STEINoKONNERUDOMRADETSSEKUNDiERMINERALER.
Tekst og foto : ~ivindJuul Nilsen
Det er i det senere blitt skrevet en del i
STEIN om Konnerud og sekundeermineralene der. Jeg har arbeidet med Konneruds
geologi og mineraler og synes tiden n~ ermoden for ~ tilfredstille den nysgjerrigheten som muligens noen har mtt gjennom detidligere artiklene.
Jeg vil ferst ta for meg arsaken til at detteornradet har blitt s~ interessant for oss
amatergeologer, La oss se litt p~ selve

dannelsen:
Omradet rundt Drammen er en del av det
verdensberernte geologiske omradet somkalles Oslofeltet. p~ begge sider av Drammensdalen finner vi ornrader hvor det sedimentere kalkfjellet meter den eruptive
bergarten granitt.
Konnerudomradet ligger mellom Drammensgranitt, som vi finner p~ nord og estsiden og Eikeritt, som vi finner p~ sersiden.
p~ vestsiden har vi kambrosiluriske bergarter.
Hvorfor har vi f~tt denne
spesielle sonen? Vi g~rca. 250 millioner ~r tilbake i tiden. Det var store
bevegelser i jordskorpen.
Grenland trakk seg vekk
. . HOUSE
fra
Norge samtidig som~===~::J @ ROA D STO P
rt- 0 [1~l 'ON
de omradene som i dag er~tmBs'~~~~ims 1~~~g~~gIL .
Sverige og 0stersj0en§
LIMESTONE 151. g.91
trakk seg estover. Disse§rt.~~;~ .(_\LI(AREOU5 HORNFE LS
forskyvningen gjorde at~ SKARN ALTER ED LIMESTONE
Osloornradet som l~ i
E221 GARN ET SKARN/M INERALIZE D
midten sprakk, og vi fikk
rrnm ~fNRENlIlrzYlhO XENE SKARN I
stor vulkansk aktivitet.
!Mil MINERALIZED PYROXENE SKARN
Hele ornradet fra Mjesa ilim i'~JW~ls(~~R~~~~x1'IJL~m~snord til LangesundsfjorAND OUARTZ - BRECCIAden ser sank ned.
CZl ~M~ltPZE~A~~~VtWE~ClA
I forbindelse med denneo GRANITE
nedsynkningenog den
DOLE RITE DYKE
vulkanske aktivi teten somda oppstod, fikk vi opptrengning av magma frajordens indre. Da magmaet kom opp mot de kal-o12

Nr.11993
dere lagene sterknet smelten og ble tilgranitt. F0r og under sterkningen avga det
store mengder med vannholdige gasser ogvarrne til de overpaliggende bergartene somvar dannet mange millioner AT tidligere.
Disse ble delvis omvandlet og tilfert kjemiske substanser som dannet mineraler. De
gamle bergfolkene visste hvor de skulle
lete etter mineraler og vi har derfor rntt
neermere 200 skjerp i vart neeromrade. De
aller fleste har vist seg ikke el inneholde noe
maim av betydning. Noen steder har anrikingen vert spesielt stor og det ble dannet
maimer som det har vert gruvedrift pel.
Konnerudkollen er et slikt omradet og her
har det i tillegg vert en lokal innsynkningsom har medfert at anrikingen har blitt
ekstra stor.

SULFIDER
GREENOKITT
Kj. f.: CdS
Strekfarge: gul
Hardhet: 3-3,5Egenvekt: 4,9-5,0Farge: honninggul, orangegul
Glans: harpiksaktig
Krystallforrn : heksagonal,
beleggTensitet: spre
Forekomstmate: som sekundeer -mineral pel cadmiumhoidig sinkblende.
Funnsted: I Iesblokker vedSataskj erpet. Dalen gruve
er oppgitt som et eventuelt
funnsted.
Syrepavirkning: angripes
langsomt av kons. HC!.
HAWLEYITT
Kj. f.: CdS
Strekfarge: gul

