Zakon o radu
pročišćeni tekst zakona
NN 93/14, 127/17, 98/19, 151/22
na snazi od 01.01.2023.

GLAVA I. OPĆE ODREDBE
Predmet ZakonaČlanak 1.
Ovim se Zakonom uređuju radni odnosi u Republici Hrvatskoj, ako drugim zakonom ilimeđunarodnim ugovorom, koji je sklopljen i potvrđen u skladu s Ustavom Republike
Hrvatske, te objavljen, a koji je na snazi, nije drukčije određeno.
Članak 2. (NN 127/17, 151/22)(1) Ovim Zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju se sljedeći akti Europske unije:– Direktiva Vijeća 1999/70/EZ od 28. lipnja 1999. o Okvirnom sporazumu o radu na određeno
vrijeme koji su sklopili ETUC, UNICE i CEEP (SL L 175, 10. 7. 1999.)– Direktiva Vijeća 94/33/EZ od 22. lipnja 1994. o zaštiti mladih ljudi na radu (SL L 216, 20. 8.
1994.), kako je posljednji put izmijenjena Direktivom 2014/27/EU Europskog parlamenta i
Vijeća od 26. veljače 2014. o izmjeni direktiva Vijeća 92/58/EEZ, 92/85/EEZ, 94/33/EZ,
98/24/EZ i Direktive 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se uskladile s
Uredbom (EZ) br. 1272/2008 o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa (SL L 65,
5. 3. 2014.)– Direktiva 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o radu preko
poduzeća za privremeno zapošljavanje (SL L 327, 5. 12. 2008.)– Direktiva Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997. o Okvirnom sporazumu o radu s nepunim
radnim vremenom koji su sklopili UNICE, CEEP i ETUC (SL L 14, 20. 1. 1998.)– Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o određenim
vidovima organizacije radnog vremena (SL L 299, 18. 11. 2003.)– Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela
jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima
zapošljavanja i rada (preinaka) (SL L 204, 26. 7. 2006.)– Direktiva Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica
u odnosu na kolektivno otkazivanje (SL L 225, 12. 8. 1998.)– Direktiva Vijeća 2001/23/EZ od 12. ožujka 2001. o usklađivanju zakonodavstava država
članica u odnosu na zaštitu prava zaposlenika kod prijenosa poduzeća, pogona ili dijelova
poduzeća ili pogona (SL L 82, 22. 3. 2001.)– Direktiva 2002/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o uspostavljanju
općeg okvira za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima u Europskoj zajednici (SL L 80, 23.
3. 2002.)

– Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako
postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2. 12. 2000.)– Direktiva Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje
poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ilidoje (deseta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (SL L
348, 28. 11. 1992.)– Direktiva Vijeća 91/383/EEZ od 25. lipnja 1991. o dopunama mjera za poticanje poboljšanja
sigurnosti i zdravlja na radu radnika u radnom odnosu na određeno vrijeme ili privremenom
radnom odnosu (SL L 206, 29. 7. 1991.)– Direktiva (EU) 2015/1794 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o izmjeni
direktiva 2008/94/EZ, 2009/38/EZ i 2002/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te direktiva
Vijeća 98/59/EZ i 2001/23/EZ u pogledu pomoraca (Tekst značajan za EGP) (SL L 263, 8. 10.
2015.)– Direktiva (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. otransparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (SL L 186, 11. 7. 2019.)– Direktiva (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži
između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage
Direktive Vijeća 2010/18/EU (SL L 188, 12. 7. 2019.).
(2) Tijelo državne uprave nadležno za rad Europskoj komisiji podnosi jedinstvena izvješća oprovedbi Direktive 94/33/EZ, Direktive 2008/104/EZ, Direktive 2003/88/EZ, Direktive
2006/54/EZ, Direktive 2000/78/EZ, Direktive 91/383/EEZ, Direktive 92/85/EEZ, Direktive (EU)2019/1158 i Direktive (EU) 2019/1152 u sadržaju i rokovima propisanim tim direktivama
Rodna jednakostČlanak 3.
Izrazi koji se koriste u ovom Zakonu, a imaju rodno značenje, koriste se neutralno i odnose
se jednako na muški i ženski rod.
Pojam radnika i poslodavcaČlanak 4.
(1) Radnik (zaposlenik, uposlenik, djelatnik, namještenik, službenik i slično – u daljnjem
tekstu: radnik) je, u smislu ovoga Zakona, fizička osoba koja u radnom odnosu obavljaodređene poslove za poslodavca.
(2) Poslodavac je, u smislu ovoga Zakona, fizička ili pravna osoba koja zapošljava radnika i za
koju radnik u radnom odnosu obavlja određene poslove.
(3) Fizička osoba koja je prema propisu o trgovačkim društvima, kao član uprave ili izvršni
direktor ili fizička osoba koja je u drugom svojstvu prema posebnom zakonu, pojedinačno isamostalno ili zajedno i skupno, ovlaštena voditi poslove poslodavca, može kao radnik u
radnom odnosu obavljati određene poslove za poslodavca.
(4) Na osobu iz stavka 3. ovoga članka ne primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o ugovoru oradu na određeno vrijeme, prestanku ugovora o radu, otkaznom roku i otpremnini.
SUDSKA PRAKSA: Presuda

Evidencija o radnicima zaposlenim kod poslodavcaČlanak 5.
(1) Poslodavac je dužan voditi evidenciju o radnicima koji su kod njega zaposleni.
(2) Evidencija iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati podatke o radnicima i o radnom
vremenu.
(3) Poslodavac je dužan inspektoru rada na njegov zahtjev dostaviti podatke iz stavka 2.
ovoga članka.
(4) Ministar nadležan za rad (u daljnjem tekstu: ministar) pravilnikom propisuje sadržaj i
način vođenja evidencije iz stavka 1. ovoga članka.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Rješenje
57. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja evidencije o radnicima
Elektronički zapis podataka o radnikuČlanak 6.
(1) Tijelo nadležno za vođenje podataka o osiguranicima prema posebnom propisu omirovinskom osiguranju, dužno je u elektroničkoj bazi podataka o osiguranicima, voditi
elektroničke zapise s podacima osiguranika koji to svojstvo imaju po osnovi radnog odnosa.
(2) Poslodavac je dužan tijelu iz stavka 1. ovoga članka, u elektroničku bazu podataka
dostaviti podatke o radniku, kao i sve promjene podataka do kojih dođe tijekom trajanja
radnog odnosa, na način, u sadržaju i u roku propisanim posebnim propisom o mirovinskom
osiguranju.
(3) Ministar pravilnikom propisuje sadržaj, način upisivanja podataka o radniku i njihovu
razmjenu između tijela s javnim ovlastima, u skladu s posebnim propisom o zaštiti osobnih
podataka.
37. Pravilnik o elektroničkom zapisu podataka iz područja radnih odnosa
Temeljne obveze i prava iz radnog odnosaČlanak 7.
(1) Poslodavac je obvezan u radnom odnosu radniku dati posao te mu za obavljeni rad
isplatiti plaću, a radnik je obvezan prema uputama koje poslodavac daje u skladu s naravi i
vrstom rada, osobno obavljati preuzeti posao.
(2) Poslodavac ima pravo pobliže odrediti mjesto i način obavljanja rada, poštujući pri tome
prava i dostojanstvo radnika.
(3) Poslodavac je dužan osigurati radniku uvjete za rad na siguran način i na način koji neugrožava zdravlje radnika, u skladu s posebnim zakonom i drugim propisima.
(4) Zabranjena je izravna ili neizravna diskriminacija na području rada i uvjeta rada,
uključujući kriterije za odabir i uvjete pri zapošljavanju, napredovanju, profesionalnom
usmjeravanju, stručnom osposobljavanju i usavršavanju te prekvalifikaciji, u skladu s ovim
Zakonom i posebnim zakonima.
(5) Poslodavac je dužan zaštititi dostojanstvo radnika za vrijeme obavljanja posla od
postupanja nadređenih, suradnika i osoba s kojima radnik redovito dolazi u doticaj uobavljanju svojih poslova, ako je takvo postupanje neželjeno i u suprotnosti s ovim Zakonomi posebnim zakonima.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, PresudaDužnost poštivanja propisa u vezi s radnim odnosomČlanak 8.
(1) U radnom odnosu poslodavac i radnik dužni su pridržavati se odredbi ovoga i drugih
zakona, međunarodnih ugovora koji su sklopljeni i potvrđeni u skladu s Ustavom Republike
Hrvatske i objavljeni, a koji su na snazi, drugih propisa, kolektivnih ugovora i pravilnika oradu.
(2) Prije stupanja radnika na rad, poslodavac je dužan omogućiti radniku da se upozna s
propisima u vezi s radnim odnosima te ga je dužan upoznati s organizacijom rada i zaštitom
zdravlja i sigurnosti na radu.
(3) Propisi o sigurnosti i zaštiti zdravlja na radu, kolektivni ugovor i pravilnik o radu moraju se
na prikladan način učiniti dostupnima radnicima.
(4) Na sklapanje, valjanost, prestanak ili drugo pitanje u vezi s ugovorom o radu, kolektivnim
ugovorom ili sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca, a koje nijeuređeno ovim ili drugim zakonom, primjenjuju se u skladu s naravi toga ugovora, opći
propisi obveznoga prava.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda
Sloboda ugovaranjaČlanak 9.
(1) Poslodavac, radnik i radničko vijeće te sindikati i udruge poslodavaca, mogu ugovoriti
uvjete rada koji su za radnika povoljniji od uvjeta određenih ovim ili drugim zakonom.
(2) Poslodavac, udruge poslodavaca i sindikati mogu kolektivnim ugovorom ugovoriti uvjete
rada nepovoljnije od uvjeta određenih ovim Zakonom, samo ako je ovim ili drugim zakonomto izričito propisano.
(3) Ako je neko pravo iz radnog odnosa različito uređeno ugovorom o radu, pravilnikom oradu, sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca, kolektivnim ugovorom
ili zakonom, primjenjuje se za radnika najpovoljnije pravo, ako ovim ili drugim zakonom nijedrukčije određeno.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda

GLAVA II. INDIVIDUALNI RADNI ODNOSI
1. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSASklapanje ugovora o raduČlanak 10.
(1) Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.

(2) Ako poslodavac s radnikom sklopi ugovor za obavljanje posla koji, s obzirom na narav ivrstu rada te ovlasti poslodavca, ima obilježja posla za koji se zasniva radni odnos, smatra seda je s radnikom sklopio ugovor o radu, osim ako poslodavac ne dokaže suprotno.
(3) Kada poslodavac nema potrebe za radom određenih radnika, može svoga radnika
privremeno ustupiti u s njim povezano društvo u smislu posebnog propisa o trgovačkim
društvima, u trajanju od neprekidno najduže šest mjeseci, na temelju sporazuma sklopljenogizmeđu povezanih poslodavaca i pisane suglasnosti radnika.
(4) Sporazum iz stavka 3. ovoga članka mora sadržavati podatke o:1) nazivu i sjedištu povezanih poslodavaca
2) imenu, prezimenu i prebivalištu radnika
3) datumu početka i završetka privremenog ustupanja4) mjestu rada i poslovima koje će radnik obavljati5) plaći, dodacima na plaću i razdobljima isplate6) trajanju redovitog radnog dana ili tjedna.
(5) Pisana suglasnost radnika na sporazum iz stavka 3. ovoga članka, smatrat će sedodatkom ugovora o radu, kojim će se na određeno vrijeme ugovoriti obavljanje poslova kod
povezanog poslodavca.
(6) Na ustupanje iz stavka 3. ovoga članka, ne primjenjuju se odredbe poglavlja 6. ovoga
Zakona o privremenom zapošljavanju.
(7) Povezani poslodavac se u odnosu na radnika iz stavka 3. ovoga članka smatra
poslodavcem u smislu obveza primjene odredbi ovoga i drugih zakona i propisa kojima suuređeni sigurnost i zaštita zdravlja na radu.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda
Ugovor o radu na neodređeno vrijemeČlanak 11.
(1) Ugovor o radu sklapa se na neodređeno vrijeme, osim ako ovim Zakonom nije drukčijeodređeno.
(2) Ugovor o radu na neodređeno vrijeme obvezuje stranke dok ne prestane na načinodređen ovim Zakonom.
(3) Ako ugovorom o radu nije određeno vrijeme na koje je sklopljen, smatra se da je sklopljen
na neodređeno vrijeme.
Ugovor o radu na određeno vrijemeČlanak 12. (NN 151/22)(1) Ugovor o radu može se iznimno sklopiti na određeno vrijeme za zasnivanje radnog
odnosa čiji je prestanak unaprijed utvrđen kada je zbog objektivnog razloga potreba za
obavljanjem posla privremena.
(2) Ugovor o radu iz stavka 1. ovoga članka može se sklopiti u najdužem trajanju od tri
godine.

(3) Pod objektivnim razlogom koji opravdava sklapanje ugovora o radu na određeno vrijeme
i koji se u tom ugovoru mora navesti smatra se zamjena privremeno nenazočnog radnika teobavljanje posla čije je trajanje zbog prirode njegova izvršenja ograničeno rokom ili
nastupanjem određenog događaja.
(4) S istim radnikom smije se sklopiti najviše tri uzastopna ugovora o radu na određeno
vrijeme čije ukupno trajanje, uključujući i prvi ugovor, nije duže od tri godine.
(5) Pod uzastopno sklopljenim ugovorima o radu iz stavka 4. ovoga članka smatraju se
ugovori o radu koji su sklopljeni uzastopno, bez prekida između jednog i drugog ugovora ili s
prekidom koji nije duži od tri mjeseca, neovisno o tome jesu li sklopljeni samo s jednim
poslodavcem ili s više poslodavaca, ako se ti poslodavci smatraju povezanim poslodavcima.
(6) Pod pojmom povezanih poslodavaca iz stavka 5. ovoga članka smatraju se poslodavci koji
su povezana društva u smislu posebnog propisa o trgovačkim društvima, poslodavac pravna
osoba čija odgovorna osoba predstavlja povezanu osobu u smislu općeg poreznog propisa
te fizička osoba obrtnika, osoba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost i poslodavac
fizička osoba kada predstavlja povezanu osobu u smislu općeg poreznog propisa.
(7) Iznimno od stavaka 2. i 4. ovoga članka, trajanje ugovora o radu na određeno vrijeme, kao
i ukupno trajanje svih uzastopnih ugovora o radu sklopljenih na određeno vrijeme,
uključujući i prvi ugovor, smije biti neprekinuto duže od tri godine:
1. ako je to potrebno zbog zamjene privremeno nenazočnog radnika
2. ako je to potrebno zbog dovršetka rada na projektu koji uključuje financiranje iz fondova
Europske unije
3. ako je to zbog nekih drugih objektivnih razloga dopušteno posebnim zakonom ili
kolektivnim ugovorom.
(8) Svaka izmjena, odnosno dopuna ugovora o radu na određeno vrijeme koja bi utjecala na
produljenje ugovorenog trajanja toga ugovora smatra se sljedećim uzastopnim ugovorom oradu na određeno vrijeme.
(9) Istekom roka od tri godine iz stavaka 2. i 4. ovoga članka, odnosno prestankom
posljednjeg uzastopno sklopljenog ugovora, ako su sklopljeni na razdoblje kraće od tri
godine, poslodavac ili povezani poslodavac s istim radnikom može sklopiti novi ugovor oradu na određeno vrijeme samo ako je od prestanka radnog odnosa kod poslodavca do
sklapanja novog ugovora o radu na određeno vrijeme proteklo najmanje šest mjeseci.
(10) Ako je ugovor o radu na određeno vrijeme sklopljen protivno odredbama ovoga Zakona
ili ako radnik nastavi raditi kod poslodavca i nakon isteka vremena za koje je ugovor
sklopljen, smatra se da je sklopljen na neodređeno vrijeme.
(11) Na ugovore koje poslodavac s radnikom sklapa na određeno vrijeme za sezonske
poslove koji, u skladu s člankom 16. stavkom 2. ovoga Zakona, mogu trajati ukupno najduže
devet mjeseci ne primjenjuju se odredbe iz stavaka 2., 4. i 9. ovoga članka.
Uvjeti rada radnika koji rade na temelju ugovora o radu na određeno vrijemeČlanak 13. (NN 151/22)(1) Poslodavac je dužan radniku koji je kod njega zaposlen na temelju ugovora o radu naodređeno vrijeme osigurati iste uvjete rada kao i radniku koji je sklopio ugovor o radu na
neodređeno vrijeme s istim poslodavcem ili prema posebnom propisu s njim povezanim

