‫‪Center for the Study of Traumatic Stress‬‬‫המרכז לחקר דחק טראומטי‬‫המחלקה לפסיכיאטריה | האוניברסיטה לרפואה צבאית | ‪CSTS | 4301 Jones Bridge Road, Bethesda, MD 20814-4799 | www.CSTSonline.org‬‬‫הבנת תסמיני לחץ נפשי לאחר שירות‪:‬‬‫איך תעזרו ליקיריכם‬‫משפחות וחברים של אנשי כוחות‬‫הביטחון שחוזרים משירות ממושך תוהים‬‫לעתים למה לצפות לאחר שיקיריהם‬‫חוזרים מאזורי הקרבות‪ .‬הם עשויים‬‫לשאול מה הן תופעות "טיפוסיות" ומתי‬‫הם צריכים לדאוג‪ .‬השאלה היא על פי‬‫רוב‪" ,‬באיזו נקודה אני אמורה לדאוג לגבי‬‫בעלי או בני?" או "איך אוכל לעודד את‬‫אישתי או בתי לקבל את העזרה לה היא‬‫זקוקה לדעתי מאז שחזרה מהשירות?" משרתים החווים קשיים‬‫לאחר חוויית הקרב חושפים על פי רוב את הקשיים שלהם בפני אלה‬‫שעליהם הם סומכים – בני המשפחה או חברים קרובים‪ .‬זה יכול‬‫לבוא לידי ביטוי במילים ובמעשים שלהם‪ .‬שתיית אלכוהול מופרזת‪,‬‬‫כעס‪ ,‬רגזנות או נהיגה רשלנית‪ ,‬לדוגמה‪ ,‬יכולים להיות מבהילים‬‫במיוחד עבור משפחות של החוזרים מהקרב‪ ,‬ולבלבל או להטריד את‬‫הילדים‪.‬‬‫משרתים החווים קשיים לאחר‬‫חוויית הקרב חושפים על פי רוב את‬‫הקשיים שלהם בפני אלה שעליהם‬‫הם סומכים – בני המשפחה או‬‫חברים קרובים‪ .‬זה יכול לבוא לידי‬‫ביטוי במילים ובמעשים שלהם‪.‬‬‫מה הם סימני האזהרה שמאותתים על בעיות? אם יש בעיה‪ ,‬איך‬‫נוכל להעלות אותה בשיחה? איך נוכל לעודד אותם לקבל עזרה? דף‬‫מידע זה מכיר בתפקידכם החשוב בעזרה ליקיריכם כאשר הם שבים‬‫הביתה‪.‬‬‫תגובות של מצוקה‬‫אין זה בלתי שכיח שאנשים שהיו מעורבים במצבים מתוחים במיוחד‬‫יגלו מה שמכונה תגובות מצוקה‪ .‬תגובות מצוקה יכולות להיות פיזיות‬‫או רגשיות באופיין‪ .‬תסמיני מצוקה הם לרוב קלים‪ ,‬וחולפים לאחר‬‫מספר שבועות‪ .‬אם בעיות אלה (המתוארות למטה) נמשכות למעלה‬‫מחודש או חודשיים לאחר החזרה הביתה‪ ,‬יש להתייעץ עם איש‬‫מקצוע רפואי‪ .‬קיימים כיום טיפולים אפקטיביים שניתן לקבל מרופאי‬‫משפחה או מומחים בבריאות הנפש‪.‬‬‫■בעיות שינה – קושי להירדם‪ ,‬לשמור על רצף שינה‪ ,‬או‬‫התעוררות בשעה מוקדמת וחוסר יכולת לחזור לישון‪.‬‬‫■אי‪-‬שקט – חוסר מנוחה‪ ,‬נטייה להתרגז או רמה גבוהה של‬‫אנרגיה עצבנית‪.‬‬‫■דריכות מוגזמת או נכונות מתוחה לפעולה – רגישות יתר או‬‫כוננות לגבי דברים בסביבה (כמו רעש וחפצים) הנתפסים כאיום‬‫על הביטחון האישי‪.‬‬‫■הסתגרות חברתית – הימנעות ממשפחה וחברים‪ ,‬רצון להיות‬‫לבד כל הזמן‪ ,‬הימנעות מפעילות חברתית שהסבה להם הנאה‬‫בעבר‪.‬‬‫אצל רוב אנשי כוחות הביטחון שחוזרים משירות יש לצפות לחלק‬‫מתגובות המצוקה שתוארו כאן‪.‬‬‫התנהגויות סיכון‬‫אנשים שחוזרים מהקרב לעתים מתחילים‬‫או מגבירים את התדירות של התנהגויות‬‫הפוגעות בבריאותם ובבריאות ובבטיחות‬‫של האנשים סביבם‪ .‬דוגמאות‪:‬‬‫■עישון סיגריות – פעמים רבות מתחיל‬‫או גובר באזורי קרבות וממשיך‪ ,‬או גובר‬‫לאחר השיבה הביתה‪.