Til tross for denne mineralrikdommen er
det fel omrader hvor det er dannet sekundeermineraler i serlig grad.
Unntaket er Konnerudkollen hvor de t ienkelte soner er mange og spennende mineraler. I tillegg har vi noen rn ornrader
hvordet er funnet enkelte sekundrer-mineraler. Pel Konnerudkollen er det serlig
berghallen ved Nordskjerpet, en oksydasjonssoneved Erlich og en gangved Isdriften som er de omradene hvor det er funnet
fine sekundeermineraler, I tillegg er det
tidligere funnet noen sekundermineraler i
Kontaktstollen.
I det etterfelgende er det gitt en beskrivelse av de sekundeermineraler fra Konnerudornradet som nel er kjent.

Hardhet:Egenvekt:
Farge: sitrongul
Glans: glassglans til matt
Krystallforrn: kubisk, som
belegg eller mikrokrystaller.
Tensitet: spre
Forekornstmate: finnes som
belegg pel grennsinkblende.
Funnsted: Tolerud byggefelt ved Konnerudkollen.
Bestemt ved MGM 1989
Syrepavirkning: angripes
langsomt av kons. HC!.

OKSYDER,HYDROKSYDERCUPRITT
Kj. f. : Cup
Strekfarge: Redbrun
Hardhet: 3,5-4
Egenvekt: 6,15
Farge: redbrun til dypred

13Glans: metallglans, matt
Krystallforrn: kubisk, sombelegg.
Tensitet: spre
Forekomstmate: finnes somtynt belegg i spekker bl.a.. ipyritt. (er ikke sikkert be stemt)
Funnsted : Konnerudkollen.
Syrepavirkning: leses i defleste kons. syrer, opplesesogsa av fortynnet HC!.

GOETHITTKj. f .: Fe+30(OH)Strekfarge: brun til gulbrun
Hardhet: 5-5,5Egenvekt: 4,3Farge: brun til gulbrun
Glans: metallisk til matt
Krystallform: orthorombisk, som kuler av srna krystaller, straler, naler
Tensitet: spre
Forekornstmate: fi nn es

STEINsammen med kalkspat og
ankeritt
Funnsted: finnes flere steder, av spesielle forekomster kan nevnes, Kontaktstollen (s tengt), berghall
Nordskjerpet og Tolerud
byggefelt.
Syrepavirkning: angripes
langsomt av kons. kald HCI,
noe raskere av varm syre.

KARBONATER
SMITHSONITI
Kj. f.: ZnC03
Strekfarge: hvit
Hardhet: 4-4,5Egenvekt: 4,3-4,4
Farge: glassklar, hvit, sort
overtrekk av mangan.
Glans: glassglans
Krystallform: heksagonalklare krys taller kan forveksles med kvarts, men har ofte
striper langs c-aksen. Finnes ofte som tvillinger.
Hvite tavleformede krystaller samt nekformede.
Tensitet: spre
Forekomstmate: finnes som
sekundsermineral i oksydasjonssoner
Funnsted: de fineste krystallene er funnet ved Isdriften og ved Erlich gruver pA
Konnerudkollen.
Syrepavirkning: leses raskt
i allesyrer, men meget langsomt i kald sitronsyre.

CERUSITI
Kj. f.: PbC03
Strekfarge: hvi tHardhet: 3-3,5Egenvekt: 6,4-6,6
Farge: fargeles, hvit grahvit
Glans: glass glans
Krystallform : orthorornbisk, langprismatiske, tvillinger ofte stripet i lengderetning kan ligne kvarts,
ogsasom nekformede grupper
Tensitet: spre
Forekornstmate: i oksydasjonssonen sammen med andre sekundeermineraler, som
enkeltkrystaller eller i grupper ogsa med overtrekk av
jernoksyd eller manganoksyder.
Funnsted: i Konnerudkollen pafleresteder. Fine krystaller opp til 10 mm fra Erlich og Isdriften
Syrepavirkning: leses raskt
i aIle syrer ogsa fortynnede.