poslodavcem, s istim ili sličnim stručnim znanjima i vještinama, a koji obavlja iste ili slične
poslove.
(2) Ako kod poslodavca iz stavka 1. ovoga članka nema radnika koji je sklopio ugovor o radu
na neodređeno vrijeme s istim ili sličnim stručnim znanjima i vještinama, a koji obavlja iste ilislične poslove, poslodavac je dužan radniku koji je kod njega zaposlen na temelju ugovora oradu na određeno vrijeme, osigurati uvjete uređene kolektivnim ugovorom ili drugim
propisom koji ga obvezuje, a koji su utvrđeni za radnika koji je sklopio ugovor o radu na
neodređeno vrijeme, a koji obavlja slične poslove i ima slična stručna znanja i vještine.
(3) Ako kolektivnim ugovorom ili drugim propisom koji obvezuje poslodavca nisu uređeni
uvjeti rada na način iz stavka 2. ovoga članka, poslodavac je radniku koji je kod njega
zaposlen na temelju ugovora o radu na određeno vrijeme, dužan osigurati primjerene uvjete
rada kao radniku koji je sklopio ugovor o radu na neodređeno vrijeme, a koji obavlja slične
poslove i ima slična stručna znanja i vještine.
(4) Poslodavac je dužan obavijestiti radnike koji su kod njega zaposleni na temelju ugovora oradu na određeno vrijeme o poslovima za koje bi ti radnici mogli kod poslodavca sklopiti
ugovor o radu na neodređeno vrijeme te im omogućiti usavršavanje i obrazovanje pod istim
uvjetima kao i radnicima koji su sklopili ugovor o radu na neodređeno vrijeme.
(5) Radnik koji najmanje šest mjeseci radi kod istog poslodavca i kojem je razdoblje probnog
rada, ako je ugovoreno, završilo ima pravo zatražiti sklapanje ugovora o radu na neodređeno
vrijeme.
(6) Poslodavac je dužan razmotriti mogućnost sklapanja ugovora o radu iz stavka 5. ovoga
članka te je u slučaju nemogućnosti sklapanja takvog ugovora dužan radniku dostaviti
obrazloženi, pisani odgovor u roku od 30 dana od dana zaprimanja zahtjeva.
(7) Ako radnik poslodavcu uputi naknadni sličan zahtjev, poslodavac koji je u nemogućnosti
sklapanja ugovora o radu na neodređeno vrijeme dužan je radniku dostaviti obrazložen
pisani odgovor u roku od 30 dana od dana zaprimanja zahtjeva samo ako je od prethodno
podnesenog zahtjeva radnika proteklo najmanje šest mjeseci.
(8) Iznimno od stavaka 6. i 7. ovoga članka, rok za dostavu obrazloženog pisanog odgovora je
60 dana od dana zaprimanja zahtjeva ako poslodavac zapošljava manje od 20 radnika.
Oblik ugovora o raduČlanak 14. (NN 98/19, 151/22)(1) Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku.
(2) Propust ugovornih stranaka da sklope ugovor o radu u pisanom obliku, ne utječe na
postojanje i valjanost toga ugovora.
(3) Ako ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku, poslodavac je dužan prije početka
rada, radniku izdati pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru o radu.
(4) Ako poslodavac prije početka rada ne sklopi s radnikom ugovor o radu u pisanom obliku
ili mu ne izda pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru o radu, smatra se da je s radnikom
sklopio ugovor o radu na neodređeno vrijeme.
(5) Poslodavac je dužan radniku prije početka rada dostaviti primjerak ugovora o radu kadaje sklopljen u pisanom obliku te dostaviti primjerak prijave na obvezno mirovinsko izdravstveno osiguranje u roku od osam dana od isteka roka za prijavu na obvezna
osiguranja prema posebnom propisu.
(6) Ako poslodavac sudjeluje u plaćanju dobrovoljnog mirovinskog osiguranja radnika, dužan
je u roku od mjesec dana od početka rada, odnosno od ugovaranja plaćanja radnika pisanoobavijestiti o nazivu tijela kojem se obavljaju uplate(7) Ugovor o radu pomorca i radnika na pomorskim ribarskim plovilima mora se registrirati
pri upravnom tijelu županije, odnosno Grada Zagreba u čijem je djelokrugu obavljanje
povjerenih poslova državne uprave koji se odnose na poslove rada (u daljnjem tekstu:
nadležno upravno tijelo).
(8) Ministar pravilnikom propisuje postupak registracije i sadržaj registra ugovora o radu
pomoraca i radnika na pomorskim ribarskim plovilima.
39. Pravilnik o postupku registracije i sadržaju registra ugovora o radu pomoraca i
radnika na pomorskim ribarskim plovilima
Obvezni sadržaj pisanog ugovora o radu, odnosno pisane potvrde o sklopljenom ugovoru oraduČlanak 15. (NN 151/22)(1) Ugovor o radu sklopljen u pisanom obliku, odnosno potvrda o sklopljenom ugovoru oradu mora sadržavati podatke o:
1. strankama i njihovu osobnom identifikacijskom broju te prebivalištu, odnosno sjedištu
2. mjestu rada, a ako zbog prirode posla ne postoji stalno ili glavno mjesto rada ili je ono
promjenjivo, podatak o različitim mjestima na kojima se rad obavlja ili bi se mogao obavljati
3. nazivu radnog mjesta, odnosno naravi ili vrsti rada na koje se radnik zapošljava ili kratak
popis ili opis poslova
4. datumu sklapanja ugovora o radu i datumu početka rada
5. tome sklapa li se ugovor na neodređeno ili na određeno vrijeme te o datumu prestanka iliočekivanom trajanju ugovora u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme
6. trajanju plaćenoga godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo, a ako se takav podatak nemože dati u vrijeme sklapanja ugovora, odnosno izdavanja potvrde, o načinu određivanja
trajanja toga odmora
7. postupku u slučaju otkazivanja ugovora o radu te o otkaznim rokovima kojih se mora
pridržavati radnik, odnosno poslodavac, a ako se takav podatak ne može dati u vrijeme
sklapanja ugovora, odnosno izdavanja potvrde, o načinu određivanja otkaznih rokova
8. brutoplaći, uključujući brutoiznos osnovne odnosno ugovorene plaće, dodacima te ostalim
primicima za obavljeni rad i razdobljima isplate tih i ostalih primitaka na temelju radnog
odnosa na koja radnik ima pravo
9. trajanju radnog dana ili tjedna u satima
10. tome ugovara li se puno radno vrijeme ili nepuno radno vrijeme
11. pravu na obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje iz članka 54. ovoga Zakona, ako
ono postoji

12. trajanju i uvjetima probnog rada, ako je ugovoren.
(2) Iznimno od stavka 1. točke 2. ovoga članka, poslodavac i radnik mogu ugovoriti pravoradnika da slobodno odredi svoje mjesto rada.
(3) Umjesto podataka iz stavka 1. točaka 6. do 9., 11. i 12. ovoga članka, može se u ugovoru oradu, odnosno potvrdi o sklopljenom ugovoru o radu uputiti na odgovarajući zakon, drugi
propis, kolektivni ugovor ili pravilnik o radu kojim se uređuju ta pitanja.
Ugovor o radu za stalne sezonske posloveČlanak 16. (NN 151/22)(1) Poslodavac može, za posao koji se pretežno obavlja sezonski, s radnikom sklopiti ugovoro radu za stalne sezonske poslove.
(2) Pod poslom koji se obavlja sezonski, u smislu ovoga Zakona, smatra se posao čiji se
opseg i intenzitet privremeno povećavaju u skladu s povećanjem intenziteta poslovnih
aktivnosti određenih djelatnosti koje ovise o izmjeni godišnjih doba, na način da je uodređenim godišnjim razdobljima, koja tijekom kalendarske godine mogu trajati ukupno
najduže devet mjeseci, povećana potreba za njegovim obavljanjem, a u drugim se
razdobljima smanjuje ili potpuno nestaje.
(3) Ugovor o radu za stalne sezonske poslove može se sklopiti na neodređeno i na određeno
vrijeme.
(4) Ako se za obavljanje stalnih sezonskih poslova sklapa ugovor o radu na neodređeno
vrijeme, radnik i poslodavac mogu dogovoriti međusobna prava i obveze za vrijeme
privremenog prekida u obavljanju sezonskih poslova, i to:
1. da zbog privremenog prekida radnik nije u obvezi obavljati ugovorene poslove, aposlodavac nije u obvezi isplate plaće, odnosno naknade plaće, pri čemu radnika ne
odjavljuje iz obveznih osiguranja i ostaje obveznikom obračunavanja i plaćanja doprinosaprema posebnom propisu ili
2. da za vrijeme privremenog prekida u obavljanju posla dolazi do mirovanja radnog odnosa
stalnog sezonskog radnika, pri čemu ga poslodavac odjavljuje iz obveznih osiguranja, aradnik u navedenom razdoblju može sklopiti ugovor o radu s drugim poslodavcem.
(5) Ako poslodavac za obavljanje stalnih sezonskih poslova s radnikom sklopi ugovor o radu
na određeno vrijeme za stalne sezonske poslove, dužan je u ugovorenom roku radniku
ponuditi sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova u idućoj sezoni te je obveznik
prijave na produženo mirovinsko osiguranje, obveznik doprinosa i obveznik obračunavanja iplaćanja doprinosa nakon prestanka toga ugovora tijekom privremenog prekida u obavljanju
posla.
(6) Iznimno od stavka 5. ovoga članka, poslodavac neće biti obveznik prijave na produženo
mirovinsko osiguranje ni obveznik doprinosa i obveznik obračunavanja i plaćanja doprinosanakon prestanka toga ugovora, tijekom privremenog prekida u obavljanju posla, ako je, nazahtjev radnika, s radnikom o tome sklopio pisani sporazum.
(7) Osim podataka iz članka 15. stavka 1. ovoga Zakona, ugovor o radu na određeno vrijeme
za stalne sezonske poslove mora sadržavati i dodatne podatke o:
1. uvjetima i vremenu za koje će poslodavac obračunavati i uplaćivati doprinos za produženo
mirovinsko osiguranje

2. roku u kojem je poslodavac dužan radniku ponuditi sklapanje ugovora o radu za
obavljanje poslova u idućoj sezoni
3. roku u kojem je radnik dužan izjasniti se o ponudi iz točke 2. ovoga stavka, a koji ne možebiti kraći od osam dana
4. podmirivanju troškova smještaja, ako oni postoje.
(8) Ako radnik neopravdano odbije ponudu za sklapanje ugovora o radu u idućoj sezoni,
poslodavac ima pravo od radnika tražiti povrat sredstava za uplaćene doprinose, ako ih je uskladu s preuzetom obvezom iz stavka 5. ovoga članka uplaćivao.
(9) Pod neopravdanim odbijanjem ponude za sklapanje ugovora o radu u idućoj sezoni
smatra se odbijanje ponude za sklapanje ugovora o radu u kojoj je opseg prava i obveza
jednak ili veći u odnosu na prethodno sklopljen ugovor o radu.
(10) Umjesto podatka iz stavka 7. točaka 1. i 4. ovoga članka, može se u ugovoru uputiti na
odgovarajući kolektivni ugovor ili pravilnik o radu kojim se uređuju ta pitanja.
Rad na izdvojenom mjestu rada i rad na daljinuČlanak 17. (NN 151/22)(1) Rad na izdvojenom mjestu rada je rad kod kojeg radnik ugovoreni posao obavlja od kuće
ili u drugom prostoru slične namjene koji je određen na temelju dogovora radnika iposlodavca, a koji nije prostor poslodavca.
(2) Rad na daljinu je rad koji se uvijek obavlja putem informacijsko-komunikacijske
tehnologije, pri čemu poslodavac i radnik ugovaraju pravo radnika da samostalno određuje
gdje će taj rad obavljati, što može biti promjenjivo i ovisiti o volji radnika, zbog čega se takav
rad ne smatra radom na mjestu rada odnosno na izdvojenom mjestu rada u smislu propisa
o zaštiti na radu.
(3) Rad na izdvojenom mjestu rada i rad na daljinu mogu se obavljati kao stalan, privremen ili
povremen, ako, na prijedlog radnika ili poslodavca, radnik i poslodavac ugovore takvu vrstu
rada.
(4) Poslovi koji su ovim ili drugim zakonom utvrđeni kao poslovi s posebnim uvjetima rada
odnosno poslovi na kojima, ni uz primjenu mjera zaštite zdravlja i sigurnosti na radu, nije
moguće zaštititi radnika od štetnih utjecaja ne smiju se obavljati radom na izdvojenom
mjestu rada ni radom na daljinu.
(5) U slučaju nastanka izvanrednih okolnosti nastalih uslijed epidemije bolesti, potresa,
poplave, ekološkog incidenta i sličnih pojava, poslodavac može, radi nastavka poslovanja tezaštite zdravlja i sigurnosti radnika i drugih osoba, bez izmjene ugovora o radu s radnikom
dogovoriti rad na izdvojenom mjestu rada.
(6) Za rad iz stavka 5. ovoga članka koji bi trajao duže od 30 dana, počevši od dana nastanka
izvanredne okolnosti, poslodavac je radniku dužan ponuditi sklapanje ugovora o radu s
obveznim sadržajem ugovora o radu u slučaju rada na izdvojenom mjestu rada.
Obvezni sadržaj ugovora o radu u slučaju rada na izdvojenom mjestu rada i rada na daljinuČlanak 17.a (NN 151/22)

(1) Ugovor o radu na izdvojenom mjestu rada sklopljen u pisanom obliku odnosno potvrda osklopljenom ugovoru o radu na izdvojenom mjestu, osim podataka iz članka 15. stavka 1.
ovoga Zakona, mora sadržavati i dodatne podatke o:
1. organizaciji rada koja omogućava dostupnost radnika i njegov neometani pristup
poslovnom prostoru te informacijama i profesionalnoj komunikaciji s ostalim radnicima i
poslodavcem, kao i trećima u poslovnom procesu
2. načinu evidentiranja radnog vremena
3. sredstvima rada za obavljanje poslova koje je poslodavac dužan nabaviti, instalirati iodržavati odnosno uporabi vlastitih sredstava rada radnika, ako ih koristi, te naknadi
troškova u vezi s tim
4. naknadi troškova nastalih zbog obavljanja posla, koje je poslodavac dužan naknaditi
radniku ako je rad ugovoren kao stalan ili kada razdoblje rada tijekom jednog kalendarskog
mjeseca traje duže od sedam radnih dana, osim ako kolektivnim ugovorom ili ugovorom oradu nije ugovoreno povoljnije
5. načinu ostvarivanja prava na sudjelovanje radnika u odlučivanju, jednako kao i za ostale
zaposlene kod toga poslodavca
6. trajanju rada odnosno o načinu utvrđivanja trajanja takvog rada.
(2) Ugovor o radu na daljinu sklopljen u pisanom obliku odnosno potvrda o sklopljenom
ugovoru o radu na daljinu mora sadržavati:
1. podatke iz članka 15. stavka 1. ovoga Zakona
2. podatak o pravu radnika da slobodno određuje gdje će obavljati rad
3. podatke iz stavka 1. ovoga članka, osim točaka 3. i 4. čiju primjenu radnik i poslodavac
mogu ugovoriti.
(3) Odredbe ovoga Zakona o rasporedu radnog vremena, prekovremenom radu,
preraspodjeli radnog vremena, noćnom radu i stanci primjenjuju se na ugovor o radu na
izdvojenom mjestu rada i na ugovor o radu na daljinu, ako to nije drukčije uređeno ovim
Zakonom, posebnim propisom, kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između
radničkog vijeća i poslodavca ili ugovorom o radu.
Obveze i prava poslodavca prema radnicima koji rade na izdvojenom mjestu rada ili rade na
daljinuČlanak 17.b (NN 151/22)(1) Plaća i druga materijalna prava radnika koji rade na izdvojenom mjestu rada ili rade na
daljinu ne smije biti utvrđena u manjem iznosu od plaće radnika koji u prostoru poslodavca
radi na istim ili sličnim poslovima, niti njihova druga prava iz radnog odnosa ili u vezi s
radnim odnosom koja radnik ostvaruje smiju biti utvrđena u manjem opsegu od onoga koji
je utvrđen za radnika koji u prostoru poslodavca radi na istim ili sličnim poslovima.
(2) Prilikom pobližeg određivanja načina obavljanja poslova na izdvojenom mjestu rada ili
rada na daljinu poslodavac je dužan prilagoditi količinu i rokove izvršenja poslova na načinkoji radniku ne uskraćuje korištenje prava na dnevni, tjedni i godišnji odmor u utvrđenom
opsegu.

(3) Poslodavac je dužan radniku koji radi na izdvojenom mjestu rada nadoknaditi troškove izčlanka 17.a stavka 1. točke 4. ovoga Zakona u iznosu utvrđenom kolektivnim ugovorom ili
ugovorom o radu.
(4) Poslodavac ima pravo ući u prostor doma radnika ili u neki drugi prostor koji nije prostor
poslodavca radi održavanja opreme ili provođenja unaprijed utvrđenog nadzora vezanog uz
uvjete rada radnika, ako je to ugovoreno između radnika i poslodavca i samo u vrijeme koje
je dogovorio s radnikom.
(5) Poslodavac je radniku koji radi na izdvojenom mjestu rada dužan osigurati zaštitu
privatnosti te osigurati rad na siguran način i način koji ne ugrožava sigurnost i zdravlje
radnika, kada je prema naravi posla i veličini rizika za život i zdravlje radnika procijenjenog uskladu s propisima o zaštiti na radu na izdvojenom mjestu rada to moguće.
(6) Poslodavac je radniku koji radi na daljinu dužan osigurati zaštitu privatnosti te je dužan
radniku osigurati potrebne pisane upute u vezi sa zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu.
Obveze i prava radnika koji rade na izdvojenom mjestu radaČlanak 17.c (NN 151/22)(1) Radnik koji radi na izdvojenom mjestu rada dužan je pridržavati se sigurnosnih i
zdravstvenih mjera u skladu s posebnim propisima.
(2) Radnik koji radi u prostoru poslodavca može, radi usklađivanja radnih i obiteljskih obveza
te osobnih potreba, zatražiti od poslodavca izmjenu ugovora o radu kojim bi se na određeno
vrijeme ugovorio rad na izdvojenom mjestu rada, i to u slučaju:1. zaštite zdravlja uslijed dijagnosticirane bolesti ili utvrđenog invaliditeta
2. trudnoće ili roditeljskih obveza prema djeci do navršene osme godine života
3. pružanja osobne skrbi koja je, zbog ozbiljnog zdravstvenog razloga, potrebna članu uže
obitelji ili je potrebna osobi koja s radnikom živi u istom kućanstvu.
(3) Radnik koji je s poslodavcem ugovorio izmjenu ugovora o radu privremenog trajanja iz
stavka 2. ovoga članka može zatražiti od poslodavca da prije isteka vremena na koji jesklopljen izmijenjeni ugovor o radu poslove ponovno obavlja u prostoru poslodavca.
(4) U slučaju iz stavaka 2. i 3. ovoga članka, poslodavac je dužan zahtjev radnika razmotriti,
uzimajući u obzir potrebe radnika i potrebe organizacije rada, te je u slučaju odbijanja ili
njegova usvajanja s odgodnim početkom primjene, dužan radniku u razumnom roku, anajkasnije u roku od 15 dana od dana podnesenog zahtjeva, dostaviti obrazloženi pisaniodgovor.
(5) Ako poslodavac prihvati zahtjev iz stavka 3. ovoga članka, poslodavac i radnik će ugovoriti
rad u prostoru poslodavca.
Upućivanje radnika u inozemstvo
Članak 18. (NN 151/22)(1) Poslodavac može, u okviru privremenog i povremenog prekograničnog pružanja usluga,na ograničeno vrijeme uputiti radnika na rad u inozemstvo radi obavljanja ugovorenih
poslova.