‬‬‫■צריכת אלכוהול – אף שצריכת אלכוהול אינה מותרת בזמן‬‫השירות‪ ,‬האלכוהול זמין ויש אנשי צבא שעשויים לצרוך אותו‪.‬‬‫לאחר החזרה מהשירות‪ ,‬המשרת עלול להתחיל או להמשיך‬‫בצריכת אלכוהול כאמצעי מוטעה להפחתת מתח נפשי‪.‬‬‫■נהיגה רשלנית – משרתים שחוזרים מהקרב חווים מעבר‬‫מהאינטנסיביות של נהיגה באזור קרבות לנהיגה רגילה בסביבה‬‫אזרחית‪ .‬מתח נפשי ואלכוהול הם גורמים נוספים שתורמים‬‫לנהיגה מסוכנת‪.‬‬‫בעיות חמורות יותר‬‫יש תנאים שיוצרים בעיות חמורות יותר לאנשי צבא שחוזרים הביתה‬‫ולמשפחתם וחבריהם‪ .‬אלה כמה מהתנאים האלה‪:‬‬‫■אלימות – כאשר רגזנות או כעס הופכים לאלימות‪ ,‬קיים סיכון‬‫למשרת ולבני משפחתו‪ .‬ערבוב כעס עם אלכוהול מדאיג במיוחד‬‫מכיוון שהאדם מאבד את היכולת להבין את התנהגותו או את‬‫השלכותיה‪ .‬המשפחה צריכה לזהות מתי העימותים נעשים‬‫אלימים ולפנות לעזרה מבחוץ‪ .‬התנהגות אלימה יכולה להיגרם‬‫מבעיות גופניות או רגשיות המחייבות הערכת רפואית‪ ,‬וניתנות‬‫לטיפול‪ .‬כשאלימות מתרחשת במשפחות‪ ,‬ילדים מצויים במיוחד‬‫בסיכון וזקוקים להגנה‪ .‬מומלץ מאוד למשפחות לקבל עזרה ללא‬‫דיחוי‪.‬‬‫■הפרעת דחק פוסט טראומטית (‪ )PTSD‬היא בעיה רפואית‬‫שמתפתחת כשחוויות טראומטיות (כמו קרב) מובילות לתסמינים‬‫שלא חולפים‪ :‬סיוטי לילה‪ ,‬פלשבקים וזיכרונות מטרידים של‬‫הטראומה‪ .‬תסמינים אחרים שנחווים ושאחרים יכולים להבחין‬‫בהם כוללים נטייה להתרגשות‪ ,‬עצבנות‪ ,‬חרדות מוגזמות‪ ,‬דריכות‬‫יתר‪ ,‬והימנעות מאנשים או ממצבים חברתיים שיכולים להזכיר‬‫לאדם את החוויה הטראומטית‪ .‬התסמינים של הפרעת דחק‬‫פוסט טראומטית הם רציניים ומחייבים תשומת לב רפואית‪,‬‬‫אך יש בשורות טובות‪ .‬אפשר לטפל בבעיה והמשרתים שעברו‬‫טראומות בקרב יכולים להחלים‪ .‬אולם ללא טיפול‪ ,‬הפרעת דחק‬‫פוסט טראומטית עלולה להוביל לבעיות בחיי היומיום‪ ,‬הן למשרת‬‫והן לבני משפחתו‪.‬‬‫המשך‬‫סימני אזהרה‬‫תסמינים המצריכים טיפול רפואי כוללים‪:‬‬‫■רצון עז להימנע מאנשים אחרים שנמשך שבועות או חודשים‬‫לאחר החזרה משירות‪.‬‬‫■עצבנות או מתיחות שלא חולפים אחרי החזרה הביתה‪.‬‬‫■כאבי ראש או שינויים בלתי מוסברים באישיות או בדרך‬‫החשיבה‪.‬‬‫■זיכרונות מטרידים או פלשבקים של אירועים לא נעימים‬‫שהתרחשו בתקופת המלחמה שממשיכים אחרי החזרה‬‫הביתה‪.‬‬‫■דיכאון הוא לא תופעה אנושית ורגילה של היעדר אושר או‬‫שמחה‪ .‬דיכאון הוא עצב עמוק‪ ,‬בלתי משתנה‪ ,‬ממושך ומכאיב‬‫שאינו מגיב לניסיונות לעזור לאדם "להתעודד"‪ .‬הוא כולל איבוד‬‫עניין בדברים שבעבר עניינו את האדם‪ ,‬כולל משפחה‪ ,‬תחביבים‪,‬‬‫חברים ועבודה‪ .‬דיכאון מוביל באופן טיפוסי לשינויים בתפקוד‬‫האישי (איבוד תיאבון‪ ,‬שינה‪ ,‬ריכוז‪ ,‬והנאה מפעילויות שהיו‬‫בעבר מקור לעונג)‪ ,‬כמו גם איבוד תחושת השלומות והדימוי‬‫העצמי‪ .‬קיימים טיפולים מצוינים לדיכאון‪.‬‬‫■פגיעת ראש טראומטית (‪ )TBI‬היא בעיה רפואית שנגרמת‬‫כאשר משרתים נחשפים לתקריות נפץ בקרב‪ .