Ved Knut Edvard Larsen
Gjennom århundrer har amatørene bidratt til øktkjennskap til naturen rundt oss, ikke minst på lokalplanet. Det gjelder også mineraler. Visste du forresten at ordet "amatør" egentlig kommer av det latinske amare, som betyr å elske? En amatør er altså ensom er lidenskapelig oppatt av noe uten å ha det
som yrke, fordi han elsker det. Denne lidenskapen,eller "steingalskap" som det ofte kalles, kombinert
med en porsjon undring og syn for detaljer har førttil at listen over mineraler som er funnet i Norge blirstadig lengre. I dette nummeret vil vi ta for oss noengamle og nye funn gjort av oss amatørgeologer.
Det første mineralet STEIN skrev om
På tipphaugen ved Glomsrudkollen, Modum, Buskerud ble det i 1972 funnet et blågrønt mineral somdanner plateformede lmm store krystaller. Det var
det første mineralet bladet STEIN (som den gang het
NAGS-nytt) skrev om. Det var i nr 1,1973 vi leser
den første notis om dette kobber-sink-sulfatet. Funnet, som var 2. gangs funn for verden, bidro bl.a noe
senere til at en fikk en kunne bestemme den kjemiske
sammensetningen
nøyaktigere enn det man hadde
kunnet tidligere (Raade et al 1977). Senere så er
ktenasitt funnet en rekke steder i verden; i Tyskland,USA, Australia og i Russland. Nylig ble mineralet
identifisert av Alf Olav Larsen på en prøve funnet
av Harald Kristiansen (Kongsberg) fra Kjennerudvann gruver, Kongsberg (Nordrum 2002).
Men hvem var det som fant mineralet første gang?
Neumann (1985) og Dalane (1973) forteller at det var
Torgeir Garmo som først leverte inn mineralet til
identifisering. Solbakken (1982) skriver i boka "Finnemarka" at det var amatørgeologen Gunnar Lindaas,

20kjent fra Drammen geologiforening som først fantmineralet. Andre kilder forteller at det var medlemmer fra Oslo geologiforening som først oppdagetmineralet. Kanskje vet en av leserne noe mer? Eller
kanskje var det alle sammen. Uansett, hadde ikkenoen undret seg over det blågrønne mineralet, lurtpå hva det kunne være og sendt det til undersøkelseså hadde historien om ktenasitten sett annerledesut.
Levyn - et nytt mineral for Norge
Zeolitt- mineralet levyn, som første gang ble beskrevet fra Færøyene i 1825, er nå meldt funnet for
første gang i Norge. Ove Karlsvik fra Opdalitten
Geologiforening fant mineralet under en tur i august 2001, i nærheten av Snøhetta, Oppland. Det
opptrådte som noen små, klare, fargeløse krystaller
i en sprekk en stor steinblokk. Prøver av dette materialet ble sendt til Dr. Thomas Karestedjian ved deti

Levyn fra området ved Snøhetta
geologiske instituttet ved Bulgarian Academy of
Science i Sofia, Bulgaria. I august i fjor forelå svaret.
Både kvantitativ mikrosonde og XRD gav resultatet
levyn. Dette var overraskende da levyn vanligvis
opptrer i vulkanske bergarter som for eksempel olivinbasalter.
Etter den nye nomenklatur for mineralene i
zeolittgruppen, danner levyn en serie der ulike kationer, enten Ca2+ eller Na+ dominerer. I denne serienfinner vi 2 godkjente mineraler, levyn-Ca eller levynNa. Hvilket av disse 2 som nå er funnet i nærhetenav Snøhetta, er det vanskelig å avgjøre uten nærmere kjemiske analyser. Takk til Ove Karlsvik og Harald Taagvold , Oppdal som bidro med opplysningene og til at et nytt mineral for Norge ble oppdaget.
Strontianitt -ett nytt mineral for Norge.
I en veiskjæring nord for Vinje turisthotell, Åmoti Telemark fant undertegnede i 1986 noen svært små(inntil ca. 0,5mm store) busker bestående av korte,nåleformede hvite krystaller. Disse buskene opptrådte svært sparsommelig i hulrom i en kvartsgang
rik på kobbermineralisering.
Mineralet
opptrersammen med bornitt, et sekundært grønt Cu-mineral(malakitt?), kalsitt , samt små mengder med hematittog trådsølv. En prøve ble i 1993 sendt til MGM i Oslofor identifikasjon. Daværende vitenskaplig assistent,E.Wulf-Pedersen bestemte prøven ved røntgen (filmnr 29148), og mikrosondeanalyse til å være strontianitt. Mineralet var ikke tidligere observert i Norge.
Strontianitt, et strontiumkarbonat, SrC03, forekommer vanligvis i lavtemperatur-hydrotermale ganger i kalkstein og marmor, ofte sammen med barytt,
kalkspat og sulfider. Det er sjeldent den opptrer som
her i forbindelse med kvarts og kismineralisering.
Det ble kun funnet 2 prøver, hvor den rikeste prø-ven ble gitt til MGM, og den andre er inkludert iegen samling (nr 1595,mikro). Det hører med til historien at da jeg sommeren 2002 besøkte stedet pånytt var skjæringen fjernet og lå under en bensinstasjon og asfalt.
Takk til MGM og E.Wulf-Pedersen for arbeidet
med å få identifisert funnet.
Artikler om mineraler
Siden starten i 1973 og til i dag har bladet STEIN
formidlet over 294 artikler og notiser om mineralerog mineralforekomster i N orge. En liten oversikt overalle disse artiklene er laget i dataprogrammet Excel.
Den blir nå lagt ut på NAGS hjemmeside:(www.nags.net) tilgjengelig til å laste ned gratis
for dem som måtte ønske det. Eller du kan få den vedå henvende deg til undertegnede
Litteratur:
Coombs et al (1997): Recommended nomenclaturefor zeolite minerals :..... Can. Min vol 35, ss1571-1606iDalane, Johnny (1977): Ktenasitt i NAGS-nyttl.årg. nr l, s 3
Neumann, Heinrich (1985) Norges mineraler. NGU
skrifter 68 , Oslo 1985
Nordrum, Steinar (2002) : Nyfunn av mineraler i
Norge 2001-2002 i Berggverksmuseets skrift
nr 20, ss78-82
Raade, G.,Elliott, C.J & Fejer, E..E (1977): New Dataon Ktenasite i Mineralogical Magazine, Vol. 41,nr317,ss65-70
Solbakken, Tore : Geologi og bergverk i
Røgeberg, Bjarne (red): Finnemarka. Oslo 1982s 88- 96.

21