(2) Ako u slučaju upućivanja iz stavka 1. ovoga članka rad radnika traje duže od četiri
uzastopna tjedna, pisani ugovor o radu, odnosno pisana potvrda o sklopljenom ugovoru oradu prije odlaska u inozemstvo, osim podataka iz članka 15. stavka 1. ovoga Zakona, morasadržavati i dodatne podatke o:
1. državi u koju se upućuje i trajanju rada u inozemstvu
2. rasporedu radnog vremena
3. neradnim danima i blagdanima u kojima radnik ima pravo ne raditi uz naknadu plaće
4. novčanoj jedinici u kojoj će se isplaćivati plaća
5. drugim primanjima u novcu i naravi na koja će radnik imati pravo za vrijeme rada u
inozemstvu
6. poveznici na jedinstvenu nacionalnu mrežnu stranicu o upućivanju radnika u državu
članicu Europske unije u koju se radnik upućuje
7. pravu i uvjetima vraćanja iz inozemstva.
(3) Umjesto podataka iz stavka 2. točaka 2. do 5. ovoga članka, može se u ugovoru, odnosno
potvrdi o sklopljenom ugovoru o radu uputiti na odgovarajući zakon, drugi propis, kolektivni
ugovor ili pravilnik o radu kojim se uređuju ta pitanja.
(4) U slučaju upućivanja radnika iz stavka 1. ovoga članka na rok kraći od četiri uzastopna
tjedna, poslodavac je dužan radniku prije početka upućivanja dostaviti pisanu informaciju
koja sadrži podatke iz stavaka 2. i 3. ovoga članka.
(5) Ako u okviru privremenog i povremenog prekograničnog pružanja usluga poslodavac
upućuje radnika u povezano društvo u smislu propisa o trgovačkim društvima sa sjedištem u
inozemstvu, za takvo upućivanje zbog obavljanja ugovorenih poslova potrebna je pisana
suglasnost radnika.
(6) Za vrijeme trajanja upućivanja u slučaju iz stavka 5. ovoga članka radnik će se smatrati
upućenim radnikom u smislu ovoga Zakona i pravila o koordinaciji sustava socijalne
sigurnosti.
(7) Primjerak prijave na obvezno zdravstveno osiguranje tijekom trajanja rada u inozemstvu
poslodavac iz stavaka 1. i 5. ovoga članka mora uručiti radniku prije odlaska u inozemstvo,
ako ga je na to osiguranje dužan osigurati prema posebnom propisu.
(8) Na upućivanje iz stavka 5. ovoga članka ne primjenjuju se odredbe poglavlja 6. ovoga
Zakona o privremenom zapošljavanju.
Dodatan rad radnikaČlanak 18.a (NN 151/22)(1) Radnik koji je zaposlen i radi u punom radnom vremenu kod jednog poslodavca (udaljnjem tekstu: matični poslodavac), odnosno radi u nepunom radnom vremenu kod višematičnih poslodavaca, tako da je njegovo ukupno radno vrijeme 40 sati tjedno, možedodatno raditi na temelju ugovora o dodatnom radu za drugog poslodavca.
(2) S radnikom koji radi na poslovima s posebnim uvjetima rada u skladu s propisima ozaštiti na radu, radnikom koji radi u skraćenom radnom vremenu iz članka 64. ovoga Zakona
te radnikom kojem se prema propisu o mirovinskom osiguranju staž osiguranja računa spovećanim trajanjem ne može se sklopiti ugovor o dodatnom radu za obavljanje takvih
poslova.
(3) Radnik iz stavka 1. ovoga članka dužan je prije početka rada kod drugog poslodavca
pisanim putem obavijestiti svakog matičnog poslodavca o sklopljenom ugovoru o dodatnom
radu s drugim poslodavcem.
(4) Matični poslodavac može pisanim putem zatražiti od radnika da prestane obavljati
dodatan rad kod drugog poslodavca, ako za to postoje objektivni razlozi, osobito ako je toprotivno zakonskoj zabrani natjecanja ili ako se obavlja unutar rasporeda radnog vremena
radnika kod matičnog poslodavca.
(5) Ako je zahtjev matičnog poslodavca postavljen zbog postupanja protivnog zakonskoj
zabrani natjecanja radnika s poslodavcem, na prava i obveze radnika i poslodavca na
odgovarajući će se način primijeniti odredbe ovoga Zakona kojima se uređuje zakonska
zabrana natjecanja.
(6) Ako je zahtjev matičnog poslodavca postavljen zbog obavljanja dodatnog rada unutar
rasporeda radnog vremena radnika kod matičnog poslodavca, radnik je dužan najkasnije uroku od tri dana prilagoditi radno vrijeme kod drugog poslodavca.
(7) Poslodavac kod kojeg je radnik zaposlen u dodatnom radu dužan je, na zahtjev radnika,
omogućiti korištenje godišnjeg odmora toga radnika u istom tjednu u kojem godišnji odmor
koristi kod matičnog poslodavca.
Ugovor o dodatnom raduČlanak 18.b (NN 151/22)(1) Ugovor o dodatnom radu sklopljen u pisanom obliku, odnosno potvrda o sklopljenom
ugovoru o dodatnom radu mora sadržavati podatke iz članka 15. stavka 1. ovoga Zakona.
(2) Ugovor o dodatnom radu može se sklopiti na određeno ili na neodređeno vrijeme.
(3) Na ugovor o dodatnom radu sklopljenom na određeno vrijeme ne primjenjuju seodredbe članka 12. ovoga Zakona.
(4) Ugovorom o dodatnom radu ne smije se ugovoriti radno vrijeme u trajanju dužem odosam sati tjedno.
(5) Ako je raspored radnog vremena u dodatnom radu utvrđen kao nejednaki, tjedno radno
vrijeme u dodatnom radu smije biti duže od osam sati tjedno, ali ne duže od 16 sati tjedno,
uključujući i prekovremeni rad kada je ovim Zakonom dozvoljen.
(6) Ako je radno vrijeme iz ugovora o dodatnom radu nejednako raspoređeno, razdoblje
takvog rasporeda ne može biti kraće od mjesec dana niti duže od jedne godine te tijekom
tako utvrđenog rasporeda radno vrijeme mora odgovarati radnikovu ugovorenom radnom
vremenu.
(7) Ako je radno vrijeme iz ugovora o dodatnom radu nejednako raspoređeno, radnik u
dodatnom radu u svakom razdoblju od četiri uzastopna mjeseca ne smije raditi duže od
prosječno osam sati tjedno, uključujući i prekovremeni rad kada je ovim Zakonom dozvoljen.
(8) Razdoblje iz stavka 7. ovoga članka može se kolektivnim ugovorom ugovoriti za razdoblje
od šest mjeseci.

(9) Razdoblja godišnjeg odmora i privremene nesposobnosti za rad ne uračunavaju se u
razdoblje od četiri mjeseca, odnosno šest mjeseci iz stavaka 7. i 8. ovoga članka.
(10) Nejednaki raspored radnog vremena u dodatnom radu dozvoljen je pod uvjetom da jeradnik dostavio poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku za takav rad duži odosam sati tjedno.
(11) Radnik koji u nejednakom rasporedu radnog vremena ne pristane na rad duži od osam
sati tjedno, ne smije zbog toga trpjeti štetne posljedice.
(12) Poslodavac je dužan inspektoru rada, na njegov zahtjev, dostaviti popis radnika koji su
dali pisanu izjavu iz stavka 10. ovoga članka.
(13) Na ugovor o dodatnom radu na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 66.
stavaka 7., 8. i 9. ovoga Zakona.
(14) Na ugovor o dodatnom radu ne primjenjuju se odredbe članka 67. ovoga Zakona.
Uvjeti rada radnika koji rade u dodatnom raduČlanak 18.c (NN 151/22)(1) Ako je za stjecanje prava iz radnog odnosa važno prethodno trajanje radnog odnosa s
istim poslodavcem, razdoblja rada u dodatnom radu smatrat će se radom u punom radnom
vremenu.
(2) Plaća i druga materijalna prava radnika (jubilarna nagrada, regres, božićnica i sl.) utvrđuju
se i isplaćuju razmjerno ugovorenom radnom vremenu s drugim poslodavcem, osim ako
kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu nije drukčije uređeno.
(3) Na radnika koji na temelju ugovora o dodatnom radu radi za drugog poslodavca, radiosiguranja uvjeta rada, na odgovarajući se način primjenjuje odredba članka 63. stavaka 1.,
2. i 3. ovoga Zakona.
Najniža dob za zaposlenjeČlanak 19.
Osoba mlađa od petnaest godina ili osoba s petnaest i starija od petnaest, a mlađa odosamnaest godina koja pohađa obvezno osnovno obrazovanje, ne smije se zaposliti.
Posebna zaštita djeteta i maloljetnikaČlanak 19.a (NN 151/22)(1) Dijete je, u smislu ovoga Zakona, osoba koja je mlađa od 15 godina.
(2) Maloljetnik je, u smislu ovoga Zakona, osoba koja je navršila 15 godina ili je starija od 15,a mlađa od 18 godina.
(3) Zabranjen je rad djeteta i maloljetnika koji pohađa obvezno osnovno obrazovanje.
(4) Zabrana rada iz stavka 3. ovoga članka ne primjenjuje se na obavljanje poslova u okviru
provedbe učenja temeljenog na radu ni na povremeni rad redovitog učenika prema
posebnom propisu, ako takvi poslovi ne ugrožavaju njegovo zdravlje, sigurnost, ćudoređe ili
razvoj.
(5) Dijete i maloljetnik koji pohađaju obvezno osnovno obrazovanje smiju, samo uz
prethodno odobrenje tijela nadležnog za poslove socijalne skrbi, uz naplatu sudjelovati uaktivnostima snimanja filmova, oglašavanja, pripremanja i izvođenja umjetničkih, scenskih ilisličnih kulturnih djela te sportskih natjecanja, na način i u opsegu koji ne ugrožava njihovo
zdravlje, sigurnost, ćudoređe, školovanje ili razvoj.
(6) Odobrenje iz stavka 5. ovoga članka tijelo nadležno za poslove socijalne skrbi izdaje na
temelju zahtjeva zakonskog zastupnika djeteta i maloljetnika te jedan primjerak dostavlja
tijelu nadležnom za poslove inspekcije rada.
(7) Zahtjev iz stavka 6. ovoga članka zakonski zastupnik djeteta i maloljetnika podnosi u roku
od 15 dana prije početka njegova sudjelovanja u aktivnostima iz stavka 5. ovoga članka, atijelo nadležno za poslove socijalne skrbi o zahtjevu je dužno riješiti u roku od deset dana od
dana njegova podnošenja.
(8) Ukupno razdoblje trajanja rada i aktivnosti iz stavaka 4. i 5. ovoga članka, dnevno i tjedno
trajanje aktivnosti te odmori za vrijeme trajanja tih aktivnosti ne smiju ugrožavati zdravlje isigurnost djeteta i maloljetnika te mogućnosti ispunjavanja obveza vezanih za njihovoškolovanje, niti smiju biti nepovoljniji od trajanja i ograničenja propisanih člankom 68.aovoga Zakona.
Dužnosti poslodavca radi posebne zaštite djeteta i maloljetnikaČlanak 19.b (NN 151/22)(1) Poslodavac koji zapošljava maloljetnika ili provodi učenje temeljeno na radu, povremeni
rad redovitog učenika prema posebnom propisu, odnosno koji je organizator aktivnosti u
kojima sudjeluju djeca i maloljetnici u skladu s člankom 19.a ovoga Zakona dužan je pritom
voditi računa o tome da kod osobe koja je u redovitom kontaktu s djetetom i maloljetnikom
ne postoji neka od sljedećih zapreka:
1. pravomoćno je osuđena za neko od kaznenih djela protiv spolne slobode, spolnog
zlostavljanja i iskorištavanja djeteta, a koja su, prije nego što su počinjena, bila propisana
zakonom ili međunarodnim pravom
2. protiv nje se vodi kazneni postupak za neko od kaznenih djela navedenih u točki 1. ovoga
stavka.
(2) U svrhu ispunjavanja dužnosti iz stavka 1. ovoga članka poslodavac je ovlašten:1. uz suglasnost osobe za koju se traži, zatražiti od nadležnog suda dokaz da kandidat za
radno mjesto ili radnik zaposlen kod poslodavca nije pravomoćno osuđen
2. od kandidata za radno mjesto ili od radnika zaposlenog kod poslodavca zatražiti dadostavi dokaz da se protiv njega ne vodi kazneni postupak za kazneno djelo iz stavka 1. točke
1. ovoga članka.
(3) Poslodavac koji zapošljava maloljetnika ili provodi učenje temeljeno na radu, povremeni
rad redovitog učenika prema posebnom propisu, odnosno organizator je provođenja
aktivnosti u kojima sudjeluju djeca i maloljetnici dužan je onemogućiti osobi za koju ima
saznanja da postoji zapreka iz stavka 1. ovoga Zakona kontakt s djetetom ili maloljetnikom.
Poslovna sposobnost maloljetnika za sklapanje ugovora o raduČlanak 20.
(1) Ako zakonski zastupnik ovlasti maloljetnika s petnaest godina i starijeg od petnaest
godina za sklapanje određenog ugovora o radu, osim maloljetnika koji pohađa obvezno

osnovno obrazovanje, maloljetnik je poslovno sposoban za sklapanje i raskidanje toga
ugovora te za poduzimanje svih pravnih radnji u vezi s ispunjenjem prava i obveza iz toga
ugovora ili u vezi s tim ugovorom.
(2) Od ovlaštenja iz stavka 1. ovoga članka, izuzeti su pravni poslovi za čije poduzimanjezakonskom zastupniku treba odobrenje tijela nadležnog za poslove socijalne skrbi.
(3) Poslodavac ne smije zaposliti maloljetnika iz stavka 1. ovoga članka, koji za sklapanje
ugovora o radu nema ovlaštenje zakonskog zastupnika, odnosno odobrenje tijela nadležnog
za poslove socijalne skrbi.
(4) U slučaju spora između zakonskih zastupnika ili između jednog ili više zakonskih
zastupnika i maloljetnika, o davanju ovlaštenja za sklapanje ugovora o radu odlučuje tijelo
nadležno za poslove socijalne skrbi, vodeći računa o interesima maloljetnika.
(5) Zakonski zastupnik može povući ili ograničiti ovlaštenje iz stavka 1. ovoga članka,odnosno u ime maloljetnika raskinuti radni odnos.
(6) Skrbnik može ovlaštenje iz stavka 1. ovoga članka dati maloljetniku samo na temelju
prethodnog odobrenja tijela nadležnog za poslove socijalne skrbi.
(7) Ovlaštenje iz stavka 1. ovoga članka mora se dati u pisanom obliku.
Utvrđivanje zdravstvene sposobnosti i zabrana rada maloljetnika na određenim poslovimaČlanak 21. (NN 151/22)(1) Maloljetnik se ne smije zaposliti na poslovima koji mogu ugroziti njegovu sigurnost,
zdravlje, ćudoređe ili razvoj.
(2) Ministar pravilnikom propisuje poslove iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Poslodavac ne smije zaposliti maloljetnika prije prethodnog utvrđivanja zdravstvene
sposobnosti.
(4) Ministar, uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo, pravilnikom
propisuje prethodno utvrđivanje zdravstvene sposobnosti za rad maloljetnika iz stavka 3.
ovoga članka.
Nadziranje rada maloljetnika na određenim poslovimaČlanak 22.
(1) Ako maloljetnik, njegov roditelj, odnosno skrbnik, radničko vijeće ili sindikat posumnjaju
da poslovi koje obavlja maloljetnik ugrožavaju njegovu sigurnost, zdravlje, ćudoređe ili
razvoj, mogu zahtijevati od poslodavca da ovlašteni liječnik pregleda maloljetnika te da unalazu i mišljenju ocijeni da li poslovi koje maloljetnik obavlja ugrožavaju njegovu sigurnost,
zdravlje, ćudoređe ili razvoj.
(2) Troškove liječničkog pregleda te nalaza i mišljenja iz stavka 1. ovoga članka snosi
poslodavac.
(3) Ako iz nalaza i mišljenja iz stavka 1. ovoga članka proizlazi da poslovi koje maloljetnik
obavlja ugrožavaju njegovu sigurnost, zdravlje, ćudoređe ili razvoj, poslodavac je dužan
maloljetniku ponuditi sklapanje ugovora o radu za obavljanje drugih odgovarajućih poslova,
a ako takvih poslova nema, može mu otkazati na način i pod uvjetima propisanima ovim
Zakonom.

Posebni uvjeti za sklapanje ugovora o raduČlanak 23.
(1) Ako su zakonom, drugim propisom, kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o raduodređeni posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa, ugovor o radu može se sklopiti samo sosobom koja udovoljava tim uvjetima.
(2) Strani državljanin ili osoba bez državljanstva može sklopiti ugovor o radu pod uvjetima
propisanima ovim Zakonom i posebnim zakonom kojim se uređuje zapošljavanje tih osoba.
Obveza radnika da obavijesti poslodavca o bolesti ili nekim drugim okolnostimaČlanak 24.
(1) Prilikom sklapanja ugovora o radu i tijekom trajanja radnog odnosa radnik je dužan
obavijestiti poslodavca o bolesti ili drugoj okolnosti koja ga onemogućuje ili bitno ometa uizvršenju obveza iz ugovora o radu ili koja ugrožava život ili zdravlje osoba s kojima uizvršenju ugovora o radu radnik dolazi u dodir.
(2) Radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih poslova, poslodavacmože uputiti radnika na liječnički pregled.
(3) Troškove liječničkog pregleda iz stavka 2. ovoga članka snosi poslodavac.
Podaci koji se ne smiju tražiti
Članak 25.
(1) Prilikom postupka odabira kandidata za radno mjesto (razgovor, testiranje, anketiranje islično) i sklapanja ugovora o radu, kao i tijekom trajanja radnog odnosa, poslodavac ne smijetražiti od radnika podatke koji nisu u neposrednoj vezi s radnim odnosom.
(2) Na nedopuštena pitanja iz stavka 1. ovoga članka, ne mora se odgovoriti.

