Halsioberg
En [yndortsbeskrivning av Fredrik Grensman
Halsjoberg dr belaget i norra Vdrmeland, vaster om Klariilven, mellan Stollet
och Eksharad. Fran Eksherad tar man av viisterut mot Torsby, och halvags, i
Knappas tas av mot norr. Fol] viigen ca en mil och svang viinster mot
Nordtorpsatern. Ca 500 m till kyanittbrottet.
MINERALO GI
Mineralbeskrivningen tar upp de typiska
Halsjobergsmineral som ar funna de senaste aren , oeh hur de upptrader i Halsjoberg. Vanliga mineraldata far sokas i normalreferenslitteratur, Mineral:
ApatitKyanitSvanbergit
Augelit
LazulitTrolleit
Seorzalit
Berlinit
Pyrofyllit
Wagnerit
Burangait
Rutil
Wieksit
Cranda llit
Spinell
Wyllieit
Gatum bait Staurolit
ZirkonRedan 1852 oeh 1853 undersokte Igelstrom
Halsjoberg for Uddeholmsbolagets rakning , pa jakt efter jordbruksfosfat. Resultatet blev att flertal mineraler rapporterades
fran Halsjoberg.:A. Sjogren besokte fyndigheten 1876 oeh han publieerade senare
en geologisk beskrivning med karta overornradet. Under 1900-talet har provbrytning forekommit, nu med syfte att utvinna
aluminium ur kyaniten . Provanrikning har
bl.a. skett i La ngba n, dar kyanitkvartsit
fort farande kan hitt as. 1983 utforde LKAB
pro spektering i omradet oeh dessa ledde. till att Svenska Kyanite A B borjade bry ta
kyanitmalm i H alsjoberg 1984. Malmen
krossas pa platsen oeh frak tas sen till Per sberg for anrikning .

APATITCa2F(P04)3
Matt , vit hydroxylapatit oeh erandallit har
patraffats tillsamm ans som kortlar i rut ilvid den forsta, aldre provbrytning en tillvanster, Ro sa , radialstraliga apatitkrusto r
upptrader over kyanitprismor oeh wagnerit , urfratta ha lrum i kyanitkvartsit. Kan
hittas bland wagneritbloeken , se kartan.
Brunroda apatitkristaller oeh kortlar finns
tillsammans med kvarts , wagnerit oeh wyllieit.

Geologi
H alsjoberg bestar av metamorf kyanitkvart sit, met asediment (grav acka) oeh
metavulk anit (metadaeit) . Den omgivande
bergarten ar gnejsgranit oeh alIa bergarter
genomsatts av hyperit.
Tre omraden med kyanitkvartsit finns,Karebol, Hals joberg oeh Nordtorp. Endasti den storsta, Halsjoberg, pagar bryning.
Genomsnittlig mineralogisk sammansattning av kyanitkvartsiten ar:Kvarts
55-70%
Kyanit25-40%
Rutil
3-7%
Fe-, Ti-oxider
3-4%
Pyrit
Muskovit
Al-fosfater
Storre mangder fosfater oeh rutil upptrader
hogst ojomnt fordelat , dels har oeh dar i desodra delarna av Halsjoberg, dels vid fosfatbloeken , nara forsta prospekteringsdiket.

AUGELITAL2POiOHh
Upptreder pa tva helt olika satt . Dels porslinsartad, vit , massformig , med eller utanberlinit, burangait oeh gravita gatumbaitkarvar vid fosfatbloeken (se kartan) , delssom perfekt spaltande kortlar upp till flera
centimeters storlek. Kortlarna upptradertillsammans med oeh i seorzalit oeh/eller
trolleit. Den spaltande augeliten ar farglo soeh upptacks lattast genom att leta efter
spaltningens kraftiga oeh distinkta reflex istufferna. Ofte upptrader augeliten vid
seorzalitranden mell an trolleit oeh kyanitkvartsit, men aven mitt inne i trolleit eller24annu vanligare , inne i seorzalitrika partier. Den farglo sa augeliten kan forvaxlas med spaltande trolleit , men augeliten s spa ltning ar myeket tydligare oeh
tunnare , sproda re . Trolleitens spaltning
ar kompaktare oeh ger inte ails lika distink reflex . R elativt rikligt med aug elit
vid fosfa tbloeke n.

till ett par em langa prismor. Aile kyan itpr ismor kors oeh tvars i bergarten go r
den seg oeh svarkrossad. Ibland fristaande kristaller i urfratta halrurn.