AZURITI
Kj. f. : Cu3(CO/OH)2
Strekfarge: blA
Hardhet: 3,5-4
Egenvekt: 3,7-3,9Farge: dypbla
Glans: glass glans
Krystallform: monoklin,
sma tavleKj. f.de, massiv
Tensitet: spre
Forekornstmate: forekommer i sekundeersoner, ofte
sammen med malakitt. Liteutbredt i Konnerudomradet,
Funnsted: p~ berghallene
ved Eikholt gruver, ved Erlend p~ Konnerudkollen og

14i Narverud gruver N.Eiker.
Syrepavirkning: pavirkes
raskt av aIle syrer, ogsa oksalsyre.

MAlAKITI
Kj. f.: Cu2(C0:J (OH) 2
Strekfarge: grenn
Hardhet: 4Egenvekt: 4,0
Farge: merk grenn til lysgrenn,Glans: glassglans, silkeglans , matt.
Krys tallform: monoklin,
som overtrekk, kuler og
n~leKj . f.de krystaller, ogsa
som pseudomorfose etter
gedigent kobber.
Tensitet: spre
Forekornstmate: i oksydasjonssoner og som sekundeermineral i p~ kobberhol dige stuffer.
Funn sted: utbredt, fine n~­leKj. f.de krys taller pavokst
kvarts finnes ved Isdriftenp~ Konnerudkollen .
Syrepavirkning: leses raskt
i allesyrerog kanogsa lases
ved lengre opphold i varmt
vann.

HYDROCERRUSITI
Kj. f. : Pb3(C0:J2(OH)2
Strekfarge: hvit
Hardhet: 3,5
Egenvekt: 6,8
Farge: vannklar, blahvit
Glans : diamantglans
Krystallform: heksagonal,som belegg.
Tensitet: spre

Nr.11993

1. Hawleyitt 2. Goethitt 3. Smithsonitt 4. Malakitt 5. Azuritt 6. Azuritt
Forekomstmate: finnes somovertrekk pAaikinit.
Funnsted: Kontaktstollen.
Syrepavirkning: leses i allesyrer ogsa fortynnede.

HYDROZINKITI
Kj. f.:Zns(C0:J(OH)6
Strekfarge: hvit

Hardhet: 2-2,5Egenvekt: 3,5-3,8
Farge: hvit, gulhvit
Glans: perlemorsglans, matt
Krystallform: monoklin,som massive skorper, kuleaktig
Tensitet: spre

15

Forekomstmate: finnes i
smadruser i ertsrik kalkstein, som belegg! utblomstringer pAberghallene.
Funnsted: Konnerudkollen.
Syrepavirkning: leses raskt
i aile syrer. Kan ogsa pavirkes av sterke saper,

STEIN

1. Cerusitt og malakitt 2. Cerusitt 3. Cerusitt 4. Bismutitt 5. Anglesitt 6. Aurichalsitt

ROSAS ITKj. f.: (Cu,Zn)(CO.J(OHJ
Strekfarge: blagrenn
Hardhet: 4Egenvekt: 4,0
Farge: blagrenn, himmelblft
Glans: glass glans
Krystallform: monoklin

skorper med fibrig struktur.
Tensitet: spre
Forekomstrnate: i oksydasjonssoner i kobber/sink
forekomster.
Funnsted: er ikke sikkert bestem t fra Konnerud men antas Hinnes i Erlich og berghallen ved Nordskjerpet.

16

Syrepavirkning: lases i aIlesyrer.
AURICHALCITT
Kj. f.: (Zn,CuMC0.J2(OH)2
Strekfarge: hvit til blass lysebla,
Hardhet: 2
Egenvekt: 3,6-4,3
Farge: lysebla, blahvit, hvit

Nr.11993

1. Linaritt 2. Smithsonitt 3. Wulfenitt 4. Schulenbergitt 5. Serpieritt 6. Hemimorfitt
Glans: perlemorsglans, silkeglans
Krystallform: orthorombisk,bladaktig, radialstralig,
Tensitet: myk
Forekomstmate: finnes i sekundeerssoner sammen med
sinkblende og andre sekundeermlneraler.