2. PRAVILNICI O RADU
Obveza donošenja pravilnika o raduČlanak 26.
(1) Poslodavac koji zapošljava najmanje dvadeset radnika dužan je donijeti i objaviti pravilnik
o radu kojim se uređuju plaće, organizacija rada, postupak i mjere za zaštitu dostojanstva
radnika te mjere zaštite od diskriminacije i druga pitanja važna za radnike zaposlene kod
toga poslodavca, ako ta pitanja nisu uređena kolektivnim ugovorom.
(2) Posebni pravilnici o radu mogu se donijeti i za pojedina poduzeća i dijelove poduzeća
poslodavca, odnosno pojedine skupine radnika.
Postupak donošenja pravilnika o raduČlanak 27.
(1) O donošenju pravilnika o radu poslodavac se mora savjetovati s radničkim vijećem, uslučaju, na način i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.
(2) U pravilniku iz stavka 1. ovoga članka mora se naznačiti dan stupanja na snagu.
(3) Pravilnik iz stavka 1. ovoga članka ne može stupiti na snagu prije isteka roka od osam
dana od dana objave.

(4) Pravilnik o radu mijenja se i dopunjuje na način propisan ovim Zakonom za njegovo
donošenje.
(5) Ministar pravilnikom propisuje način objave pravilnika iz stavka 1. ovoga članka.
(6) Radničko vijeće može od nadležnog suda tražiti da nezakoniti pravilnik o radu ili neke
njegove odredbe oglasi ništetnima.
34. Pravilnik o načinu objave pravilnika o radu

3. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA I PRIVATNOSTI
Obveze poslodavca u zaštiti života, zdravlja i ćudoređa radnikaČlanak 28.
(1) Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada
i pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava zaštitu života i zdravlja
radnika, u skladu s posebnim zakonima i drugim propisima i naravi posla koji se obavlja.
(2) Poslodavac je dužan upoznati radnika s opasnostima posla koji radnik obavlja.
(3) Poslodavac je dužan osposobiti radnika za rad na način koji osigurava zaštitu života i
zdravlja radnika te sprječava nastanak nesreća.
(4) Ako je poslodavac preuzeo obvezu smještaja i prehrane radnika, pri izvršenju te obveze
mora voditi računa o zaštiti života, zdravlja i ćudoređa te vjeroispovijesti radnika.
Zaštita privatnosti radnikaČlanak 29.
(1) Osobni podaci radnika smiju se prikupljati, obrađivati, koristiti i dostavljati trećim
osobama samo ako je to određeno ovim ili drugim zakonom ili ako je to potrebno radi
ostvarivanja prava i obveza iz radnog odnosa, odnosno u vezi s radnim odnosom.
(2) Ako je osobne podatke iz stavka 1. ovoga članka potrebno prikupljati, obrađivati, koristiti
ili dostavljati trećim osobama radi ostvarivanja prava i obveza iz radnoga odnosa, odnosno uvezi s radnim odnosom, poslodavac mora unaprijed pravilnikom o radu odrediti koje ćepodatke u tu svrhu prikupljati, obrađivati, koristiti ili dostavljati trećim osobama.
(3) Osobne podatke radnika smije prikupljati, obrađivati, koristiti i dostavljati trećim
osobama samo poslodavac ili osoba koju za to posebno opunomoći poslodavac.
(4) Pogrešno evidentirani osobni podaci moraju se odmah ispraviti.
(5) Osobni podaci za čije čuvanje više ne postoje pravni ili stvarni razlozi moraju se brisati ili
na drugi način ukloniti.
(6) Poslodavac koji zapošljava najmanje dvadeset radnika, dužan je imenovati osobu koja
mora uživati povjerenje radnika i koja je osim njega ovlaštena nadzirati prikupljaju li se,obrađuju, koriste i dostavljaju trećim osobama osobni podaci u skladu sa zakonom.
(7) Poslodavac, osoba iz stavka 6. ovoga članka ili druga osoba koja u obavljanju svojih
poslova sazna osobne podatke radnika, te podatke trajno mora čuvati kao povjerljive.
SUDSKA PRAKSA: Presuda

4. ZAŠTITA TRUDNICA, RODITELJA I POSVOJITELJAZabrana nejednakog postupanja prema trudnicama, ženama koje su rodile ili koje doje djecu
Članak 30.
(1) Poslodavac ne smije odbiti zaposliti ženu zbog njezine trudnoće, niti joj zbog trudnoće,rođenja ili dojenja djeteta u smislu posebnog propisa smije ponuditi sklapanje izmijenjenog
ugovora o radu pod nepovoljnijim uvjetima.
(2) Poslodavac ne smije tražiti bilo kakve podatke o trudnoći niti smije uputiti drugu osobu
da ih traži, osim ako radnica osobno zahtijeva određeno pravo predviđeno zakonom ili
drugim propisom radi zaštite trudnica.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Zaštita trudnice, odnosno žene koja je rodila ili koja doji dijeteČlanak 31.
(1) Trudnoj radnici, radnici koja je rodila ili radnici koja doji dijete u smislu posebnog propisa,
a koja radi na poslovima koji ugrožavaju njezin život ili zdravlje, odnosno djetetov život ili
zdravlje, poslodavac je dužan za vrijeme korištenja prava u skladu s posebnim propisom,ponuditi dodatak ugovora o radu kojim će se na određeno vrijeme ugovoriti obavljanje
drugih odgovarajućih poslova.
(2) U sporu između poslodavca i radnice samo je doktor specijalist medicine rada nadležan
ocijeniti jesu li poslovi na kojima radnica radi, odnosno drugi ponuđeni poslovi u slučaju iz
stavka 1. ovoga članka odgovarajući.
(3) Ako poslodavac nije u mogućnosti postupiti na način propisan stavkom 1. ovoga članka,
radnica ima pravo na dopust u skladu s posebnim propisom.
(4) Prestankom korištenja prava u skladu s posebnim propisom, prestaje dodatak iz stavka 1.
ovoga članka te radnica nastavlja obavljati poslove na kojima je prethodno radila na temelju
ugovora o radu.
(5) Dodatak ugovora o radu iz stavka 1. ovoga članka, ne smije imati za posljedicu smanjenje
plaće radnice.
Pretpostavka rada u punom radnom vremenuČlanak 32. (NN 151/22)
Ako je za stjecanje određenih prava iz radnog odnosa ili u vezi s radnim odnosom važno
prethodno trajanje radnog odnosa, razdoblja rodiljnog, roditeljskog, posvojiteljskog,
očinskog dopusta ili dopusta koji je po sadržaju i načinu korištenja istovjetan pravu naočinski dopust, rada s polovicom punog radnog vremena, rada s polovicom punog radnog
vremena radi pojačane njege djeteta, dopusta trudne radnice, dopusta radnice koja je rodila
ili radnice koja doji dijete te dopusta ili rada s polovicom punog radnog vremena radi skrbi injege djeteta s težim smetnjama u razvoju u skladu s propisom o rodiljnim i roditeljskim
potporama smatrat će se vremenom provedenim na radu u punom radnom vremenu.
Korištenje rodiljnih i roditeljskih pravaČlanak 33.
Rodiljna i roditeljska prava radnik tijekom radnog odnosa ostvaruje u skladu s posebnim
propisom.

Zabrana otkazaČlanak 34. (NN 151/22)(1) Za vrijeme trudnoće, korištenja rodiljnog, roditeljskog, posvojiteljskog, očinskog dopusta
ili dopusta koji je po sadržaju i načinu korištenja istovjetan pravu na očinski dopust, rada spolovicom punog radnog vremena, rada s polovicom punog radnog vremena radi pojačane
njege djeteta, dopusta trudne radnice, dopusta radnice koja je rodila ili radnice koja doji
dijete te dopusta ili rada s polovicom punog radnog vremena radi skrbi i njege djeteta stežim smetnjama u razvoju, odnosno u roku od 15 dana od prestanka trudnoće ili prestanka
korištenja tih prava u skladu s propisom o rodiljnim i roditeljskim potporama, poslodavac nesmije otkazati ugovor o radu trudnici i osobi koja se koristi nekim od tih prava.
(2) Otkaz iz stavka 1. ovoga članka je ništetan, ako je na dan davanja otkaza poslodavcu bilo
poznato postojanje okolnosti iz stavka 1. ovoga članka ili ako radnik u roku od petnaest dana
od dostave otkaza obavijesti poslodavca o postojanju okolnosti iz stavka 1. ovoga članka te otome dostavi odgovarajuću potvrdu ovlaštenog liječnika ili drugog ovlaštenog tijela.
(3) Ugovor o radu osobe iz stavka 1. ovoga članka, prestaje smrću poslodavca fizičke osobe,
prestankom obrta po sili zakona ili brisanjem trgovca pojedinca iz registra.
(4) Ugovor o radu osobe iz stavka 1. ovoga članka, tijekom provedbe postupka likvidacije uskladu s posebnim propisom, može se otkazati zbog poslovno uvjetovanih razloga.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Rješenje
Pravo radnika da izvanrednim otkazom otkaže ugovor o raduČlanak 35. (NN 151/22)(1) Radnik koji koristi pravo na rodiljni, roditeljski, posvojiteljski i očinski dopust ili dopust koji
je po sadržaju i načinu korištenja istovjetan pravu na očinski dopust, rad s polovicom punog
radnog vremena, rad s polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta,
dopust trudne radnice, dopust radnice koja je rodila ili radnice koja doji dijete te dopust ili
rad s polovicom punog radnog vremena radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u
razvoju ili kojem ugovor o radu miruje do treće godine života djeteta u skladu s propisom orodiljnim i roditeljskim potporama može otkazati ugovor o radu izvanrednim otkazom.
(2) Na način iz stavka 1. ovoga članka, ugovor o radu može se otkazati najkasnije petnaest
dana prije dana na koji je radnik dužan vratiti se na rad.
(3) Trudnica može otkazati ugovor o radu izvanrednim otkazom.
Pravo povratka na prethodne ili odgovarajuće posloveČlanak 36. (NN 151/22)(1) Nakon isteka rodiljnog, roditeljskog, posvojiteljskog i očinskog dopusta ili dopusta koji je
po sadržaju i načinu korištenja istovjetan pravu na očinski dopust, dopusta trudne radnice,dopusta radnice koja je rodila ili radnice koja doji dijete, dopusta radi skrbi i njege djeteta stežim smetnjama u razvoju te mirovanja radnog odnosa do treće godine života djeteta uskladu s propisom o rodiljnim i roditeljskim potporama, radnik koji je koristio neko od tih
prava ima pravo povratka na poslove na kojima je radio prije korištenja toga prava.
(2) Radnik iz stavka 1. ovoga članka, osim radnika koji koristi očinski dopust ili dopust koji je
po sadržaju i načinu korištenja istovjetan pravu na očinski dopust, u skladu s propisom orodiljnim i roditeljskim potporama, o namjeri povratka na rad mora poslodavca obavijestiti
najmanje 30 dana prije.
(3) Ako je prestala potreba za obavljanjem poslova koje je radnik obavljao prije korištenja
prava iz stavka 1. ovoga članka, poslodavac mu je dužan ponuditi sklapanje ugovora o raduza obavljanje drugih odgovarajućih poslova, čiji uvjeti rada ne smiju biti nepovoljniji od uvjeta
rada poslova koje je obavljao prije korištenja toga prava.
(4) Radnik koji se koristio pravom iz stavka 1. ovoga članka, ima pravo na dodatno stručno
osposobljavanje ako je došlo do promjene u tehnici ili načinu rada, kao i sve druge
pogodnosti koje proizlaze iz poboljšanih uvjeta rada na koje bi imao pravo.

5. ZAŠTITA RADNIKA KOJI SU PRIVREMENO ILI TRAJNO NESPOSOBNIZA RAD
Obveza obavješćivanja o privremenoj nesposobnosti za radČlanak 37.
(1) Radnik je dužan, što je moguće prije, obavijestiti poslodavca o privremenoj nesposobnosti
za rad, a najkasnije u roku od tri dana dužan mu je dostaviti liječničku potvrdu o privremenoj
nesposobnosti za rad i njezinu očekivanom trajanju.
(2) Ovlašteni liječnik dužan je radniku izdati potvrdu iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Ako zbog opravdanog razloga radnik nije mogao ispuniti obvezu iz stavka 1. ovoga članka,dužan je to učiniti što je moguće prije, a najkasnije u roku od tri dana od dana prestanka
razloga koji ga je u tome onemogućavao.
(4) Ministar pravilnikom propisuje sadržaj i način izdavanja potvrde iz stavka 1. ovoga članka.
40. Pravilnik o sadržaju i načinu izdavanja potvrde o privremenoj nesposobnosti za
rad - PROČIŠĆENI TEKSTSUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Zabrana otkazivanja u slučaju privremene nesposobnosti uzrokovane ozljedom na radu ili
profesionalnom bolešću
Članak 38.
Radniku koji je pretrpio ozljedu na radu ili je obolio od profesionalne bolesti, za vrijeme
privremene nesposobnosti za rad tijekom liječenja ili oporavka od ozljede na radu ili
profesionalne bolesti, poslodavac ne može otkazati ugovor o radu.
Zabrana štetnog utjecaja na napredovanje ili ostvarenje drugih pravaČlanak 39.
Ozljeda na radu, odnosno profesionalna bolest ne smije štetno utjecati na napredovanje
radnika i ostvarenje drugih prava i pogodnosti iz radnog odnosa ili u vezi s radnim odnosom.
Pravo povratka na prethodne ili odgovarajuće poslove radnika koji je privremeno bio
nesposoban za radČlanak 40.

(1) Radnik koji je privremeno bio nesposoban za rad zbog ozljede ili ozljede na radu, bolesti
ili profesionalne bolesti, a za kojega nakon liječenja, odnosno oporavka, ovlašteni liječnik,odnosno ovlašteno tijelo u skladu s posebnim propisom utvrdi da je sposoban za rad, ima
pravo vratiti se na poslove na kojima je prethodno radio.
(2) Ako je prestala potreba za obavljanjem poslova na kojima je radnik prethodno radio,
poslodavac mu je dužan ponuditi sklapanje ugovora o radu za obavljanje drugih
odgovarajućih poslova, koji moraju, što je više moguće odgovarati poslovima na kojima jeradnik prethodno radio.
(3) Ako poslodavac nije u mogućnosti radniku ponuditi sklapanje ugovora o radu za
obavljanje drugih odgovarajućih poslova ili ako radnik odbije ponuđenu izmjenu ugovora oradu, poslodavac mu može otkazati na način i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.
(4) U sporu između poslodavca i radnika, samo je doktor specijalist medicine rada nadležan
ocijeniti jesu li ponuđeni poslovi iz stavka 2. ovoga članka odgovarajući.
(5) Radnik iz stavka 1. ovoga članka ima pravo na dodatno stručno osposobljavanje, ako je
došlo do promjene u tehnologiji ili načinu rada, kao i na sve druge pogodnosti koje proizlaze
iz poboljšanih uvjeta rada na koje bi imao pravo.
Pravo zaposlenja na drugim poslovimaČlanak 41. (NN 127/17)(1) Ako kod radnika postoji smanjenje radne sposobnosti uz preostalu radnu sposobnost,
smanjenje radne sposobnosti uz djelomični gubitak radne sposobnosti ili neposredna
opasnost od nastanka smanjenja radne sposobnosti koju je utvrdilo ovlašteno tijelo u skladu
s posebnim propisom, poslodavac je dužan, uzimajući u obzir nalaz i mišljenje toga tijela,
ponuditi radniku sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova za koje je radno sposoban,koji moraju, što je više moguće odgovarati poslovima na kojima je radnik prethodno radio.
(2) Radi osiguranja poslova iz stavka 1. ovoga članka, poslodavac je dužan prilagoditi poslove
sposobnostima radnika, izmijeniti raspored radnog vremena, odnosno poduzeti druge mjere
da radniku osigura odgovarajuće poslove.
(3) Ako je poslodavac poduzeo sve mjere iz stavka 2. ovoga članka, a ne može radniku
osigurati odgovarajuće poslove, odnosno ako je radnik odbio ponudu za sklapanje ugovora oradu za obavljanje poslova koji odgovaraju njegovim sposobnostima u skladu s nalazom i
mišljenjem ovlaštenog tijela, poslodavac radniku može otkazati ugovor o radu uz suglasnost
radničkog vijeća.
(4) U sporu između poslodavca i radnika, samo je doktor specijalist medicine rada nadležan
ocijeniti jesu li ponuđeni poslovi iz stavka 1. ovoga članka odgovarajući.
(5) Ako radničko vijeće uskrati suglasnost na otkaz radniku iz stavka 1. ovoga članka, na
nadomještanje suglasnosti će se primijeniti odredba članka 151. ovoga Zakona.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Otpremnina u slučaju ozljede na radu ili profesionalne bolestiČlanak 42.
(1) Radnik koji je pretrpio ozljedu na radu, odnosno koji je obolio od profesionalne bolesti, akojemu nakon završenog liječenja, oporavka i profesionalne rehabilitacije, poslodavac nemože osigurati odgovarajuće poslove iz članka 41. ovoga Zakona, ima pravo na otpremninu
najmanje u dvostrukom iznosu, ako je ispunio uvjete za stjecanje prava na otpremninu
propisanu ovim Zakonom.
(2) Radnik iz stavka 1. ovoga članka, koji je neopravdano odbio ponuđene poslove iz članka
41. ovoga Zakona nema pravo na otpremninu u dvostrukom iznosu.
Prednost pri stručnom osposobljavanju i školovanju
Članak 43.
Radnik koji je pretrpio ozljedu na radu ili je obolio od profesionalne bolesti ima prednost pri
stručnom osposobljavanju i školovanju koje organizira poslodavac.
SUDSKA PRAKSA: Presuda

6. PRIVREMENO ZAPOŠLJAVANJE
Agencija za privremeno zapošljavanjeČlanak 44.
(1) Agencija za privremeno zapošljavanje (u daljnjem tekstu: agencija) je poslodavac koji na
temelju ugovora o ustupanju radnika, ustupa radnika drugom poslodavcu (u daljnjem tekstu:
korisnik) za privremeno obavljanje poslova.
(2) Ustupljeni radnik, u smislu ovoga Zakona, je radnik kojeg agencija zapošljava radi
ustupanja korisniku.
(3) Agencija može obavljati poslove ustupanja radnika korisnicima pod uvjetom da je
registrirana prema posebnom propisu i upisana u evidenciju ministarstva nadležnog za rad(u daljnjem tekstu: ministarstvo).
(4) Uz poslove iz stavka 1. ovoga članka, agencija može obavljati i djelatnosti u vezi sazapošljavanjem, pod uvjetom da za to posjeduje odgovarajuću dozvolu prema posebnom
propisu.
(5) Poslove iz stavka 1. ovoga članka agencija ne može obavljati prije upisa u odgovarajuću
evidenciju ministarstva.
(6) Pri obavljanju poslova iz stavka 1. ovoga članka, agencija radniku ne smije naplatiti
naknadu za njegovo ustupanje korisniku, odnosno naknadu u slučaju sklapanja ugovora oradu između ustupljenog radnika i korisnika.
(7) Agencija je dužna ministarstvu dostavljati statističke podatke o obavljanju poslova iz
stavka 1. ovoga članka.
(8) Ministar pravilnikom propisuje sadržaj, način i rok dostave podataka iz stavka 7. ovoga
članka.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda
65. Pravilnik o sadržaju, načinu i roku dostave statističkih podataka o privremenom
obavljanju poslova
Ugovor o ustupanju radnikaČlanak 45.
(1) Ugovor o ustupanju radnika između agencije i korisnika mora biti u pisanom obliku.