LAZULIT-SCORZALIT(Mg, Fe+)AI2(P0 4)lOH)2
I lazulit dom inerar Mg ove r Fe oeh scorzaliten har mer Fe an Mg . Ljusbla till
merkt blasvart. Vanlig fosfat som finn soverallt. Fargen avslojar nodvandigtvis
Fe/Mg forh allandet , men bar natas att
seorzaliten ar merkbla . Seorz aliten ar
vanligast oeh upptrader i lager , eller upptil dm-sto ra kortlar. Ibland fororen ar
seorzalit trolleit , som da blir valdigt
mork. Seor zalit upptrader ibland i fler amm lang a kristaller i kyanitkvarsit eller
glimm er/pyrofyllit bankar. Wieksit upptrader som sma, grona korn i seorzalit vid
fosfatbloeken oeh kan da vara svar att
upptacka. Runt andra fosfatkortlar
upptrader seorzaliten ofta som en tunn
rand mot den omgivande kyan itkvartsiten.
PYROFYLLIT
AI2Si40 lO(OH) 2
Mjukt mineral som dels upptrader somsolar pa upp till 1 em i diameter, pa
spriekor, dels som ett vitt, mjukt , smetigt
glimmermineral, assoeierat med granat
oeh staurolit. Dessa mjuka pyrofyllitlagerlzoner kan vara flera dm tjoeka.

BERLINIT A IP0 4Berlinit ar svart att best amrna da det arsna rlikt kvarts. Berlinit kan dessutom
int e samexiste ra med troll eit, sa darmaste vara t ex en seorzalitrand mellan
min er alen. En oft a typi sk detalj hos berliniten ar sma vita augelitkorn (1 mm ) ,oeh ljusbla burangaitknippen i denkvartslika berl initen. En del berlinit
visar myeket svag karminrod farg i kortvagigt UV-ljus, men inte all berlinit.
Sakraste kannetecknet ar paragenesen
med augelit/gatumbait oeh ljusbla
bur angait. Ofta firms aven en mossgron
rand av wieksit runt berlinitkortlar.
Finns vid fosfatbloeken.
BURANGAIT 2(Na, Ca)2(Fe,MghAl lO
Burangait upptriider i berlinitparagenesen. Paminner om gatumbait, men iir
ljusbla . Enkelkristaller liggeribland som
sma tunna plattor i augelitlgaumbait, menvanligast iir sma fib riga kiirvar, 2-3 mmlanga.

RUTILTiD 2
Vanligt titanmineral , upptrader nastanoverallt. brunsvart till rodbrunt , massivt
eller kornigt. Klumpar pa flera kilo kanhittas. Ibland ar rutilen tillsammans med
fosfater , ibland inte. Sma, blodroda,
genomskinliga rutilkristaller kan finnas
ut mot massiv , vit augelit, oeh lite grovre, opaka kristaller, med en del tydeliga
ytor, kan hittas t ex vid urfratta holrum
i kyanitkvartsit.

CRANDALLIT
CaAI3 ( PO 4)2( H) 5' H 20
Matt, vit massiv tillsammans med hydroxylapatit, i kortlar i rutil , fran den forsta,aldsta provsprangningen , till vanster
nere pa myren.

°GA TUMBAIT CaAI2(P04h(OH)2·H20
Upptrader som gravita karver, bladpaekar, nagot radiellt ordnade, nagra mmlanga, Hittas tillsammans med vit, porslinsartat augelit , ljusbla burangait oeh
berlinit i fosfatbloeken , se kartan.

SPINELL
MgAl204
Grona, glasiga korn som upptrader

KYANIT Al2Si05
Huvudmineral i olika bla nyanser. Upp25

tier. Vanligast ar att wagner iten ligger ivissa lager i kyanitkvartsiten. Tillsammans med rodbrun apatit , kvart s ochwyllieit mellan vage n och forsta brottet
till hoger.

tillsammans med staurolit som kortlar ipyrofyllit.
STA UR O LIT .
SrAI3P04S0iOH)6
I en tjock pyrofullitzon hitt ade s en
morkgro n kortel bestaende av sma, 1-2mm langa, gulb runa , sexsidiga staurolitprismor, spinelI, ett gro nt glimmermineral och ett kvar tslikt, Ijusgulfluorescerande mineral. Pa och i glimrnerskolar
upp tra der brung ula sta uro litkristaller.
Kristallerna ar avlanga , platt a lister ,snett avslutade.

W IC KSIT
Na Ca2(Ftf +, Mn)4MgFe3+(P04k H20Finns vid fosfa tblocken , de ls som sma
gro na korn i scorza lit, dels som olivgron
rand rundt berlinitparageneskortlar.
Wicksitranden kan da vara em bred.
WYLLIEIT
Na2Ftf+2AI(P04hMorkgront fosfat som liknar wicksiten
valdigt men som inte finns vid fosfatb locken utan mellan vagen och det fors ta
brottet till hoger . WylIieiten spaltar bra
ibland och upptrader tillsamman s med
brunrod apatit , kvarts och wagnerit samt
med scorzal it.