‬אף שמשרתים‬‫רבים מודעים לכך שהם ספגו פגיעת ראש‪ ,‬יש כאלה שספגו‬‫פגיעה קלה ואינם מודעים לכך‪ .‬תסמינים של פגיעת ראש‬‫טראומטית בדרגה קלה יכולים לכלול כאבי ראש‪ ,‬התנהגות‬‫אימפולסיבית‪ ,‬התפרצויות זעם‪ ,‬שינויים באישיות או איטיות‬‫חשיבה‪ .‬לעתים קשה להבדיל בין תסמינים אלה לבעיות רגשיות‬‫אחרות‪ .‬מאחר שתסמינים של פגיעת ראש טראומטית יכולים‬‫לגרום לבעיות בחייהם של משרתים שחזרו מהקרב או לבני‬‫משפחותיהם‪ ,‬חשוב להסב את תשומת לבו של איש מקצוע‬‫רפואי לכל חשש שעולה בכם‪.‬‬‫■תחושות של עצב‪ ,‬אשמה או כישלון שאינן משתפרות‪.‬‬‫■התפרצויות זעם‪ ,‬עצבנות‪ ,‬ריבים במשפחה או עימותים פיזיים‬‫שלא אופייניים לאותו אדם ונמשכים‪.‬‬‫■שינויים בצריכת אלכוהול – שתייה שנעשית תכופה יותר‪,‬‬‫אשמה על צריכת האלכוהול‪ ,‬חוסר יכולת להפחית או להפסיק‪,‬‬‫או חששות של בני המשפחה מצריכת האלכוהול‪.‬‬‫■התנהגויות של נטילת סיכון – נהיגה רשלנית או פעילות‬‫מסוכנת אחרת העלולה לגרום להשלכות בריאותיות‪.‬‬‫■מחשבות על מוות או רצון להפסיק לחיות (זו תופעה חמורה‪.‬‬‫המשפחה והחברים צריכים להתקשר מייד לרופא או ל‪.)911-‬‬‫פנייה לעזרה‬‫פעמים רבות‪ ,‬משרתים עם בעיות רגשיות או התנהגותיות שקשורות‬‫לקרב מתקשים לפנות לעזרה שהם צריכים וראויים לה‪ .‬אנשים לא‬‫פעם חשים בושה ורואים בסבל שלהם סימן של חולשה אישית‪ .‬הם‬‫עשויים לחשוב שהם פשוט מסוגלים 'לצאת מזה' או 'לעבור את זה'‪.‬‬‫המשפחה והחברים יכולים לעזור – עליהם להסביר כי בעיות רגשיות‬‫אינן שונות מבעיות רפואיות וכי הן מחייבות אבחון וטיפול כמו כל‬‫בעיה רפואית אחרת (כמו שיעול‪ ,‬כאב גרון‪ ,‬או נקע או שבר בקרסול)‪.‬‬‫חשוב ליידע את אותו אדם שבריאותו משפיעה על בריאותם‬‫ושלומם של בני המשפחה כולה ואין להזניחה‪ .‬הבשורות הטובות‬‫הן שהטיפולים הרפואיים כיום אפקטיביים מאוד כדי לעזור בבעיות‬‫אלה‪ .‬הצבא שלנו תומך בפנייה לעזרה‪ ,‬במיוחד בשלב מוקדם לפני‬‫שהבעיות מחמירות ומשבשות את איכות החיים‪.‬‬‫משאבים‬‫משאבים רבים זמינים לאנשי צבא ארה"ב באמצעות מחלקת‬‫ההגנה‪ ,‬המחלקה לחיילים משוחררים (‪)VA – Veterans Affairs‬‬‫וגופים קהילתיים‪ .‬במקרה הצורך‪ ,‬על המשרתים ובני משפחותיהם‬‫לפנות לגורמי רפואה מקצועיים המנוסים בטיפול בבעיות הקשורות‬‫לתעוקה נפשית כתוצאה מהקרב‪ .‬לפעמים חבר טוב‪ ,‬אדם שאתם‬‫סומכים עליו מהיחידה שלכם או איש דת יכולים לסייע בהסדרת‬‫עזרה מסוג זה‪ .‬אנשי כוחות הביטחון שגרים במקומות מרוחקים‬‫(לדוגמה‪ ,‬אנשי המשמר הלאומי‪ ,‬כוחות המילואים‪ ,‬או אנשים‬‫שיצאו משירות סדיר) יכולים לפנות ל‪ VA-‬או לאנשי רפואה מקומיים‬‫(‪ )TRICARE‬בקהילה האזרחית במקום מגוריהם‪.‬‬‫מידע נוסף‪:‬‬‫‪https://www.militaryonesource.mil/‬‬‫‪https://www.ptsd.va.gov/‬‬‫‪https://www.cstsonline.org/‬‬‫)‪Understanding Post Deployment Stress Symptoms (Hebrew) (11-23‬‬