Funnsted: finnes pll de fleste
berghaller pllKonnerudkol1en
Syrepavirkning: leses raskt
i aIle syrer. Krystaller ta.ler
heller ikke rengjering i ultralydbad.

BISMUTITTKj. f.: BiiCOJ02

17

Strekfarge: hvit
Hardhet: 3,5
Egenvekt: 7,6
Farge: gulhvit
Glans: glassglans, matt
Krystallform: tetragonal
Tensitet: spre
Forekornstmate: finnes
sammen med vismutglansSTEIN

Noen ikkesekundarmin.: 1. Aragonitt 2. Kalkspat 3. Blyglans 4. Diopsid 5. Ilvaitt
6. Bavenitt og prehnitt
prismatiskeller som omdannelse av
SULFATER
Tensitet: spredenne. Ofte med vismut- ANGLESITI
Forekornstmate: finnes
glans som kjerne.
Kj. f.: PbS0 4
sammenmed linarit og maFunnsted:Narverudgruver,Strekfarge: hvit
lakittisekundeersoner,sammen med magnetitt.
Hardhet: 3
Funnsted: ved Erlich gruve pli
Berghall Nordskjerpet ,Egenvekt: 6,3og
pli stuffer funnet i pumpeKonnerudkollen.
Farge: Hvit, fargeles
pli Konnerudkollen.
sjakten
Syreplivirkning: lases raskt
Glans: Glassglans
Syrepavirkning:langsomt
i aile syrer.
Krystallform: orthorombisk

18

Nr. 1 1993
oppleselig i konsentrerte syrer.

Syrepavirkning: leses lett i
aile syrer.

BROCHANTITT
Kj. L: Cu 4(SO )(0H)6
Strekfarge: grenn til lyse-

LINARITT
Kj. L: PbCu(SO)(0H)2
Strekfarge: lysebla
Hardhet: 2,5
Egenvekt: 5,3-5,5
Farge: dypbla til bl~
Glans: glass glans
Krys tall form: monoklin,
prismatiske krystaller med
flaterik toppflate, radialstralede krystaller, massiv
Tensitet: spre
Forekomstrnate: i sekudeersonersammen med brochantitt og malakitt,Funnsted: over hele Konnerudkollen, fineste krystaller ved Gott mit uns, Erlichog Isdriften
NB! forveksles ofte med
Azuritt som ikke er s~ utbredt. Det allermeste av det
dypbla i Konnerudkollen erlinarit. Dette kan lett undersakes ved ~ pM0re litt fortynnet saltsyre. Mineralet
f~r da raskt et gratt bel eggav blyoksyd.
Syrepavirkning: leses iHN0 3 og angripes mer eller
mindre av andre syrer.

grennHardhet: 3,5-4
Egenvekt: 3,97
Farge: smaragdgrenn
Glans: glassglans
Krystallform: monoklin,tavleKj. f.de, kornig
Tensitet: spre
Forekomstrnate: i oksydasjonssonen sammen med
andre sekundeermineraler.
Funnsted: finnes i berghallene fra Erlich til og med
Nordskjerpet, forevrig i rester etter oksydasjonssoner
i det samme omradet.
Syrepavirkning: pavirkes
raskt av syrer sarlig HN0 3

SCHULENBERGIT
Kj. L: (Cu,Zn)i(OH)l/(SO 4COJ;)*3Hp
Strekfarge: blassbla
Hardhet: 2
Egenvekt:Farge: blagrenn
Glans: perlemorsglans
Krystallform: trigonal, sma
sekskantede plater, radialKj. f.t
Tensitet: spre
Forekornstmate: i oksydasjonssoner sammen med
devillin og serperit.
Funnsted: Erlich p~ konnerudkollen sammen med serpierit.