(2) Sastojci ugovora iz stavka 1. ovoga članka, uz opće uvjete poslovanja agencije, su podacio:1) broju ustupljenih radnika koji su potrebni korisniku
2) razdoblju na koje se ustupaju radnici3) mjestu rada
4) poslovima koje će ustupljeni radnici obavljati5) načinu i razdoblju u kojem korisnik mora ispostaviti agenciji obračun za isplatu plaće tepropisima koji se kod korisnika primjenjuju na utvrđivanje plaće i6) osobi koja je ovlaštena za zastupanje korisnika prema ustupljenim radnicima.
(3) U slučaju ustupanja radnika korisniku u inozemstvu, ugovor iz stavka 1. ovoga članka, uz
podatke iz stavka 2. ovoga članka, mora sadržavati i podatke o:1) zakonodavstvu koje se primjenjuje na radni odnos ustupljenog radnika
2) pravima ustupljenog radnika koja se ostvaruju na temelju ovoga i drugih zakona Republike
Hrvatske i koja je korisnik dužan osigurati ustupljenom radniku
3) obvezi plaćanja troškova vraćanja u zemlju.
(4) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka ne može se sklopiti za:
1) zamjenu radnika kod korisnika kod kojega se provodi štrajk
2) poslove koje su obavljali radnici za koje je korisnik proveo postupak kolektivnog viška
radnika iz članka 127. ovoga Zakona u prethodnom razdoblju od šest mjeseci3) poslove koje su obavljali radnici kojima je korisnik, poslovno uvjetovanim otkazom
otkazao ugovore o radu u prethodnom razdoblju od šest mjeseci4) obavljanje poslova koji su prema propisima o zaštiti na radu poslovi s posebnim uvjetima
rada, a ustupljeni radnik ne ispunjava te posebne uvjete5) ustupanje radnika drugoj agenciji.
(5) Ugovorom iz stavka 1. ovoga članka, agencija i korisnik mogu ugovoriti da će za
ustupljene radnike, za razdoblje u kojem su mu ustupljeni, korisnik voditi propisanu
evidenciju o njihovu radnom vremenu te rok i način dostave te evidencije agenciji.
Ugovor o radu za privremeno obavljanje poslovaČlanak 46. (NN 151/22)(1) Ugovor o radu za privremeno obavljanje poslova agencija može sklopiti s radnikom naodređeno ili neodređeno vrijeme.
(2) Na ugovor o radu iz stavka 1. ovoga članka koji je sklopljen na određeno vrijeme ne
primjenjuje se ograničenje broja uzastopnih ugovora o radu iz članka 12. stavka 4. ovoga
Zakona.
(3) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka, osim podataka iz članka 15. stavka 1. točke 1. i točaka 4.
do 7. ovoga Zakona, odnosno članka 18. stavka 2. ovoga Zakona kada agencija ustupa
radnika korisniku u inozemstvo, mora sadržavati i sljedeće podatke:1. da se ugovor sklapa radi ustupanja radnika za privremeno obavljanje poslova kod
korisnika
2. naznaku vrste poslova za čije će se obavljanje radnik ustupati
3. obveze agencije prema radniku u razdoblju kada je ustupljen.
(4) Ustupljeni radnik ima pravo na naknadu plaće utvrđene na način iz članka 95. stavaka 5.
do 9. ovoga Zakona:
1. ako je zaposlen na neodređeno vrijeme u razdoblju kada nije ustupljen korisniku
2. ako je zaposlen na određeno vrijeme, a kod korisnika je prije isteka razdoblja na koje jeustupljen prestala potreba za tim radnikom, u razdoblju do isteka sklopljenog ugovora oradu.
(5) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka koji se sklapa na određeno vrijeme koje je jednako
vremenu na koje se radnik ustupa korisniku, osim podataka iz članka 15. stavka 1. ovoga
Zakona, mora sadržavati podatke o nazivu, sjedištu te osobnom identifikacijskom broju
korisnika.
(6) Ugovorena plaća i drugi uvjeti rada ustupljenog radnika ne smiju biti utvrđeni u iznosu
manjem odnosno nepovoljnijem od plaće niti nepovoljniji od drugih uvjeta rada radnika
zaposlenog kod korisnika na istim poslovima koje bi ustupljeni radnik ostvario da je sklopio
ugovor o radu s korisnikom.
(7) Drugi uvjeti rada ustupljenog radnika u smislu stavka 6. ovoga članka su radno vrijeme,odmori i dopusti, blagdani i drugi dani za koje je zakonom određeno da se ne radi,osiguranje mjera zaštite na radu, zaštita trudnica, roditelja, posvojitelja i maloljetnika tezaštita od nejednakog postupanja u skladu s propisom o suzbijanju diskriminacije.
(8) Ako se plaća, odnosno drugi uvjeti rada ne mogu utvrditi u skladu sa stavcima 6. i 7.
ovoga članka, utvrđuju se ugovorom o ustupanju radnika.
Otkaz ugovora o radu za privremeno obavljanje poslovaČlanak 47.
(1) Na otkazivanje ugovora o radu ustupljenih radnika ne primjenjuju se odredbe ovoga
Zakona o kolektivnom višku radnika.
(2) Ugovor o radu za privremeno obavljanje poslova, agencija može ustupljenom radniku
izvanredno otkazati, ako su kod korisnika nastali razlozi iz članka 116. stavka 1. ovoga
Zakona i ako korisnik agenciju o tome pisano obavijesti u roku od petnaest dana od dana
saznanja za činjenicu na kojoj se izvanredni otkaz temelji.
(3) Rok za izvanredni otkaz ugovora o radu iz članka 116. stavka 2. ovoga Zakona teče oddana pisane obavijesti iz stavka 2. ovoga članka.
(4) Prestanak potrebe za ustupljenim radnikom kod korisnika prije isteka razdoblja za koje jeustupljen, ne može biti razlog za otkaz ugovora o radu za privremeno obavljanje poslova.
(5) Ustupljeni radnik koji smatra da mu je za vrijeme rada kod korisnika povrijeđeno nekopravo iz radnog odnosa, zaštitu povrijeđenog prava ostvaruje kod poslodavca na načinutvrđen člankom 133. ovoga Zakona.
Ograničenje vremena ustupanja radnikaČlanak 48. (NN 151/22)(1) Agencija i korisnik ne smiju ugovoriti korištenje rada istog ustupljenog radnika za
obavljanje istih poslova za neprekinuto razdoblje duže od tri godine, osim:
1. ako je to potrebno zbog zamjene privremeno nenazočnog radnika
2. ako je to potrebno zbog dovršetka rada na projektu koji uključuje financiranje iz fondova
Europske unije
3. ako je to zbog nekih drugih objektivnih razloga dopušteno posebnim zakonom ili
kolektivnim ugovorom.
(2) Prekid kraći od tri mjeseca ne smatra se prekidom razdoblja od tri godine iz stavka 1.
ovoga članka.
Obveze agencijeČlanak 49. (NN 151/22)(1) Prije ustupanja radnika korisniku agencija mu je dužna uručiti uputnicu koja morasadržavati sljedeće podatke o:
1. nazivu, sjedištu i osobnom identifikacijskom broju korisnika
2. nazivu radnog mjesta, odnosno naravi ili vrsti rada, ili kratak popis ili opis poslova za čijeće se obavljanje radnik ustupati
3. trajanju ustupanja.
(2) Prije ustupanja radnika korisniku agencija je dužna osigurati stručnu osposobljenost
radnika koji se ustupa, kada je takva obveza na temelju propisa o zaštiti na radu propisanaza poslove za čije obavljanje agencija radnika ustupa korisniku, osim ako ugovorom oustupanju radnika tu obvezu nije preuzeo korisnik.
(3) Korisnik je dužan radnika upoznati s procjenom rizika, osim ako ugovorom o ustupanju tu
obvezu nije preuzela agencija.
(4) Agencija je dužna ustupljenom radniku isplatiti ugovorenu plaću za obavljeni rad kod
korisnika i u slučaju kada korisnik ne ispostavi agenciji obračun za isplatu plaće.
Obveze korisnikaČlanak 50.
(1) Korisnik se u odnosu na ustupljenog radnika smatra poslodavcem u smislu obveza
primjene odredbi ovoga i drugih zakona i propisa kojima su uređeni sigurnost i zaštita
zdravlja na radu i posebna zaštita određenih grupa radnika.
(2) Korisnik je dužan, pri sklapanju ugovora iz članka 45. ovoga Zakona, agenciju potpuno i
istinito, pisano izvijestiti o uvjetima rada radnika zaposlenih kod korisnika na poslovima koje
će obavljati ustupljeni radnik.
(3) Korisnik je dužan najmanje jednom godišnje obavijestiti radničko vijeće o broju irazlozima uzimanja na rad ustupljenih radnika, kao i ustupljene radnike o slobodnim radnim
mjestima za koje ispunjavaju uvjete.
Naknada štete
Članak 51.

(1) Štetu koju ustupljeni radnik na radu ili u vezi s radom kod korisnika uzrokuje trećoj osobi,dužan je naknaditi korisnik koji se u odnosu na regresnu odgovornost ustupljenog radnika
smatra poslodavcem.
(2) Za štetu koju ustupljeni radnik na radu ili u vezi s radom uzrokuje korisniku, odgovara
agencija u skladu s općim propisima obveznoga prava.
(3) Ako ustupljeni radnik pretrpi štetu na radu ili u vezi s radom kod korisnika, naknadu štete
može potraživati od agencije ili korisnika u skladu sa člankom 111. ovoga Zakona.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
EvidencijaČlanak 52.
(1) Prijavu u evidenciju agencija podnosi ministarstvu u pisanom obliku.
(2) Uz prijavu u evidenciju, agencija mora dostaviti dokaz da je registrirana prema posebnom
propisu.
(3) O prijavi u evidenciju, ministarstvo izdaje potvrdu koja sadrži broj pod kojim je agencija
upisana i datum upisa u evidenciju.
(4) Agencija je dužna u pravnom prometu, u poslovnim ispravama, na svakom dopisu iugovoru navesti broj pod kojim je upisana u evidenciju ministarstva.

7. PROBNI RAD, OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD
Ugovaranje i trajanje probnog radaČlanak 53. (NN 151/22)(1) Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, probni rad se ne može ugovoriti u slučaju sklapanjaugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima iz članka 123. stavka 1. ovoga Zakona.
(3) Probni rad iz stavka 1. ovoga članka ne smije trajati duže od šest mjeseci.
(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, razdoblje u kojem je određen probni rad može trajatiduže ako je tijekom njegova trajanja radnik bio privremeno odsutan, osobito zbog
privremene nesposobnosti za rad, korištenja rodiljnih i roditeljskih prava prema posebnom
propisu i korištenja prava na plaćeni dopust iz članka 86. ovoga Zakona.
(5) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka, trajanje probnog rada može se produžiti razmjernodužini trajanja nenazočnosti na probnom radu tako da ukupno trajanje probnog rada prije inakon njegova prekida ne može biti duže od šest mjeseci.
(6) Ako je ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme, trajanje probnog rada mora biti
razmjerno očekivanom trajanju ugovora i naravi posla koji radnik obavlja.
(7) Nakon prestanka sklopljenog ugovora o radu u kojem je bio ugovoren probni rad radnik iposlodavac pri sklapanju novog ugovora o radu za obavljanje istih poslova ne mogu
ponovno ugovoriti probni rad.
(8) Nezadovoljavanje radnika na probnom radu predstavlja posebno opravdan razlog za
otkaz ugovora o radu koji se radniku može otkazati tijekom njegova trajanja, a najkasnije
zadnjeg dana probnog rada.

(9) Na otkaz iz stavka 8. ovoga članka ne primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o otkazu
ugovora o radu, osim članka 120., članka 121. stavka 1. i članka 125. ovoga Zakona.
(10) Otkazni rok kod ugovorenog probnog rada je najmanje jedan tjedan.
(11) Ako su radnik i poslodavac tijekom trajanja radnog odnosa sklopili ugovor o radu radiobavljanja drugih poslova, pri čemu je ugovoren probni rad, u slučaju otkaza toga ugovora
zbog nezadovoljavanja na probnom radu radnik ostvaruje pravo na otkazni rok u skladu sčlankom 122. ovoga Zakona te pravo na otpremninu u skladu s člankom 126. ovoga Zakona.
Obveza obrazovanja i osposobljavanja za radČlanak 54. (NN 151/22)(1) Poslodavac je dužan omogućiti radniku, u skladu s mogućnostima i potrebama rada,školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje.
(2) Radnik je dužan, u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada, školovati se,
obrazovati, osposobljavati i usavršavati se za rad.
(3) Prilikom promjene ili uvođenja novog načina ili organizacije rada, poslodavac je dužan, uskladu s potrebama i mogućnostima rada, omogućiti radniku osposobljavanje ili
usavršavanje za rad.
(4) Poslodavac je dužan radniku osposobljavanje iz stavka 1. ovoga članka omogućiti u skladu
s potrebama obavljanja ugovorenih poslova i o svom trošku, pri čemu se vrijeme provedeno
na osposobljavanju uračunava u radno vrijeme i po mogućnosti odvija tijekom utvrđenog
rasporeda radnog vremena radnika.
Pojam pripravnika i vrijeme na koje se može s pripravnikom sklopiti ugovor o raduČlanak 55.
(1) Osobu koja se prvi put zapošljava u zanimanju za koje se školovala, poslodavac možezaposliti kao pripravnika (vježbenik ili drugi pripravnik – u daljnjem tekstu: pripravnik).
(2) Pripravnik iz stavka 1. ovoga članka osposobljava se za samostalan rad u zanimanju za
koje se školovao.
(3) Ugovor o radu pripravnika može se sklopiti na određeno vrijeme.
Način osposobljavanja pripravnikaČlanak 56.
(1) Način osposobljavanja pripravnika za samostalan rad mora biti propisan pravilnikom oradu ili određen ugovorom o radu.
(2) Radi osposobljavanja za samostalan rad pripravnika se može privremeno uputiti na rad
kod drugog poslodavca.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Trajanje pripravničkog staža
Članak 57.
Osposobljavanje pripravnika (pripravnički staž) traje najduže jednu godinu, ako zakonom nijedrukčije određeno.

Stručni ispitČlanak 58.
(1) Nakon što završi pripravnički staž pripravnik polaže stručni ispit ako je to propisanozakonom ili drugim propisom, ugovoreno kolektivnim ugovorom ili uređeno pravilnikom oradu.
(2) Ako sadržaj i način polaganja stručnog ispita nije određen zakonom, drugim propisom ili
kolektivnim ugovorom, sadržaj i način polaganja stručnog ispita propisuje se pravilnikom oradu.
(3) Pripravniku koji ne položi stručni ispit poslodavac može redovito otkazati.
Stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosaČlanak 59.
(1) Ako je stručni ispit ili radno iskustvo, zakonom ili drugim propisom utvrđeno kao uvjet za
obavljanje poslova radnog mjesta određenog zanimanja, poslodavac može osobu koja jezavršila školovanje za takvo zanimanje primiti na stručno osposobljavanje za rad bez
zasnivanja radnog odnosa (stručno osposobljavanje za rad).
(2) Razdoblje stručnog osposobljavanja za rad iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u
pripravnički staž i radno iskustvo propisano kao uvjet za rad na poslovima radnog mjestaodređenog zanimanja.
(3) Stručno osposobljavanje za rad iz stavka 1. ovoga članka može trajati najduže koliko traje
pripravnički staž.
(4) Ako ovim ili drugim zakonom nije drukčije propisano, na osobu koja se stručno
osposobljava za rad, primjenjuju se odredbe o radnim odnosima ovoga i drugih zakona,osim odredbi o sklapanju ugovora o radu, plaći i naknadi plaće te prestanku ugovora o radu.
(5) Ugovor o stručnom osposobljavanju za rad mora se sklopiti u pisanom obliku.

