KRYOLITT FRA GJERDINGEN I NORDMARKA(forste funn i Norge)
Av Knut Eldjarn

Kryolitt - Nar Al Fo - er et sjeldent

mineral som bare er funnet i noen fA
lokaliteter i verden. De fleste kjenner
mineralet av omtale fordi det har hattstor teknisk betydning i aluminiumsfremstillingen. Bare i en spesiell pegna-titt ved lvigtutt pi Gronland har mineralet
vrert funnet i si store mengder at det harvert mulig i utvinne kryolitt. I lvig-tutt danner mineralet grovkomete, snohvite masser og sjeldnere mindre, pseudokubiske krystaller. Kryolitt krystalliserer i det monokline krystallsystem,
har lav hardhet (2,5) og spalter relativt
lett i 2 retninger. Kryolitt er ogsi funnet

Gjerdingen. Mineralet er funnet som en
los >klump> inne i en druse hvor kvarts/feltspat/aegirin-krystallene er helt dekket
av smi krystaller av andre fluorider (ral-stonitt, pachnolitt). Drusen kom for endag ved preparering av en storre ekerittblokk som tydelig stammet fra den aktuelle veiskjaring. Elpiditten er relativt
grovkornet med flere sprekker med svarte
mangan-mineraler(?). De storste drusene
fantes i et I - 2 cm bredt, grovere pegmatittisk parti og de opptil I cm store drusene var meget rike pA smt sukkerkorn-aktige krystaller av sjeldne fluorider(ralstonitt, pachnolitt, sellaitt, thomsen-

i meget srni mengder i tilknytning til olitt(?).) Kryolitt-stykket ble oppdaget
druser i eruptivbergarter ved St. Peters inne i et av de storste druserommene somDome, Colorado, USA og ,ed Miask, sividt var iipnet ved prepareringen - og
kryolitten var fritt bevegelig, men for stor
Sovjetunionen.
I de tre nevnte og best kjente forekomster til i slippe ut av ipningen. Fargen var gulav kryolitt er det ogsi funnet en rekke
andre sjeldne (alkali-)fluorider sannsynIigvis dannet ved hydrothermalomvandlingav kryolitt.

Flere av disse mineralene (ralstonitt,thomsenolitt, pachnolitt, gearksutitt etc.)

er funnet i smi druser i elpidittforende
ekeritt ved Gjerdingen i Nordmarka.
Hittil har det ikke vart mulig i pivise
kryolitt i forekomsten selv om mineralet har vert sterkt ettersokt pi grunn av
forekomstens likhet med de nevnte 3kryolitt-forekomster. Raade og Haug(Mineralogical Record nr. 2,1980) diskuterer spesielt det pifallende ved fraveret
av kryolitt i Gjerdingen-forekomsten.

I en ekeritt-stuff i forfatterens samling er
det et 4 - 5 mm stort mineralaggregat som
ved Rtg.diffraksjon (Gunnar Raade, Geologisk Institutt) er bestemttll Lvare kry'olitt. Det er forste gang dette mineralet er
funnet i Norge, og funnet kan ogsi kaste
nytt lys over fluorid-paragenesen ved

hvit med et svakt rodlig skjer og overflaten
virker uregelmessig, nesten >etsetl. Mineralet er sprott med lav hardhet (mindreenn 3) og det oppviser en god spalteretning. I tynne splintervirkerdet gjennomsiktig. Kryolitt-stykket virker helt rent
uten sammenvoksninger eller inklusjoner
av andre mineraler og det er ikke funnet
mer av dette mineralet i de andre drusene
fra det aktuelle ekeritt-stykket.

Kryolitt ved Gjerdingen forekommer pA
en slik mite at det kan gi sterk mistanke
om t vere et >primarfluorid> som delvis
er omvandlet under dannelsenav de andre
fluoridene. Denne observasjonen styrker
ogsi Gjerdingen-forekomstens paragentiske slektskap med forekomstene i Ivigtutt, St. Peters Dome, og Miask. Det kantenkes at kryolitt er et mer vanlig minerali andre omrider av ekeritten, men i det
utsprengte materiale mA kryolitt regnes
som en stor sjeldenhet.

llLitteraturhenvisninger for Gjerdingen.

Dietrich R.V., Heier 1(.S. & Taylor 5.R.,(196s ).
>Studies on the igneous rock complexof the Oslo-region. Petology and geo-chemistry of ekerite> Skifter fra
Norsk Vidensktpsakodemi Oslo, IMat. Nat. Vit. klasse. Ny seie.
19,1 - t3.

Raade, G. (1972).

>Mineralogt of the miarolitic cavities in the plutonic rocks of the Osbregion, Norway->t Mineralogical Re-cord3,7-ll.
Raode, G. & Haug, J.
>Rare fiuorides from a soda-granite

in the Oslo-region, Norway"> Mineralogical Record l1 ,83 - 91.

SMAKLIPP
Geogass- verdens energiredning?

Professor Godl fra Comell Universitetet i USA, som giesteforeleser
pA Niels Bohr Instituttet, hevder atgeogassen kanskje gir losningen pA

klodens energiproblemer i tusener
av ir. Han mener det finnes svare
mengder hydrokarbongass ntr man
kommer f.eks. mer enn 5 km ned ijordskorpen. Han og hans skole
mener at geogassen er oppstitt allerede da jorden ble til, og at denne
urgassen i store mengder ble stengt
inne under tilblivelsesprosessen.

Men andre forskere holder pisedimentteorien: olje og gass erdannet av organisk materiale, som
under trykk og hoy temperatur itidens lop er blitt omdannet til hy-drokarboner. Disse forskere ger
imidlertid ogsi inn for oket innsats
i geogassboring.

En l0 km dyp boring vil koste
omkring en halv milliard dJ<roner,mens 6-7 km vil koste under fierde-parten. I Europa har man gjort 15
boringer under 6000 m, og en bor-ing til 7500 m, i Osterrike.

(Ingenioren, m.22 19801 TU m. 29l e80).
Steinsamling til skole.
Herredsagronom Harald C. Meberg iHolmestrand har gitt en storre samling mineraler til Holmestrand vide-regiende skole pi Gjoklep. Samlingen omfatter mineraler bide fra
Norge og resten av verden. Meberg
har siden 1929 vart enlidenskapelig
steinsamler. Tidligere har han gittmineral-samlinger til Landbruksskolen i Vest-Agder og Odderud og
Bome skoler i Holmestrand.
Aftenposten I 14/81

Mineral-leting i Trondelag.

BP Minerals Intemational Limitedog Norsk Hydro har inngitt samarbeidsavtale om leting etter og ut-nyttelse av mineraler i Norge. I
Hydro fir Aftenposten opplyst at

letingen skal starte til sommeren i
Rokdal ved Snisa i Nord-Trondelag.
Hydro vil ikke opplyse noe omhvilke mineraler det dreier seg om.
Aftenrysten 2/4/81

t2