GOSLARITT(Sinkvitriol)
Kj. f.: ZnSO/7Hp
Strekfarge: hvit
Hardhet: 2-2,5Egenvekt: 2Farge: hvit, fargeles,
Glans: glass glans
Krystallform: rombisk

19Tensitet: spre
Forekornstmate: som utblomstringeri gruveganger.
Funnsted: Mineralet er ikke
sikkert bestemt, men det er
stor sannsynlighet for at det
finnes i Konnerudkollen.
Syrepavirkning: loses lett ivann.

GIPSKj. f.: CaS04*2H20
Strekfarge: hvit
Hardhet: 1,5-2
Egenvekt: 2,2-2,3
Farge: fargeles, hvit, gul
Glans: glass glans
Krystallform: monoklin
Tensitet: spre
Forekomstrnate: som utblomstringer p1i kalkrike
bergarter bade i gruver og
p~ berghaller
Funnsted: utbredt, seerlig igamle gruver.
Syrepavirkning: angripes
meget langsomt av kons.
~SO4' Ellers upavirket avsyrer.
POSNJAKITT
Kj. f.: Cu 4(SOJ(0H)6 *Hp
Strekfarge: blalig
Hardhet: 2-3
Egenvekt: 3,55
Farge: lysebla
Glans: glass glans
Krys tallform: monoklin,
massiv str1ileKj. f.t
Tensitet: spre
Forekomstmate: i sekun-deersoner
Funnsted: Erlich gruve p1i

STEIN
Konnerudkollen
Syrepavirkning: leses lett isyrer. Er upavirket av ammonium.

IANGITT
Kj. f.: Cu(SO;J(OH)6x2HP
Strekfarge : blalig
Hardhet: 3-4
Egenvekt: 3,55
Farge: blfl til blaliggrenn
Glans: glassglans
Krystallform: orthorornbisk,
Tensitet: spre
Forekomstrnate: i oksydasjonssoner sammen med linarit og brochantitt.
Funnsted: ved Erlich gruve
og pfl berghallene ved Kontaktstollen
Syrepavirkning: angripes
raskt av aile syrer ogsa amrnoniumlesninger. Pavirkes
ikke av vann.
DEVILLIN
Kj. f.: CaCuiS0;J(OH)6_*3Hp
Strekfarge: blassgrenn
Hardhet: 2,5
Egenvekt: 3.13
Farge: lysebla
Glans: glassglans
Krystallform: monoklin,
sma enkeltkrystaller i vifter.
Tensitet: beyelig
Forekomstmate: finnes i
sma druser pfl stuffer med
sulfidmalmer sli som kobberkis, bomit og sphaleritt.
Ofte sammen med andre se-kundrermineralcr. Kanvzere
vanskelig fI skille fra serpierit.
Funnsted: Berghall Nordskjerpet og i sekundeersonen ved Erlich sammen med
linarit.
Syrepavirkning: leses lett i
HNO ~\, men leses ikke i konsentrert ~S04'

sjonssoner sammen med linarit og brochantitt.
Funnsted: i gruven Gott mit
Uns pfl Kontaktstollen
Syrepavirkning: angripes
raskt av aile syrer ogsa amrnoniumlesninger. Pavirkes
ikke av vann.

MOLYDDATERoWULFENITT
Kj. f.: PbMo0 4
Strekfarge: hvit
Hardhet: 2,5-3
Egenvekt: 6,5-7
Farge: hvit, Iysegul, brun
Glans: glassglans
Krystallform: tetragonal,
finn es som hvite naler og
som sma kajakk-lignende
krystaller.
Tensitet: spre
Forekoms trnate: finnes i oksydasjonssonerofte
sam men med blyglans eller
Cerusitt.
Funnsted: finnes pade fleste
steder i Konnerudkollen.
Fine krystaller fra Kontaktstollen (brungule) og fra Isdriften (hvite eller gulhvite)
Syrepavirkning: angripes
langsomt av HCI, HNO j og
AR.