8. RADNO VRIJEME
Pojam radnog vremenaČlanak 60.
(1) Radno vrijeme je vrijeme u kojem je radnik obvezan obavljati poslove, odnosno u kojem
je spreman (raspoloživ) obavljati poslove prema uputama poslodavca, na mjestu gdje senjegovi poslovi obavljaju ili drugom mjestu koje odredi poslodavac.
(2) Radnim vremenom ne smatra se vrijeme u kojem je radnik pripravan odazvati se pozivu
poslodavca za obavljanje poslova ako se pokaže takva potreba, pri čemu se radnik ne nalazina mjestu na kojem se njegovi poslovi obavljaju niti na drugom mjestu koje je odredio
poslodavac.
(3) Vrijeme pripravnosti i visina naknade uređuje se ugovorom o radu ili kolektivnim
ugovorom.
(4) Vrijeme koje radnik provede obavljajući poslove po pozivu poslodavca smatra se radnim
vremenom, neovisno o tome obavlja li ih u mjestu koje je odredio poslodavac ili u mjestu
koje je odabrao radnik.
Raspored radnog vremenaČlanak 60.a (NN 151/22)(1) Raspored radnog vremena je raspored trajanja rada radnika kojim se utvrđuju dani i satikada obavljanje posla u tim danima počinje i završava.
(2) Raspored radnog vremena može biti jednak ili nejednak, ovisno o tome je li trajanje radajednako ili nejednako raspodijeljeno po danima, tjednima ili mjesecima.
(3) Raspored radnog vremena utvrđuje se propisom, kolektivnim ugovorom, sporazumom
sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu.
(4) Ako raspored radnog vremena nije utvrđen na način iz stavka 3. ovoga članka, orasporedu radnog vremena odlučuje poslodavac pisanom odlukom.
(5) Poslodavac mora, najmanje tjedan dana unaprijed, obavijestiti radnika o njegovu
rasporedu ili promjeni njegova rasporeda radnog vremena koji mora sadržavati podatke uskladu sa stavcima 1. i 2. ovoga članka.
(6) Iznimno od stavka 5. ovoga članka, kada je u slučaju nastanka prijeke potrebe za radom
radnika potrebno izmijeniti raspored radnog vremena, poslodavac je u razumnom roku, dopočetka obavljanja posla, dužan obavijestiti radnika o takvom rasporedu radnog vremena ili
o njegovoj promjeni.
(7) Pod prijekom potrebom se, u smislu ovoga Zakona, podrazumijevaju one okolnosti koje
poslodavac nije mogao predvidjeti niti izbjeći, a koje promjenu rasporeda radnog vremena
radnika čine nužnom.
(8) Tijekom korištenja prava na odmore i dopuste propisane odredbama ovoga Zakona
radnik i poslodavac moraju voditi računa o ravnoteži između privatnog i poslovnog života inačelu nedostupnosti u profesionalnoj komunikaciji, osim ako se radi o prijekoj potrebi,
odnosno kada se zbog prirode posla komunikacija s radnikom ne može isključiti ili kada jekolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu ugovoreno drukčije.
Puno radno vrijemeČlanak 61. (NN 151/22)(1) Puno radno vrijeme radnika ne može biti duže od četrdeset sati tjedno.
(2) Ako zakonom, kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i
poslodavca ili ugovorom o radu nije određeno radno vrijeme, smatra se da je puno radno
vrijeme četrdeset sati tjedno.
Nepuno radno vrijemeČlanak 62. (NN 151/22)(1) Nepuno radno vrijeme radnika je svako radno vrijeme kraće od punog radnog vremena.
(2) Radnik ne može kod više poslodavaca raditi s ukupnim radnim vremenom dužim od 40
sati tjedno, osim u slučaju iz članka 18.a ovoga Zakona.
(3) Prilikom sklapanja ugovora o radu za nepuno radno vrijeme, radnik je dužan obavijestiti
poslodavca o sklopljenim ugovorima o radu za nepuno radno vrijeme s drugim
poslodavcem, odnosno drugim poslodavcima.

(4) Ako je za stjecanje prava iz radnog odnosa važno prethodno trajanje radnog odnosa s
istim poslodavcem, razdoblja rada u nepunom radnom vremenu smatrat će se radom u
punom radnom vremenu.
(5) Plaća i druga materijalna prava radnika (jubilarna nagrada, regres, nagrada za božićne
blagdane i slično) utvrđuju se i isplaćuju razmjerno ugovorenom radnom vremenu, osim ako
kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu nije drukčije uređeno.
(6) Poslodavac je dužan razmotriti zahtjev radnika koji je stranka ugovora o radu sklopljenog
za puno radno vrijeme za sklapanje ugovora za nepuno radno vrijeme, kao i radnika koji jestranka ugovora o radu sklopljenog za nepuno radno vrijeme za sklapanje ugovora za puno
radno vrijeme, ako kod njega postoji mogućnost za takvu vrstu rada.
Uvjeti rada radnika koji rade u nepunom radnom vremenuČlanak 63. (NN 151/22)(1) Poslodavac je dužan radniku koji je kod njega zaposlen na temelju ugovora o radu za
nepuno radno vrijeme, osigurati iste uvjete rada kao i radniku koji je sklopio ugovor o radu
za puno radno vrijeme s istim poslodavcem ili prema posebnom propisu s njim povezanim
poslodavcem, s istim ili sličnim stručnim znanjima i vještinama, a koji obavlja iste ili slične
poslove.
(2) Ako kod poslodavca iz stavka 1. ovoga članka nema radnika koji je sklopio ugovor o radu
za puno radno vrijeme s istim ili sličnim stručnim znanjima i vještinama, a koji obavlja iste ilislične poslove, poslodavac je dužan radniku koji je kod njega zaposlen na temelju ugovora oradu za nepuno radno vrijeme, osigurati uvjete uređene kolektivnim ugovorom ili drugim
propisom koji ga obvezuje, a koji su utvrđeni za radnika koji je sklopio ugovor o radu za puno
radno vrijeme te obavlja slične poslove i ima slična stručna znanja i vještine.
(3) Ako kolektivnim ugovorom ili drugim propisom koji obvezuju poslodavca nisu uređeni
uvjeti rada na način iz stavka 2. ovoga članka, poslodavac je radniku koji je kod njega
zaposlen na temelju ugovora o radu za nepuno radno vrijeme, dužan osigurati primjerene
uvjete rada kao radniku koji je sklopio ugovor o radu za puno radno vrijeme, a koji obavlja
slične poslove i ima slična stručna znanja i vještine.
(4) Poslodavac je dužan radnicima koji imaju sklopljene ugovore o radu za nepuno radno
vrijeme, omogućiti usavršavanje i obrazovanje pod istim uvjetima kao i radnicima koji imaju
sklopljene ugovore o radu za puno radno vrijeme.
(5) Radnik koji je u radnom odnosu na temelju sklopljenog ugovora o radu za nepuno radno
vrijeme kod istog poslodavca proveo duže od šest mjeseci, uključujući i razdoblje probnog
rada kada je bio ugovoren, može zatražiti sklapanje ugovora o radu za puno radno vrijeme.
(6) Poslodavac je dužan razmotriti mogućnost sklapanja ugovora o radu iz stavka 5. ovoga
članka te je u slučaju nemogućnosti sklapanja takvog ugovora dužan radniku dostaviti
obrazloženi, pisani odgovor u roku od 30 dana od dana zaprimanja zahtjeva.
(7) Ako radnik poslodavcu uputi naknadni sličan zahtjev, poslodavac koji je u nemogućnosti
sklapanja ugovora o radu za puno radno vrijeme dužan je radniku dostaviti obrazložen
pisani odgovor u roku od 30 dana od dana zaprimanja zahtjeva, samo ako je od prethodno
podnesenog zahtjeva radnika proteklo najmanje 12 mjeseci.
(8) Iznimno od stavaka 6. i 7. ovoga članka, rok za dostavu obrazloženoga pisanog odgovora
je 60 dana od dana zaprimanja zahtjeva ako poslodavac zapošljava manje od 20 radnika.

Skraćeno radno vrijemeČlanak 64.
(1) Na poslovima na kojima, uz primjenu mjera zaštite zdravlja i sigurnosti na radu, nije
moguće zaštititi radnika od štetnih utjecaja, radno vrijeme se skraćuje razmjerno štetnom
utjecaju uvjeta rada na zdravlje i radnu sposobnost radnika.
(2) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka te trajanje radnog vremena na takvim poslovimautvrđuju se posebnim propisom.
(3) Radnik koji radi na poslovima iz stavka 1. ovoga članka, ne smije na takvim poslovima
raditi duže od radnog vremena utvrđenog stavkom 2. ovoga članka, niti se smije na takvim
poslovima zaposliti kod drugog poslodavca.
(4) Kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu može se ugovoriti da radnik koji na poslovima
iz stavka 1. ovoga članka ne radi u punom radnom vremenu, dio radnoga vremena, najduže
do punog radnog vremena, radi na nekim drugim poslovima koji nemaju narav poslova iz
stavka 1. ovoga članka.
(5) Pri ostvarivanju prava na plaću i drugih prava iz radnog odnosa ili u vezi s radnim
odnosom, skraćeno radno vrijeme iz stavka 1. ovoga članka izjednačuje se s punim radnim
vremenom.
Prekovremeni radČlanak 65. (NN 151/22)(1) U slučaju više sile, izvanrednog povećanja opsega poslova i u drugim sličnim slučajevima
prijeke potrebe, radnik je na pisani zahtjev poslodavca dužan raditi duže od punog, odnosno
nepunog radnog vremena (prekovremeni rad).
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako priroda prijeke potrebe onemogućava poslodavca
da prije početka prekovremenog rada uruči radniku pisani zahtjev, usmeni zahtjev
poslodavac je dužan pisano potvrditi u roku od sedam dana od dana kada je prekovremeni
rad naložen.
(3) Ako radnik radi prekovremeno, ukupno trajanje rada radnika ne smije biti duže odpedeset sati tjedno.
(4) Prekovremeni rad pojedinog radnika ne smije trajati duže od sto osamdeset sati godišnje,osim ako je ugovoreno kolektivnim ugovorom, u kojem slučaju ne smije trajati duže od
dvjesto pedeset sati godišnje.
(5) Zabranjen je prekovremeni rad maloljetnika.
(6) Trudnica, roditelj s djetetom do osam godina života te radnik koji radi u nepunom
radnom vremenu kod više poslodavaca mogu raditi prekovremeno samo ako dostave
poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad, osim u slučaju više sile.
(7) Matični poslodavac može radniku koji radi u dodatnom radu naložiti prekovremeni radsamo ako radnik dostavi poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad,osim u slučaju više sile.
(8) Poslodavac kod kojeg radnik obavlja dodatan rad ne smije naložiti prekovremeni rad,osim u slučaju više sile.

Nejednaki raspored radnog vremenaČlanak 66. (NN 151/22)(1) Ako je radno vrijeme radnika nejednako raspoređeno, razdoblje takvog rasporeda nemože biti kraće od mjesec dana ni duže od jedne godine te tijekom tako utvrđenog
rasporeda radno vrijeme mora odgovarati radnikovu ugovorenom punom ili nepunom
radnom vremenu.
(2) Ako je radno vrijeme radnika nejednako raspoređeno, radnik u tjednu može raditi najviše
do 50 sati, uključujući prekovremeni rad.
(3) Ako je radno vrijeme radnika nejednako raspoređeno, radnik može raditi najviše do 60
sati tjedno, ako je tako ugovoreno kolektivnim ugovorom, uključujući prekovremeni rad.
(4) Ako je radno vrijeme radnika nejednako raspoređeno, radnik u svakom razdoblju od četiri
uzastopna mjeseca ne smije raditi duže od prosječno 48 sati tjedno, uključujući
prekovremeni rad.
(5) Nejednaki raspored radnog vremena može se kolektivnim ugovorom urediti kao ukupan
fond radnih sati u razdoblju trajanja nejednakog rasporeda, bez ograničenja iz stavaka 2. i 3.
ovoga članka, ali ukupan fond sati, uključujući i prekovremeni rad, ne može biti veći od
prosječnih 45 sati tjedno u razdoblju od četiri mjeseca.
(6) Razdoblje iz stavaka 4. i 5. ovoga članka može se kolektivnim ugovorom ugovoriti za
razdoblje od šest mjeseci.
(7) Tijekom razdoblja trajanja nejednakog rasporeda radnog vremena raspored radnikamože se promijeniti samo za preostalo utvrđeno razdoblje nejednakog rasporeda radnog
vremena.
(8) Ako i prije isteka utvrđenog razdoblja nejednakog rasporeda radnog vremena radno
vrijeme radnika već odgovara njegovu ugovorenom punom, odnosno nepunom radnom
vremenu, poslodavac će tom radniku tijekom preostalog utvrđenog razdoblja naložiti
prekovremeni rad, ako ima potrebu za radom toga radnika.
(9) Ako je radnik kojem radni odnos prestaje zbog isteka ugovora o radu sklopljenog naodređeno vrijeme radio duže od prosječnog ugovorenog punog, odnosno nepunog radnog
vremena, broj sati veći od prosječnog ugovorenog punog, odnosno nepunog radnog
vremena smatrat će se prekovremenim radom.
(10) Razdoblja godišnjeg odmora i privremene nesposobnosti za rad ne uračunavaju se u
razdoblje od četiri mjeseca, odnosno šest mjeseci iz stavaka 4., 5. i 6. ovoga članka.
Preraspodjela radnog vremenaČlanak 67.
(1) Ako narav posla to zahtijeva, puno ili nepuno radno vrijeme može se preraspodijeliti tako
da tijekom razdoblja koje ne može biti duže od dvanaest neprekidnih mjeseci, u jednom
razdoblju traje duže, a u drugom razdoblju kraće od punog ili nepunog radnog vremena, nanačin da prosječno radno vrijeme tijekom trajanja preraspodjele ne smije biti duže od punog
ili nepunog radnog vremena.
(2) Ako preraspodjela radnog vremena nije ugovorena i uređena kolektivnim ugovorom,
odnosno sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca, poslodavac jedužan utvrditi plan preraspodijeljenog radnog vremena s naznakom poslova i broja radnika
uključenih u preraspodijeljeno radno vrijeme, te takav plan preraspodjele prethodno
dostaviti inspektoru rada.
(3) Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.
(4) Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono tijekom razdoblja u kojem traje duže od
punog ili nepunog radnog vremena, uključujući i prekovremeni rad, ne smije biti duže odčetrdeset osam sati tjedno.
(5) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka, preraspodijeljeno radno vrijeme tijekom
razdoblja u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati duže odčetrdeset osam sati tjedno, ali ne duže od pedeset šest sati tjedno, odnosno šezdeset satitjedno ako poslodavac posluje sezonski, pod uvjetom da je isto predviđeno kolektivnim
ugovorom i da radnik dostavi poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav
rad.
(6) Radnik koji u preraspodijeljenom radnom vremenu ne pristane na rad duži od četrdesetosam sati tjedno, ne smije zbog toga trpjeti štetne posljedice.
(7) Poslodavac je dužan inspektoru rada, na njegov zahtjev, dostaviti popis radnika koji su
dali pisanu izjavu iz stavka 5. ovoga članka.
(8) Preraspodijeljeno radno vrijeme u razdoblju u kojem traje duže od punog ili nepunog
radnog vremena može trajati najduže četiri mjeseca, osim ako kolektivnim ugovorom nijedrukčije određeno, u kojem slučaju ne može trajati duže od šest mjeseci.
(9) Ugovor o radu na određeno vrijeme za poslove koji se obavljaju u preraspodijeljenom
radnom vremenu, sklapa se u trajanju u kojem radnikovo prosječno radno vrijeme mora
odgovarati ugovorenom punom ili nepunom radnom vremenu.
Zaštita određenih kategorija radnikaČlanak 68. (NN 151/22)(1) Maloljetnik ne smije raditi duže od osam sati tijekom razdoblja od 24 sata.
(2) Trudnica, roditelj s djetetom do osam godina života, radnik koji radi s polovicom punog
radnog vremena, koji radi s polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta ili
radi s polovicom punog radnog vremena radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u
razvoju u skladu s propisom o rodiljnim i roditeljskim potporama, radnik koji radi u
nepunom radnom vremenu kod više poslodavaca te radnik koji radi u dodatnom radu mogu
raditi u nejednakom rasporedu i preraspodjeli radnog vremena samo ako dostave
poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.
(3) Radnik s djetetom do osam godina života te radnik koji pruža osobnu skrb iz članka 17.c
ovoga Zakona, a koji je kod poslodavca u radnom odnosu proveo šest mjeseci, bez obzira na
to je li ugovor o radu sklopljen na određeno ili na neodređeno vrijeme, zbog svojih osobnih
potreba može od poslodavca, za određeno vremensko razdoblje, zatražiti izmjenu ugovora oradu kojim se mijenja ugovoreno puno radno vrijeme radnika na nepuno radno vrijeme,odnosno zatražiti promjenu ili prilagodbu rasporeda radnog vremena.
(4) Radnik je, radi ostvarivanja svojih prava, dužan pisanim putem obavijestiti poslodavca opostojanju okolnosti iz stavka 3. ovoga članka.

