Skuterud: etrrn-Nordgruven

Telcst ogfoto Ronald Werner
Innledning
Skuterud gruvene er ikke kjent for sin mineralrikdom. Sett med mineralsamlerens oyne er de vel
kanskje blant de minst spennende gruver man kan
tenke seg. Historien bak Skuterudgruvene er imidlertid preget av storhet og stolthet. Denne tradisjonen er viderefsrt i form av Blaafarvevrerkets kulturog turistvirksomhet. De gamle gruveanleggene med

tilliggende severdigheter pi Modum i Buskerud er
ni i ferd med i bli et nasjonalt klenodiumBlaafarvevrerket forvalterbide et stort antall bygninger nede ved Haugfossen og oppe pi selve gruveanlegget. Restaurering av bygninger i gruveanlegget,sikring av dagbruddene og 6pning av
Hoffnungsstollen har skapt et vidunderlig gruvelandskap som hvert 6r tiltrekker tusener av turisterog kulturinteresserte.
I 2007 planlegges det ipning av en ny del av gruve-anlegget: Clarastollen og Ludwig Eugen Stollen. I
sammenheng med den planlagte ipning skal den
mineralogiske/geologiske utstilling i Skeidehuset
oppgraderes. Jeg ble invitert til 6 hjelpe til med

oppgradering av den mineralogiske samling og ut-stilling.

Omkobolt
Kobolt eret sslv-hvitt metall med atomnummer2Tog er nrer beslektet med jern og nikkel. Kjemisk setthar kobolt den unike egenskap at den gjor at fargentil koboltforbindelser kan v&re rosa, gronn gul, bruneller bl6. Det var i fsrste omgang den sist nevnte
egenskap som gjorde kobolt veldig etterspurt sompigment til i farge glass og porselen b16.
Denne egenskap var allerede kjent hos egyptere(2600 f.K.) og kinesere (1500 f.K.). Men da dissegamle kulturene gikk under forsvant ogsi kunnskapen om koboltens unike egenskaper.
Det var ikke for pi l5-hundretallet i Tyskland at
kobolt ble gjenoppdaget som bl6tt pigment.
I de rike solv- og vismutforekomstene i Erzgebirge
fantes det betraktelige mengder kobolt som gjorde
det vanskelig 6 smelte ut disse ettertraktede metallene. Gruvearbeidere kalte slike malmer "Kobold",29

en henvisning til en ondskapsfull fiellind som hadde

forhekset disse malmer.
Da det ble oppdaget at det var mulig 5 isolere og
bruke kobolt som blitt pigment, oppsto det i Sachsen en stor industri som hadde tilnrermet europeisk
monopol p& utvinning og produksjon av koboltpigmenter.
I de andre tyske statene oppsto det mange mindre
blifargeverk, srerlig i Harz ogTiiringer Wald omr6det.

I I 828 oppdaget en fransk kjemiker prosessen med

i lage kunstig lasuritt, som vi kjenner bedre som
lapis lazuli. Brukt som pigment blir det kalt "ultramarin". Ni ble det mulig 6lage et pigment som hadde
bedre egenskaper enn koboltbli og som i tillegg var
mye billigere.
Gjennom produktforbedring og utvikling av nye
koboltfarger var det bare de saksiske blifargeverk
som maktet 6 gjenvinne noe av den tapte markedsandelen.

I 1856 ble gruvene overtatt av Siichsischer BlaufarbenOwerkverein. Dette fsrte til en intensivering
av driften. I 1875 ble det tatt i bruk maskinell boringog dynamitt i stedet for svart pulver.

I en viss periode i midten av 1S00-tallet var
Blaafarvevrerket verdens storste produsent av
koboltblitt pigment med en markedsandel av 70-80%. Samtidig var Blaafarvevrrket Norges storste bedrift med opptil I 500 ansatte.
I 1893 ble gruvene nedlagt. Konkurranse fra billig
kobolt fraNy Kaledonia hadde tatt knekken pfl Skute-rudgruvene.

Littommalmen
Malmen fra Skuterud er usedvanlig fattig. Koboll
innholdet var bare 0,02-0,07 % .Ut av ovennevnte
200.000 tonn malm klarte man i praksis 6 utvinne bare
36.000 kg kobolt, eller bare 0,1 8 gram kobolt fra en

kilo malm. (For i sette ting ytterlige i perspektiv; i2004 produserte Kongo, -verdens storste produsent
av kobolt, ikke mindre enn I 1.000 tonn kobolt!)

