Rynersonitt
Heftet jern

88.45
10.82

BiP3aCaOBeO **MnO
FeO

Bismoelittuten nærmere identitet, men vi vet at
pumpellyitt-(Mg) finnes på Valberg ved
Kragerø

REFERANSER:
Correia Neves, lM., Lopes Nunes, lE., Sahama,Th. G., Lehtinen, M., & von Knorring, 0.1974.
Bismuth and antimony minerals in the granite
pegmatites of north Mozambique.
Rev.Cienc.Geologicos, LourencoMarques,Ser.A., 7: 1-37
Ellingsen, H.V.,Andersen, T. & Haugen,A. 2000.
Nye mineraler fra amazonittpegmatitten vedTennvatn, Nordland. Norsk Bergverksmuseum,Skr., 17: 52-58
Hatert, F., M. Pasero, N. Perchiazzi, T.Theye. 2007.
Pumpellyite-(Al), a new mineral from Bertrix,
BelgianArdennes. Eur. l Mineral., 19: 247-252
Jahnberg, L. 1963. Crystal structure of synthetie
CaTap6·ActaChem.Scand,
17: 2548-2559
Juve, G. & Bergstøl, S. 1990. Caesian bazzite in
granite pegmatite in Tørdal, Telemark, Norway.
Miner. &Petrol.,43: 131-136

STEIN 35 (1), 17-21

Kristiansen, R. 1998. Høydalen Li-pegmatitt,Tørdal, Telemark. Norsk Bergverksmuseums
Skr.,14: 17-28
Kristiansen, R. 2000. Mer om rynersonitt. STEIN,27 (1).12-14 + bilder i Steinur.2, p.24 (2000).
Kristiansen, R. 2003. Scandium-mineraler i Norge.
Stein, 30 (2): 14-23
Oftedal, I. 1944. Scandium in biotite as a geologictermometer. Norsk Geol. Tidsskr., 23:202-213
Neumann, H. 1985. Norges mineraler. Norg.Geol.
Unders., Skr.,68: 1-278
Neumann, H. & Sverdrup, T.L. 1959. Bavenite fromBoksjøen mineral mine, near Aspedammen inthe county of Østfold. Contributions to themineralogy ofNorway.No.3.
Norsk GeoI.Tidsskr., 39:339-342
Raade, G. & Kristiansen, R. 1983. Inneslutninger av
wodginitt i kassiteritt fra Høydalen, Tørdal.
Interne notater: 119-123
Raade, G., Bernhard, F. & Ottolini, L.
2004.Replacement textures involving four
scandium silicate minerals in the Heftetjem
granitic pegmatite, Norway. EurJ.Mineral.,
16:945-950
Sørlie, J.-E.2008. Sjeldent mineralfunn ved Nordre
Boksjø. Halden Arbeiderblad, onsdag 27 .Februar, side l og 12.

~-~---