(5) Poslodavac je dužan, uzimajući u obzir potrebe organizacije rada, razmotriti mogućnost
izmjene ugovora o radu, odnosno promjene ili prilagodbe rasporeda radnog vremena
radnika iz stavka 3. ovoga članka te mu u razumnom roku, a najkasnije u roku od 15 dana od
dana podnesenog zahtjeva, odgovoriti pisanim putem, uz obrazloženje u slučaju odbijanja
zahtjeva ili njegova usvajanja s odgodnim početkom primjene.
(6) U slučaju iz stavka 5. ovoga članka, radnik koji je s poslodavcem privremeno ugovorio
izmjenu ugovora o radu ili je dogovorio promjenu ili prilagodbu rasporeda radnog vremenamože poslodavcu predložiti da i prije isteka vremena na koji je sklopljen izmijenjeni ugovor oradu, ili prije isteka razdoblja u kojem je promijenjen ili prilagođen raspored radnog
vremena, poslove ponovno obavlja u ugovorenom radnom vremenu ili prema rasporedu koji
je utvrdio poslodavac.
(7) Poslodavac je, uzimajući u obzir potrebe radnika i potrebe organizacije rada, dužan
pisanim putem odgovoriti radniku na zahtjev iz stavka 6. ovoga članka u razumnom roku, anajkasnije u roku od 15 dana od zaprimanja zahtjeva.
Ograničenja radi posebne zaštite djeteta i maloljetnikaČlanak 68.a (NN 151/22)(1) U okviru učenja temeljenog na radu u skladu s propisom o strukovnom obrazovanju,
dijete s navršenih 14 godina koje više ne pohađa obvezno osnovno obrazovanje ne smije
obavljati poslove duže od osam sati dnevno i 40 sati tjedno, neovisno o tome obavlja li radkod jednog ili više poslodavaca.
(2) U okviru obavljanja povremenog rada redovitog učenika u skladu s propisom o obavljanju
djelatnosti u svezi sa zapošljavanjem, dijete s navršenih 14 godina koje više ne pohađa
obvezno osnovno obrazovanje ne smije obavljati poslove duže od sedam sati dnevno i 35
sati tjedno za poslove koji u razdoblju kada nema nastave traju duže od tjedan dana.
(3) Ograničenje trajanja rada iz stavka 2. ovoga članka povećava se na osam sati dnevno i 40
sati tjedno u slučaju rada maloljetnika, neovisno o tome obavlja li rad kod jednog ili više
poslodavaca.
(4) Osobe iz stavaka 1. i 2. ovoga članka imaju pravo na dnevni odmor od najmanje 14 sati
neprekidno tijekom vremenskog razdoblja od 24 sata.
(5) Pravo na stanku i tjedni odmor propisano za maloljetnika člancima 73. i 75. ovoga Zakona
na odgovarajući se način primjenjuje i na dijete.
(6) Zabrana i ograničenja noćnog rada propisana za maloljetnika člancima 69. i 70. ovoga
Zakona na odgovarajući se način primjenjuju i na dijete.
Noćni radČlanak 69.
(1) Noćni rad je rad koji se obavlja u vremenu između dvadeset dva sata uvečer i šest sati
ujutro idućega dana, a u poljoprivredi između dvadeset dva sata uvečer i pet sati ujutro
idućega dana, ako za određeni slučaj, ovim ili drugim zakonom, drugim propisom,kolektivnim ugovorom ili sporazumom sklopljenim između poslodavca i radničkog vijeća nijedrukčije određeno.
(2) Za maloljetnike zaposlene u industriji, rad u vremenu između devetnaest sati uvečer isedam sati ujutro idućega dana, smatra se noćnim radom.

(3) Za maloljetnike zaposlene izvan industrije, rad u vremenu između dvadeset sati uvečer išest sati ujutro idućega dana, smatra se noćnim radom.
(4) Ministar pravilnikom propisuje koje se djelatnosti u smislu stavka 2. ovoga članka
smatraju industrijom.
(5) Noćni radnik je radnik koji prema svom dnevnom rasporedu radnog vremena redovito
radi najmanje tri sata u vremenu noćnog rada, ili koji tijekom uzastopnih dvanaest mjeseciradi najmanje trećinu svoga radnog vremena u vremenu noćnoga rada.
(6) Noćni radnik ne smije tijekom razdoblja od četiri mjeseca u noćnom radu raditi duže od
prosječnih osam sati tijekom svakih dvadeset četiri sata.
(7) Ako je temeljem procjene opasnosti izrađene u skladu s posebnim propisima o zaštiti naradu, noćni radnik na radu izložen osobitoj opasnosti ili teškom fizičkom ili mentalnom
naporu, poslodavac je takvom radniku dužan utvrditi raspored radnog vremena tako da neradi više od osam sati tijekom razdoblja od dvadeset četiri sata u kojem radi noću.
36. Pravilnik o djelatnostima koje se smatraju industrijom
Zabrana noćnog radaČlanak 70.
(1) Zabranjen je noćni rad maloljetnika, osim ako je takav rad privremeno prijeko potreban u
djelatnostima koje su uređene posebnim propisima, a ne mogu ga obaviti punoljetni radnici,
u kojem slučaju maloljetnik ne smije raditi u razdoblju od ponoći do četiri sata ujutro, nitismije raditi duže od osam sati tijekom razdoblja od dvadeset četiri sata u kojem radi noću.
(2) U slučaju noćnog rada iz stavka 1. ovoga članka, poslodavac je dužan osigurati da se takav
rad obavlja pod nadzorom punoljetne osobe.
Rad u smjenamaČlanak 71.
(1) Rad u smjenama je organizacija rada kod koje dolazi do izmjene radnika na istim
poslovima i istom mjestu rada u skladu s rasporedom radnog vremena, koji može biti
prekinut ili neprekinut.
(2) Smjenski radnik je radnik koji, kod poslodavca kod kojeg je rad organiziran u smjenama,
tijekom jednog tjedna ili jednog mjeseca na temelju rasporeda radnog vremena, posao
obavlja u različitim smjenama.
(3) Ako je rad organiziran u smjenama koje uključuju i noćni rad, mora se osigurati izmjena
smjena tako da radnik u noćnoj smjeni radi uzastopce najduže jedan tjedan.
Obveze poslodavca prema noćnim i smjenskim radnicimaČlanak 72.
(1) Poslodavac je pri organizaciji noćnog rada ili rada u smjeni dužan voditi osobitu brigu oorganizaciji rada prilagođenoj radniku te o sigurnosnim i zdravstvenim uvjetima u skladu s
naravi posla koji se obavlja noću ili u smjeni.
(2) Poslodavac je dužan noćnim i smjenskim radnicima osigurati sigurnost i zdravstvenu
zaštitu u skladu s naravi posla koji se obavlja, kao i sredstva zaštite i prevencije koja
odgovaraju i primjenjuju se na sve ostale radnike i dostupna su u svako doba.

(3) Noćnom radniku, poslodavac je dužan prije početka toga rada, kao i redovito tijekom
trajanja rada noćnog radnika, omogućiti zdravstvene preglede u skladu s propisom iz stavka
8. ovoga članka.
(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, noćni radnik koji radi na poslovima s posebnim
uvjetima rada u skladu s propisima zaštite na radu, zdravstveni pregled obavlja u skladu s
tim propisima.
(5) Troškove zdravstvenog pregleda iz stavka 3. ovoga članka snosi poslodavac.
(6) Ako se zdravstvenim pregledom iz stavka 3. ovoga članka utvrdi da noćni radnik zbog
noćnog rada ima zdravstvenih problema, poslodavac mu je dužan rasporedom radnog
vremena osigurati obavljanje istih poslova izvan noćnog rada.
(7) Ako poslodavac radniku iz stavka 6. ovoga članka ne može osigurati obavljanje poslova
izvan noćnoga rada, dužan mu je ponuditi sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova
izvan noćnoga rada za koje je sposoban, a koji, što je više moguće, moraju odgovarati
poslovima na kojima je radnik prethodno radio.
(8) Ministar pravilnikom propisuje sadržaj, način i rokove zdravstvenih pregleda iz stavka 3.
ovoga članka.
44. Pravilnik o sadržaju, načinu i rokovima zdravstvenih pregleda noćnih radnika

9. ODMORI I DOPUSTI
StankaČlanak 73.
(1) Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno, ima svakoga radnog dana pravo na odmor(stanku) od najmanje trideset minuta, osim ako posebnim zakonom nije drukčije određeno.
(2) Maloljetnik koji radi najmanje četiri i pol sata dnevno, ima svakoga radnog dana pravo na
odmor (stanku) od najmanje trideset minuta neprekidno.
(3) Radnik, odnosno maloljetnik koji u nepunom radnom vremenu radi kod dva ili više
poslodavaca, a ukupno dnevno radno vrijeme kod svih poslodavaca traje najmanje šest,odnosno četiri i pol sata, pravo na stanku ostvaruje kod svakog poslodavca razmjerno
ugovorenom nepunom radnom vremenu.
(4) Vrijeme odmora iz stavaka 1., 2. i 3. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme.
(5) Ako posebna narav posla ne omogućuje prekid rada radi korištenja odmora iz stavka 1.
ovoga članka, kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i
poslodavca ili ugovorom o radu uredit će se vrijeme i način korištenje ovoga odmora.
Dnevni odmorČlanak 74.
(1) Tijekom svakog vremenskog razdoblja od dvadeset četiri sata, radnik ima pravo na dnevni
odmor od najmanje dvanaest sati neprekidno.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, poslodavac je dužan punoljetnom radniku koji radi na
sezonskim poslovima, a koji se obavljaju u dva navrata tijekom radnog dana, osigurati pravona dnevni odmor u trajanju od najmanje osam sati neprekidno.

(3) Radniku iz stavka 2. ovoga članka, mora se omogućiti korištenje zamjenskog dnevnog
odmora odmah po okončanju razdoblja koje je proveo na radu zbog kojeg dnevni odmor nijekoristio, odnosno koristio ga je u kraćem trajanju.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Tjedni odmorČlanak 75.
(1) Radnik ima pravo na tjedni odmor u neprekidnom trajanju od najmanje dvadeset četiri
sata, kojem se pribraja dnevni odmor iz članka 74. ovoga Zakona.
(2) Maloljetnik ima pravo na tjedni odmor u neprekidnom trajanju od najmanje četrdesetosam sati.
(3) Odmor iz stavaka 1. i 2. ovoga članka radnik koristi nedjeljom, te u dan koji nedjelji
prethodi, odnosno iza nje slijedi.
(4) Ako radnik ne može koristiti odmor u trajanju iz stavaka 1. i 2. ovoga članka, mora mu seza svaki radni tjedan omogućiti korištenje zamjenskog tjednog odmora odmah po okončanju
razdoblja koje je proveo na radu, zbog kojeg tjedni odmor nije koristio ili ga je koristio ukraćem trajanju.
(5) Iznimno, radnicima koji zbog obavljanja posla u različitim smjenama ili objektivno nužnih
tehničkih razloga ili zbog organizacije rada ne mogu iskoristiti odmor u trajanju iz stavka 1.
ovoga članka, pravo na tjedni odmor može biti određeno u neprekidnom trajanju odnajmanje dvadeset četiri sata, kojem se ne pribraja dnevni odmor iz članka 74. ovoga
Zakona.
Pravo na godišnji odmorČlanak 76.
Radnik ima pravo na plaćeni godišnji odmor za svaku kalendarsku godinu.
Trajanje godišnjeg odmoraČlanak 77.
(1) Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godišnji odmor od najmanje četiri
tjedna, a maloljetnik i radnik koji radi na poslovima na kojima, uz primjenu mjera zaštite
zdravlja i sigurnosti na radu, nije moguće zaštititi radnika od štetnih utjecaja u trajanju odnajmanje pet tjedana.
(2) Kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca,
pravilnikom o radu ili ugovorom o radu može se utvrditi trajanje godišnjeg odmora duže od
najkraćega propisanog stavkom 1. ovoga članka.
(3) Radnik koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid između dva radna odnosa duži od osam
dana, stječe pravo na godišnji odmor određen na način iz stavaka 1. i 2. ovoga članka, nakonšest mjeseci neprekidnog radnog odnosa kod toga poslodavca.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Razmjerni dio godišnjeg odmoraČlanak 78.

(1) Radnik koji nije ispunio uvjet za stjecanje prava na godišnji odmor na način propisančlankom 77. stavkom 3. ovoga Zakona, ima pravo na razmjeran dio godišnjeg odmora, koji seutvrđuje u trajanju od jedne dvanaestine godišnjeg odmora iz članka 77. stavaka 1. i 2. ovoga
Zakona, za svaki mjesec trajanja radnog odnosa.
(2) Iznimno od članka 77. ovoga Zakona, radnik kojem prestaje radni odnos, za tu
kalendarsku godinu ostvaruje pravo na razmjeran dio godišnjeg odmora.
(3) Poslodavac koji je radniku iz stavka 2. ovoga članka, prije prestanka radnog odnosaomogućio korištenje godišnjeg odmora u trajanju dužem od onog koji bi mu pripadao, nema
pravo od radnika tražiti vraćanje naknade plaće isplaćene za korištenje godišnjeg odmora.
SUDSKA PRAKSA: PresudaUtvrđivanje godišnjeg odmoraČlanak 79.
(1) Godišnji odmor iz članaka 77. i 78. ovoga Zakona radniku se utvrđuje brojem radnih danaovisno o radnikovom tjednom rasporedu radnog vremena.
(2) Blagdani i neradni dani određeni zakonom, razdoblje privremene nesposobnosti za radkoje je utvrdio ovlašteni liječnik, te dani plaćenog dopusta, ne uračunavaju se u trajanje
godišnjeg odmora.
(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, ako bi po rasporedu radnog vremena radnikna dan blagdana ili neradnog dana određenog zakonom trebao raditi, a toga dana na svoj
zahtjev koristi godišnji odmor, u trajanje godišnjeg odmora uračunava se i taj dan.
(4) Pri izračunavanju trajanja godišnjeg odmora na način iz članka 78. stavaka 1. i 2. ovoga
Zakona, najmanje polovica dana godišnjeg odmora zaokružuje se na cijeli dan godišnjeg
odmora, a najmanje polovica mjeseca rada zaokružuje se na cijeli mjesec.
(5) Kada radniku radni odnos prestaje točno u polovici mjeseca koji ima parni broj dana,pravo na jednu dvanaestinu godišnjeg odmora za taj mjesec ostvaruje kod poslodavca kod
kojeg mu prestaje radni odnos.
Ništetnost odricanja od prava na godišnji odmorČlanak 80.
Ništetan je sporazum o odricanju od prava na godišnji odmor, odnosno o isplati naknade
umjesto korištenja godišnjeg odmora.
Naknada plaće za vrijeme godišnjeg odmoraČlanak 81.
Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora radnik ima pravo na naknadu plaće u visiniodređenoj kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu, a najmanje uvisini njegove prosječne mjesečne plaće u prethodna tri mjeseca (uračunavajući sva primanja
u novcu i naravi koja predstavljaju naknadu za rad).
Naknada za neiskorišteni godišnji odmorČlanak 82.

(1) U slučaju prestanka ugovora o radu poslodavac je dužan radniku koji nije iskoristio
godišnji odmor isplatiti naknadu umjesto korištenja godišnjeg odmora.
(2) Naknada iz stavka 1. ovoga članka određuje se razmjerno broju dana neiskorištenoga
godišnjeg odmora.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda
Korištenje godišnjeg odmora u dijelovimaČlanak 83.
Ako radnik koristi godišnji odmor u dijelovima, mora tijekom kalendarske godine za koju
ostvaruje pravo na godišnji odmor iskoristi najmanje dva tjedna u neprekidnom trajanju,
osim ako se radnik i poslodavac drukčije ne dogovore, pod uvjetom da je ostvario pravo na
godišnji odmor u trajanju dužem od dva tjedna.
Prenošenje godišnjeg odmora u sljedeću kalendarsku godinu
Članak 84.
(1) Neiskorišteni dio godišnjeg odmora u trajanju dužem od dijela godišnjeg odmora izčlanka 83. ovoga Zakona radnik može prenijeti i iskoristiti najkasnije do 30. lipnja sljedeće
kalendarske godine.
(2) Radnik koji je ostvario pravo na razmjerni dio godišnjeg odmora u trajanju kraćem oddijela godišnjeg odmora iz članka 83. ovoga Zakona, može taj dio godišnjeg odmora prenijeti
i iskoristiti najkasnije do 30. lipnja sljedeće kalendarske godine.
(3) Radnik ne može prenijeti u sljedeću kalendarsku godinu dio godišnjeg odmora iz članka
83. ovoga Zakona ako mu je bilo omogućeno korištenje toga odmora.
(4) Godišnji odmor, odnosno dio godišnjeg odmora koji je prekinut ili nije korišten ukalendarskoj godini u kojoj je stečen, zbog bolesti te korištenja prava na rodiljni, roditeljski i
posvojiteljski dopust te dopust radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju, radnik
ima pravo iskoristiti po povratku na rad, a najkasnije do 30. lipnja sljedeće kalendarske
godine.
(5) Iznimno od stavka 4. ovoga članka, godišnji odmor, odnosno dio godišnjeg odmora kojiradnik zbog korištenja prava na rodiljni, roditeljski i posvojiteljski dopust te dopust radi skrbi
i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju nije mogao iskoristiti ili njegovo korištenje
poslodavac nije omogućio do 30. lipnja sljedeće kalendarske godine, radnik ima pravoiskoristiti do kraja kalendarske godine u kojoj se vratio na rad.
(6) Član posade broda, radnik na radu u inozemstvu ili radnik koji je vršio dužnost i pravadržavljana u obrani, može godišnji odmor u cijelosti iskoristiti u sljedećoj kalendarskoj
godini.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Raspored korištenja godišnjeg odmoraČlanak 85.
(1) Raspored korištenja godišnjeg odmora utvrđuje poslodavac, u skladu s kolektivnim
ugovorom, pravilnikom o radu, ugovorom o radu i ovim Zakonom, najkasnije do 30. lipnja
tekuće godine.

(2) Radniku koji radi u nepunom radnom vremenu kod dva ili kod više poslodavaca, aposlodavci ne postignu sporazum o istodobnom korištenju godišnjeg odmora, dužni su mu
omogućiti korištenje godišnjeg odmora prema njegovu zahtjevu.
(3) Pri utvrđivanju rasporeda korištenja godišnjeg odmora moraju se uzeti u obzir potrebeorganizacije rada te mogućnosti za odmor raspoložive radnicima.
(4) Poslodavac mora radnika najmanje petnaest dana prije korištenja godišnjeg odmora
obavijestiti o trajanju godišnjeg odmora i razdoblju njegova korištenja.
(5) Jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo, uz obvezu da o tome obavijesti
poslodavca najmanje tri dana prije njegova korištenja, koristiti kada on to želi, osim ako
posebno opravdani razlozi na strani poslodavca to onemogućuju.
Plaćeni dopustČlanak 86. (NN 151/22)(1) Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na oslobođenje od obveze rada uz
naknadu plaće (plaćeni dopust) za važne osobne potrebe (sklapanje braka, rođenje djeteta,teža bolest ili smrt člana uže obitelji i sl.).
(2) Radnik ima pravo na dopust iz stavka 1. ovoga članka u ukupnom trajanju od sedam
radnih dana godišnje, ako to nije drukčije uređeno kolektivnim ugovorom, pravilnikom oradu ili ugovorom o radu.
(3) Članom uže obitelji u smislu ovoga Zakona smatraju se supružnik, srodnici po krvi u
pravoj liniji i njihovi supružnici, braća i sestre, pastorčad i posvojenici, djeca povjerena načuvanje i odgoj ili djeca na skrbi izvan vlastite obitelji, očuh i maćeha, posvojitelj i osoba koju
je radnik dužan po zakonu uzdržavati te osoba koja s radnikom živi u izvanbračnoj zajednici,u životnom partnerstvu ili neformalnom životnom partnerstvu.
(4) Radnik ima pravo na plaćeni dopust za vrijeme obrazovanja, osposobljavanja iusavršavanja te obrazovanja za potrebe radničkog vijeća ili sindikalnog rada, pod uvjetima, u
trajanju i uz naknadu određenu kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između
radničkog vijeća i poslodavca ili pravilnikom o radu.
(5) Radnik po osnovi svakog darivanja krvi ostvaruje pravo na jedan plaćeni slobodan dan
koji koristi na dan darivanja krvi ili prvi idući radni dan, osim ako se s poslodavcem nedogovori drukčije ili je kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između radničkog
vijeća i poslodavca, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu drukčije uređeno.
(6) Pod darivanjem krvi iz stavka 5. ovoga članka smatra se i darivanje krvnog sastojka za
pripremu krvnog pripravka namijenjenog za transfuzijsko liječenje, koje se provodi prema
pozivu koji je ovlaštena ustanova, u skladu s posebnim propisom, uputila osobno davatelju
krvi.
(7) O namjeri darivanja krvi radnik je dužan, ako je to moguće, obavijestiti poslodavca
najmanje tri dana unaprijed.
(8) Pravo iz stavka 5. ovoga članka radnik ostvaruje neovisno o opsegu korištenja prava na
plaćeni dopust po drugoj osnovi.
(9) Za stjecanje prava iz radnog odnosa ili u vezi s radnim odnosom razdoblja plaćenog
dopusta smatraju se vremenom provedenim na radu.