Men da store mengder billig koboltmalm ble oppdaget i slutten av lS-hundre tallet pi Ny Kaledonia,
og da senere pi begynnelsen av 1 900-tallet de enorme
koboltforekomster i Canada ble satt i drift, var det
definitilt slutt pi de europeiske blifargeverkene.
I vir tid blir mesteparten av kobolten brukt til noe
helt annet enn pigment. Kobolt blir regnet for 5 vrere
et strategisk og praktisk talt uerstattelig metall. Det
blir brukt i mange forskjellige legeringer som bl.a. i
flymotorer og ekstrem korrosj onsbestandige materialer, magneter, skjrereutstyr, som katalysator i kjemiske- og petrokjemiske prosesser, i batterieg maling
TruII

Blaafarvevrerkets historie
Blaafarvevrerkets rike historie begynte i 6ret 1772
da Ole Witloch, en tidligere ansatt ved Kongsberg
solvgruver, fant noen stufler med koboltmalm i skogene vest for Skuterud gird. Kong Christian VII avDanmark som ogsi s@e over Norge, overtok Skuterud Gird og beordret igangsettelse av gruvedrift.
Selve omr6Lde rundt gruvene egnet seg ikke for et
blifargeverk, og derfor ble det bygget 8 km fra gruvene ved Haugfossen langs elven Simoa. Monopolstillingen til Modum Blaafarvevark i Norge og Danmark ble samtidig sikret med et kongelig dekret.
| 1822 ble gruvene og blifargeverket privatisertog driften intensivert. Men det var ikke for i 1827 at
den tyske bergmester Karl Friedrich Bdbert klarte 5
profesjonalisere driften slik at malmen ble maksimalt
utnyttet med minst mulige driftskostnader.
Da Bdbert sluttet i 1840 ble det irlig tatt ut 200.000
tonn malm.

30

Selve malmen finnes i fahlbindsoner som er lettgjenkjennelig pi grunn av sin rustbrune farger.
Fahlbind kan vrere enten kvartsitt eller glimmerskifer impregnert med finfordelt pyritt, som lett forvitres til rust.

Geologisk sett er det fortsatt usikkerhet om hvordan koboltmalmen ble dannet. Malmen finnes somsagt i kvartsitt og glimmerskifer, metamorfe bergartersom er I .5- I .9 milliarder ir gamle. Selve koboltnalmen
er minst 1.2 milliarder 6r gammel, men pi grunn av
flere omganger med omdannelse av disse bergartene er det ikke lenger si enkelt 6 rekonstruere hvordan kobolten kom inn i fahlbindsonene.

De malmmineraler som inneholder kobolt ercobaltitt, saffloritt, skutteruditt og glaucodot, mende siste tre har i praksis lite betydning som malmmineral.

Skutteruditt er et kobolt-arsen
mineral med bare spor av svovel,mens cobaltitt inneholder mengder av bide svovel og arsen ved
siden av kobolt.

Viktig 5 nevne er at koboltmineralene fra Skuterud er bortimot fri for nikkel, hvor ellers kobolt og nikkel nesten alltid finnes
sammen. Det var en stor fordel at
det ikke fantes noe nikkel i malmen, da disse to er veldig vanskelig 6 skille.
Skutteruditt ble for forste gangi historien oppdaget av prof. Th.
Scheerer i I 837 og ble oppkaltetter Skuterud gird. Cobaltiu var allerede kjent fra andre forekomster,men det var ikke fsr l8l7 at

Friedrich Stromeyer klarte i bestemme den riktige
sammensetningen med materiale fra Skuterud.
Koboltmalm er svrert vanskelig 6 gienkjenne. Somoftest ser man ikke mer enn smi, solvgri metalliske
prikker i en gri bergart. Men nir malmen forvitres, dadanner det seg et flott rosa mineral som blir kaltkoboltblomst, men som offisielt heter "erytrin".
Nede i gruvene er tilstedeverelse av koboltmalm
lett i se; Det er bare i lete etter rosa flekker pi veggene for iyere sikkert pi at det finnes koboltmalm
direkte i nrerheten.

Steinsvik, har de restaurert bide anleggene ved Haugfossen, pi Nyfossum, pi Nymoen og ved gruvene. I

de restaurerte bygningene er det ni flere museer,
utstillinger og butikker som 6rlig besskes av tusenvis av turister fra hele verden.
Pi gruveomridet ved Skuterud er det gjenoppbygd et fantastisk gruvelandskap, med flotte utstillinger som informerer om geologi, mineralogi og
gruvehistorie. I tillegg er det mulig h varre med pi

Blaafarvevrerket i dag
I 1971 opprettet Kjell Rasmus Steinsvik en stiftelse for 6 ivareta Modums Blaafarvevrerk som en
viktig kulturarv. Sammen med kona si, Tone Sinding''ihs''{.\\t'\.-fl',*.{o'-B.t3l