SVANBERGITSrA I3P0 4SOiO H)6
E tt rodbrunt mineral i kor tlar eller korn ,tillsamm an s med kvart s, . i annars rattinte tsagande material. Mineralet serprecis ut som det som Bergskolan i Filipstad har i sina samlingar sen gammalt ,som svanb erg it.
TROLLEIT
A I4(po4)lOHhVanligt fosfat vid fosfatblocken. Upptrader saso m alIt fran sockerkornig, ljusgron , till massiv, morkt gronbla , och
med mer eller mindre fororeningar .
mestadels scorzalit. Ofta havsgron farg ikortlar upp til flera dm, tillsammans med
rutil, scorzalit och berlinitparagenesen.
Dock aidrig i direktkontakt med berlinit.
En spaltande , massiv trolleit finns , oftasom kortlar i mer kornig trolleit. Den
spaltande trolleiten ar blaare an omgivande trolleitt. Spaltningen ar inte aIls
sa perfekt och sprod som den hos augeliten. Ofta ar det en tunn scorzalitrand
runt trolleitkortlar ut mot omgivande
kyanitkvarts.

ZIRKONZrSi0 4
Ro sa kortlar med brunsvart rutil i fattig ,kvartsrik , kyanitkvartsit , samt en delpyritkristaller. Zirkonen fluorescerar
starkt gulvit i kortvagigt UV-Ijus. Franden forsta provbrytningen pa myren.
. Dessutom har hittats bl a pyrit , hematit,
ilmenit, turmalin, gran at och diaspor.
Undersokningar av Halsjoberg pagar,
och dessa samt den fortsatta brytningeni Halsjoberg kommer formcdligen att
leda till att fler mineral upptacks,
Ett stort tack riktas till dir. Ulf Juvel oching. Mats Grasberg pa Svenska Kyanite
AB , for deras hjalp.
Fredrik Grensman 1988
REFERENSER (I URVAL)
Heriques A An iron-rich Scorzalite.. .
Ark f Min 0 Geol, Bd 2 Nr 3. Sthlm
1957. An iron-rich Wgnerite .. . Ark f
Min 0 Geol, Bd 2 Nr 6. Sthlm 1857.
Igelstrom L J Nya Svenska Mineralier(Svanbergit, Lazulit) Ofv af V A Forh1854 s 156-159. Sthlm 1854.

WAGNERIT(Mg ,FeMn,Ca)2P04F
Kortlar eller korn med kraftig orange tilrodbrun farg o Upptrader i de sodra
delarna av Halsjoberg. Vid wagneritblocken, se kartan, upptrader wagnerit
rikligt , ofta som stora kortlar i kvartspar-26

Bidrag til kannedorn av Wer mlands
mineralier och bergarter. Ofv af V A
Forh 1868 s 37-39. Sthlm 1868.
Nr iagu J 0 Phosphate Minerals s 442
M oore P B Sprin ger -Verlag, Berlin 1984
SIND SIND PM 1983:8 s 169. Sthlm
1983
Sjogren A Om Hallsjob erget , ett bidragtill Verml and s geognosi . GFF Bd 3 no 7s 219-226. Sthlm 1876
STU Indi strinin eral-S veriges outnyttjade resurs. Sthlm 1986
So lver S V Strukturer i kyanitkvartsit
fran Halsjob er g i Varmland , Bergskolan
i Filipsta d , 1 nov 1988
Ygberg E R Svanb ergite fro m Horrsjoberg . Ark for Kem i, Min 0 Geol Bd 20A
nr 4 s 1-17. Sthlm 1945.
Kartor: Topografisk : 12D Uddeholm
NV 1:50 000. E konomisk: 12D 7b Halsjoberget 1:10 000. Geologisk: SGU Ba
16 Mellersta bladet 1:1 000 000

, -,I

1\...

-,'" \J\". .v :H ':::{,-:~tJJO_ .

N.-.

r ... ,,,;;t,,. ..

..,st~/f.. t

R -~ ; P"'sr /.t ""'-"J/J. t.~

PLV'V· F . d p,. t- l.l u t.. Wtlj",,.,tJ. /,.. t.
k 'f 4 .. , "t k"" rt.r/ t-b , ,. H

:J..(J(,._(~~;:,..
(~;;:;&J)

MINERALER
KJ0PES!
V i bygger et mineralmuseum
med utstillingshaller inne i fjellet.
T il dette trenger vi rrorsk.e stuffer av
u tstillingskvalitet.
Korrtalct Frig stad g042-9 8 5 3 3-Setesdal_MINERALPARK27