Strekfarge: blalig
Hardhet: 3-4
Egenvekt : 3,55
Farge: blfl til blaliggrenn
Glans: glassglans
Krystallform: monoklin,
sma tavleKj. f.de krystaller
Tensitet: spre
Forekomstmate: i oksyda-FERRIMOLYBDITT
Kj. f.: Fe/+(MoO;J/8~O
Strekfarge: blassgul
Hardhet: 1-2
Farge: gul
Glans: perlemorsglans, matt
Krystallform: fibrig
Tensitet: beyelig

SERPIERIT
Kj.f.: Ca(Cu,Zn)iOH)_\SO 4-* 3~O
Strekfarge: blalighvit
Hardhet: 3,5 -4
Egenvekt: 3,08
Farge: lysebla
Glans: glass glans
Krystallform: monoklin
strlileKj . Lde naleaktige
krystaller.
Tensitet: spre
Forekoms trnate:oksydasjons-soner.
Funnsted: Erlich og pliberg hallen til Nordskjerpet,
Konnerudkollen
Syrepavirkning: leses raskt
i aile syrer.

WROEWOLFENITT
Kj. f.: Cu(SO ;J(OH)6x2~­

20

Nr. 1 1993
Forekomstrnate: sekundrert
i ertsforekomster.
Funnsted: Narverud gruver
S yrepavirkning : Pav irkeslett av syrer.

ARSENATERVANADATERERYTHRIN
Kj. f.: C03(As0.J *8Hp
Strekfarge: rosa
Hardhet: 2
Egenvekt : 3,07
Farge: red til redbrun
Glan s: glassglans
Krystallform: monoklin
straler eller so m belegg.
Tensitet : spre
Forekomstrnate: oksyda sjonsprodukt ved kobo Itforekomster.
Funnsted:Nikkerudgruvene.
Syrepavirkning : lases i ailesyrer, ogsa fortynnede .

VANA DINITT
Kj. f.: Pbs(V0.J3Cl
Strekfarge: hvit til gul
Hardhet: 3
Egenvekt: 6,9
Farge: gul til brun
Glans: glassglans
Krystallform: heksagonaltavleKj. f.deTensitet: spre
Forekornstmate: er funnet i
druse i sterkt omdannet blyglans
Funnsted: Konnerudkollen
Syrepavirkning: angripes
raskt av HN0 3 og AR. Kanangri pes noe av HCl og andre syrer. Organiske syrer
kan brukes til fjerning av
kalkspat.

SILIKATER

Strek farge: hvit
Hardhet: 4,5-5
Egenvekt: 3,4-3,5
Farge: hvit, fargele sGlans : glass glans
Krystallform: rombisk, smatavleKj. f.de kry staller, vifteKj . f.de aggregat er, naleKj. f.de krystaller i aggregater.
Tens itet: spre
Forekornstmate : som sekundrermineral i oksydasjonssoner.
Funnsted : finnes i flere av
gruveneog skjerpene i Konnerudomradet. Sp esielt kan
nevnes gruven Erlen d og etlite skjerp i Damasen .
Syrepavirkning: leses raskt
i alle syrer, ogsa fortynnede,srerlig HC!.

HEM IMORPHITT
Kj. f.: Zn4S ip 7(OH) 2 *Hp

PS. A v de mineralene som er beskrevet i det [oregd ende mangler jeg i minsamling; Posnjakitt, Langitt og Vanadinitt.
Dersom det er noen i van langstrakte land som har disse fra Konn erud vi! jeg
gjerne bytte eller kj¢pe disse.
Kontakt 0ivind p~ telefon 03 884745 .

Konnerud - Drammen - Drammensmarka:
Et fint omrade for mineralsamling
Ta kontakt medturistkontoret for neerrnere opplysninger

tIf. 03 80 60 00
21