Prosjekt "Krystallgrotte"
Det er lenge kjent at det finnes en sone nede i
Ludwig Eugen Stollen med kvarts og kalsitt. Detfinnes en stuff av kalsitt pi kvarts i samlingen til
Norsk Bergverksmuseum, og det har vrert en del til
salgs pi mineralmesser. Men i de siste 6rene har
det ikke kommet ut nytt materiale.
Fjellet i en3-4 meter bred sone har blitt knust og
limt sammen igjen med kvarts og kalsitt. Med andre

ord en <breksje>. I druser utviklet det seg flotte
store krystaller av kalsitt pi et tynt sjikt av smi

gmvetur inn i Hoffnungsstollen, som er bra tilrettelagt for bide barn og funksjonshemmede.
| 2007 skal bide Clarastollen og Ludwig Eugen
Stollen 6pnes for besokende. Det blir fsrst og fremst
en tur for folk som er gode til beins. Et imponerende
system av trapper og stiger gjor det mulig 6 klatre fra
det ene til det andre gruvenivi!

pi utstilling i Skeidehuset.
I tillegg fantes massevis av mindre, lose kalsitt-I

qn,' :.i\/32

kvartskrystaller.
M kunne folge sprekkesystemet helt opp til nivi
med Clarastollen, men der blir sprekken smal og
uten gode krystaller. Det blir antatt at sprekken ble
dannet for omtrent 300 millioner 6r siden, i sammenheng med dannelse av Oslofeltet.
Det er meningen 6 giore "krystallgrotten" tilgiengelig for publikum i 2007. Det er et vakkert syn forpi alle veggene skinner tusenvis av kvartskrystaller og innimellom noen stsrre kalsittkrystaller.
Som forberedelse for Spningen i 2007 , og for i
oppgradere mineralutstillingen i Skeidehuset pi
Skuterud ble det i april 2005 tatt ut en del kalsitt- og
kvartsstuffer.
Da vi begynte var det bare siL vidt mulig 6 krabbe
inn i hullet, men etter noen dager med hardt arbeid
fikk vi utvidet plassen slik at det var mulig 6 komme
inn i fastfiellet nede pi bunnen.
Pi bildet pi side 32 ser man Ola og Jan Mdar som
hjalp med 6 rydde "grotta" for los stein og i bere ut
den store og flotte stuffen pi bilde side 32 som ni er

frs' tmen var veldig fattig. I de utstilte stuffer i Skeidehuset er det bare mindre korn av koboltmalm, detstorste korn har et tverrsnitt pi kanskje 0,5 cm.

Sluttord
I forbindelsen med Geologiens Dag 3. september

skal det bli mulighet 6 besske Clarastollen og
Ludwig Eugen Stollen.
Det er en enormt spennende opplevelse 5 gi
rundt gjennom flotte gruveganger som har blitt laget ved fursetning, sti i store gruvehaller, klatre
fra stige til stige og gi fra trapp til trapp. Atmosfreren er litt mystisk, - nesten "religios".
./Det er vel verdt et bessk!
Relevante internettlenker og referanser:
Blaafarvevrerket: http://www.blaa.noCobalt, Yearbook 2005 , USGS: http://minerals.usgs. gov/minerals/pubs/commodity//cobalt/cobalmcs05.pdf
Kobolt: http ://wwwwebelements.com

LIEBMANN, W. (1 994): Der Bergbau und die
Mineralien von Modum, Skuterud, Norwegen.
Emser Hefte 4/94, Bode Verlag.

krystaller og praktfulle eksempler av breksje med barekvarts. Veldig dekorativt !
Pi noen andre plasser tok vi ut en del koboltmalm og
koboltblomst (erytrin). Malmprovene bekreftet at mal-r

EStufffra gravene. Kalsiltlcrystall, 3,7 cm, pd dekke
av smd kvartslcrys tallex

33

,_...i!#r--_tIE!Irtu

ffilt-Skeidehuset.

ffi+r-

Stein- og mineralsamlingen iSkeidehuset.
.... og om du vil ha"brad" .for stein

kan du nyte et godt mdltid, i det fine restaurerte
hus et p d' Verket' nedenfor Haugsfos s en, Go d matoC kaffe, ogfin stemning, - og koboltbld blomster-a-)potter i vinduet.
<-W-Yr:.- t.

.{rIIt'l l\.

L--*ffierl1Det er prahfull utsikt fra anleggene i Skuteruddsen. La blikket og tankene vandre. Gi plass for reJleksjon om arbeidet, slitet, innsatsen, sdvel somfortjenesten, gleden og anerlcjennelsen. Oyer det som ergjort nd og over det som er gjort iforgagne tider. - Koboltbldtt blekner ikke! ghw.

34