(10) Plaćeni dopust iz stavka 1. ovoga članka radnik koristi u vrijeme ili neposredno nakon
nastanka događaja zbog kojeg ostvaruje pravo na njegovo korištenje.
Neplaćeni dopustČlanak 87.
(1) Poslodavac može radniku na njegov zahtjev odobriti neplaćeni dopust.
(2) Za vrijeme neplaćenoga dopusta prava i obveze iz radnog odnosa ili u vezi s radnim
odnosom miruju, ako zakonom nije drukčije određeno.
(3) Radnik ima pravo na neplaćeni dopust u ukupnom trajanju od pet radnih dana godišnje
za pružanje osobne skrbi.
(4) Pod pružanjem osobne skrbi, u smislu ovoga Zakona, smatra se skrb koju radnik pruža
članu uže obitelji ili osobi koja živi u istom kućanstvu i koja joj je potrebna zbog ozbiljnog
zdravstvenog razloga.
(5) Pod istim kućanstvom, u smislu ovoga Zakona, smatra se zajednica osoba određena
propisom kojim se uređuje socijalna skrb.
(6) Poslodavac može, u svrhu odobravanja prava na dopust za pružanje osobne skrbi,
zatražiti od radnika dokaz o postojanju ozbiljnog zdravstvenog razloga osobe iz stavka 4.
ovoga članka.
(7) Tijekom razdoblja korištenja prava na pružanje osobne skrbi poslodavac ne smije radnika
koji se koristi tim pravom odjaviti iz obveznih osiguranja prema propisima o obveznim
osiguranjima.
Odsutnost s poslaČlanak 87.a (NN 151/22)(1) Radnik ima pravo na odsutnost s posla jedan dan u kalendarskoj godini kada je zbog
osobito važnog i hitnog obiteljskog razloga uzrokovanog bolešću ili nesretnim slučajem
prijeko potrebna njegova trenutačna nazočnost.
(2) Za stjecanje prava iz radnog odnosa ili u vezi s radnim odnosom, razdoblje odsutnosti s
posla iz stavka 1. ovoga članka smatra se vremenom provedenim na radu.
(3) Duže trajanje odsutnosti iz stavka 1. ovoga članka, kao i naknada plaće za to vrijeme
mogu se utvrditi kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu.

10. MOGUĆNOST DRUKČIJEG UREĐENJA RADNOG VREMENA,NOĆNOG RADA I ODMORA
Mogućnost drukčijeg uređenja za određene kategorije radnikaČlanak 88. (NN 151/22)(1) Na pomorce, stručne i druge radnike na pomorskim objektima, uključujući i pomorske
objekte s obilježjima javnog broda u smislu propisa o pomorstvu, te na radnike na
pomorskim ribarskim plovilima u smislu propisa o morskom ribarstvu ne primjenjuju seodredbe ovoga Zakona o radnom vremenu, stanci te o dnevnom i tjednom odmoru.
(2) Ministar, uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za ribarstvo, donosi pravilnik oradnom vremenu, odmorima i dopustima radnika na pomorskim ribarskim plovilima.

(3) Na radnike za koje, zbog posebnosti njihovih poslova, radno vrijeme nije moguće mjeriti
ili unaprijed odrediti ili ga radnici određuju samostalno (radnik koji ima status rukovodeće
osobe, radnik član obitelji poslodavca fizičke osobe koji živi u zajedničkom kućanstvu s
poslodavcem i koji u radnom odnosu obavlja određene poslove za poslodavca i slično), ne
primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o najdužem trajanju tjednog radnog vremena i
razdoblju iz članka 66. stavka 8. ovoga Zakona, noćnom radu, te dnevnom i tjednom
odmoru, ako su s poslodavcem ugovorili samostalnost u njihovu određivanju.
(4) Pod rukovodećim osobljem iz stavka 3. ovoga članka, smatra se radnik koji je ovlašten
voditi poslove poslodavca, samostalno zaključivati pravne poslove u ime i za račun
poslodavca, kojem raspored radnog vremena nije moguće unaprijed odrediti i koji o tom
rasporedu samostalno odlučuje.
(5) Poslodavac je dužan obavijestiti radničko vijeće o ugovorima sklopljenim s radnicima iz
stavka 3. ovoga članka.
51. Pravilnik o radnom vremenu, odmorima i dopustima radnika na pomorskim
ribarskim plovilima
Mogućnost drukčijeg uređenja propisom ili kolektivnim ugovoromČlanak 89.
(1) Ako posebnim propisom nije drukčije uređeno, poslodavac može za punoljetne radnike
urediti iznimke od primjene odredbi o trajanju rada noćnog radnika, dnevnom i tjednom
odmoru, pod uvjetom da je radniku osiguran zamjenski odmor u skladu sa stavcima 2. i 3.
ovoga članka, u kojem je poslodavac obvezan omogućiti ostvarenje toga prava, i to:1) ako je to nužno zbog udaljenosti između mjesta rada radnika i njegova prebivališta ili zbog
udaljenosti između različitih mjesta rada radnika
2) ako se radi o djelatnosti zaštite osoba i imovine, kada obavljanje poslova zahtijeva stalnu
prisutnost
3) ako se radi o djelatnosti pružanja usluga ili proizvodnje u neprekidnom trajanju, osobito o:– uslugama vezanim uz prijam, liječenje i njegu u bolnicama ili sličnim ustanovama te
uslugama u domovima socijalne skrbi ili drugim pravnim osobama koje obavljaju djelatnost
socijalne skrbi i u zatvorima– radu radnika u lukama i zračnim lukama– uslugama izravno vezanim uz tisak, radio, televiziju, kinematografiju, poštu i elektroničku
komunikaciju, hitnu pomoć, vatrogastvo i civilnu zaštitu
– proizvodnji, prijenosu i distribuciji plina, vode, električne energije, skupljanju i odvozu
kućnoga otpada i pogonima za spaljivanje– industriji u kojoj se rad ne može prekidati zbog tehnoloških razloga– djelatnosti istraživanja i razvoja– djelatnosti prijevoza putnika u javnom gradskom prijevozu
4) ako se radi o djelatnosti s izraženom promjenom intenziteta aktivnosti, a osobito u:– poljoprivredi

– turizmu– poštanskim uslugama5) ako se radi o radu radnika u djelatnosti željezničkog prometa, čiji rad nije neprekidan već
se obavlja po potrebi, koji radno vrijeme provodi u vlaku ili čiji je rad vezan uz vozni red6) u slučaju više sile te nastupa izvanrednih i nepredvidivih okolnosti i događaja.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, radniku se ne može odrediti dnevni odmor u
neprekidnom trajanju kraćem od deset sati dnevno, niti tjedni odmor u neprekidnom
trajanju kraćem od dvadeset sati.
(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, dnevni odmor se može kolektivnim ugovorom odrediti
u najkraćem trajanju od osam sati.
(4) Radniku se mora omogućiti korištenje zamjenskog dnevnog ili tjednog odmora odmah pookončanju razdoblja koje je proveo na radu zbog kojeg je koristio kraći dnevni, odnosno
tjedni odmor.

11. PLAĆA I NAKNADA PLAĆE
PlaćaČlanak 90. (NN 151/22)(1) Plaća, u smislu ovoga Zakona, je primitak radnika koji poslodavac isplaćuje radniku za
obavljeni rad u određenom mjesecu.
(2) Poslodavac je dužan radniku obračunati i isplatiti plaću iz stavka 1. ovoga članka, koju
radnik ostvaruje prema propisanim, utvrđenim ili ugovorenim osnovama odnosno mjerilimaodređenim posebnim propisom, kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom oradu.
(3) Plaća iz stavka 1. ovoga članka može se sastojati od:
1. osnovne odnosno ugovorene plaće
2. dodataka
3. ostalih primitaka.
(4) Dodaci iz stavka 3. točke 2. ovoga članka, u smislu ovoga Zakona, su novčani primici
radnika koje radnik ostvaruje na temelju posebnog propisa, kolektivnog ugovora, pravilnika
o radu ili ugovora o radu razmjerno odrađenim radnim satima pod određenim uvjetima(otežani uvjeti rada, prekovremeni rad, noćni rad, rad nedjeljom, rad blagdanom i sl.) i koje
ostvaruje neovisno o efektivnom radu (uvećanje za navršene godine radnoga staža i sl.),odnosno koje u skladu s propisanim, utvrđenim ili ugovorenim kriterijima i visini ostvaruje
ovisno o ostvarenim rezultatima poslovanja i radnoj uspješnosti (stimulacija i sl.).
(5) Poslodavac je dužan dodatke iz stavka 3. točke 2. ovoga članka obračunati u iznosu i nanačin koji je utvrđen posebnim propisom, kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili
ugovorom o radu, pri čemu povećanje plaće iz članka 94. stavka 1. ovoga Zakona ne smije
obračunati na iznos manji od iznosa minimalne plaće u skladu s posebnim propisima.
(6) Ostali primici radnika iz stavka 3. točke 3. ovoga članka, u smislu ovoga Zakona, su primici
radnika koje poslodavac radniku isplaćuje u novcu ili naravi na temelju kolektivnog ugovora,pravilnika o radu, akta poslodavca ili ugovora o radu.

(7) Plaća iz stavka 1. ovoga članka je plaća u brutoiznosu koji se sastoji od iznosa za isplatu
radniku i javnih davanja iz plaće u skladu s posebnim propisima.
(8) Ukupan trošak plaće, u smislu ovoga Zakona, je trošak plaće iz stavka 7. ovoga članka,
uvećan za trošak javnih davanja na plaću u skladu s propisima o porezima i doprinosima.
Primici radnika na temelju radnog odnosaČlanak 90.a (NN 151/22)(1) Primici koje radnik može ostvariti na temelju radnog odnosa su:
1. primici koje poslodavac, u skladu s propisom, kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu,
aktom poslodavca ili ugovorom o radu isplaćuje radniku kao materijalno pravo iz radnog
odnosa (jubilarna nagrada, regres, božićnica i sl.)
2. primici koje poslodavac, u skladu s propisom, kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu,
aktom poslodavca ili ugovorom o radu isplaćuje radniku, a koji predstavljaju naknadu troška.
(2) Primici iz stavka 1. ovoga članka, u smislu ovoga Zakona, ne smatraju se plaćom iz članka
90. ovoga Zakona.
Način određivanja plaćeČlanak 90.b (NN 151/22)(1) Plaća mora biti ugovorena, utvrđena ili propisana u brutoiznosu.
(2) Ako osnove i mjerila za isplatu plaće nisu uređeni kolektivnim ugovorom, poslodavac koji
zapošljava najmanje 20 radnika dužan ih je utvrditi pravilnikom o radu, a poslodavac koji nijeu obvezi donošenja pravilnika ili pravilnikom o radu osnove i mjerila nije utvrdio, dužan ih je
ugovoriti ugovorom o radu sklopljenim s radnikom.
(3) Ako plaća nije određena posebnim propisom, kolektivnim ugovorom ili pravilnikom oradu u skladu sa stavkom 2. ovoga članka, a ugovor o radu ne sadrži dovoljno podataka na
temelju kojih bi se ona mogla odrediti, poslodavac je dužan radniku isplatiti primjerenu
plaću.
(4) Pod primjerenom plaćom iz stavka 3. ovoga članka smatra se plaća koja se redovito
isplaćuje za jednaki rad, a ako takvu plaću nije moguće utvrditi, plaća koju odredi sud prema
okolnostima slučaja.
(5) Osnove i mjerila za isplatu plaće radnika ne mogu biti poslovna tajna.
(6) Odredba ugovora o radu, kolektivnog ugovora, pravilnika o radu ili drugog pravnog akta
protivna stavku 5. ovoga članka ništetna je.
Jednakost plaća žena i muškaracaČlanak 91. (NN 151/22)(1) Poslodavac je dužan isplatiti jednaku plaću radnici i radniku za jednak rad ili za radjednake vrijednosti.
(2) Jednak rad u smislu stavka 1. ovoga članka obavljaju dvije osobe različitog spola ako:
1. obavljaju isti posao u istim ili sličnim uvjetima ili bi mogle jedna drugu zamijeniti u odnosu
na posao koji obavljaju

2. je rad koji jedna od njih obavlja slične naravi radu koji obavlja druga, a razlike između
obavljenog posla i uvjeta pod kojima ih obavlja svaka od njih nemaju značaja u odnosu na
narav posla u cijelosti ili se pojavljuju tako rijetko da ne utječu na narav posla u cijelosti.
(3) Rad jednake vrijednosti u smislu stavka 1. ovoga članka obavljaju dvije osobe različitog
spola ako je rad koji jedna od njih obavlja jednake vrijednosti kao rad koji obavlja druga,
uzimajući u obzir kvalifikaciju stečenu određenom razinom obrazovanja i narav poslaodređenu prema objektivnim kriterijima kao što su potrebna znanja, vještine, odgovornost isamostalnost te uvjeti u kojima se rad obavlja.
(4) Poštivanje pravila jednakosti rada i rada jednake vrijednosti koji obavljaju dvije osobe
različitog spola odnosi se i na primitke koje radnik ostvaruje na temelju radnog odnosa uskladu s člankom 90.a ovoga Zakona.
(5) Odredba ugovora o radu, kolektivnog ugovora, pravilnika o radu ili drugoga pravnoga
akta utvrđena protivno stavku 1. ovoga članka ništetna je.
(6) Poslodavac je dužan, radi ostvarivanja prava na jednakost plaća žena i muškaraca, nazahtjev radnika, radniku dostaviti podatke o kriterijima na temelju kojih je radnik koji obavlja
poslove iste ili slične naravi ostvario plaću, ako takav radnik kod njega postoji.
Isplata plaće, naknade plaće i primitaka uz plaću
Članak 92. (NN 151/22)(1) Plaća, naknada plaće i ostali primici u novcu obračunavaju se i isplaćuju radniku na njegov
transakcijski račun.
(2) Javna davanja iz plaće i na plaću uplaćuju se na propisane uplatne račune na način i u
rokovima u skladu s propisima o porezima i doprinosima.
(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, iznos ostalih primitaka i primitaka radnika na temelju
radnog odnosa može se isplatiti radniku u gotovu novcu, u skladu s propisima o porezima idoprinosima.
(4) Plaća, naknada plaće i ostali primici isplaćuju se u rokovima određenim kolektivnim
ugovorom ili ugovorom o radu, a najkasnije petnaestog dana tekućeg mjeseca za prethodni
mjesec.
(5) Ako je za obavljanje rada ugovoreno ili utvrđeno ostvarivanje prava radnika na primitak u
naravi, poslodavac ga je dužan radniku omogućiti do kraja tekućeg mjeseca za koji ostvaruje
to pravo.
(6) Zbog neisplate plaće radnik može izvanredno otkazati ugovor o radu.
(7) Nije dopušten sporazum poslodavca i radnika o odricanju od prava na isplatu plaće.
Isprave o plaći, naknadi plaće, otpremnini i naknadi za neiskorišteni godišnji odmorČlanak 93. (NN 151/22)(1) Poslodavac je dužan, najkasnije 15 dana od dana isplate plaće, naknade plaće,
otpremnine ili naknade za neiskorišteni godišnji odmor, radniku dostaviti obračun iz kojeg jevidljivo kako su ti iznosi utvrđeni.

(2) Poslodavac koji na dan dospjelosti ne isplati plaću, naknadu plaće, otpremninu ili
naknadu za neiskorišteni godišnji odmor ili ih ne isplati u cijelosti dužan je do kraja mjeseca
u kojem je dospjela njihova isplata radniku dostaviti:
1. obračun u kojem će biti iskazan ukupan iznos plaće, naknade plaće, otpremnine ili
naknade plaće za neiskorišteni godišnji odmor u propisanom sadržaju
2. obračun iznosa plaće, naknade plaće, otpremnine ili naknade plaće za neiskorišteni
godišnji koji je bio dužan isplatiti u propisanom sadržaju.
(3) Pod naknadom za neiskorišteni godišnji odmor iz ovoga članka podrazumijeva se
naknada za neiskorišteni godišnji odmor iz članka 82. ovoga Zakona.
(4) Poslodavac je dužan u obračunu plaće ili naknade plaće iz stavka 1. ovoga članka iskazati i
iznos dospjelih i isplaćenih primitaka koje radnik, u skladu s člankom 90.a ovoga Zakona,
ostvaruje na temelju radnog odnosa.
(5) Obračuni iz stavka 2. ovoga članka su ovršne isprave.
(6) Ministar pravilnikom propisuje sadržaj obračuna iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.
43. Pravilnik o sadržaju obračuna plaće, naknade plaće ili otpremnine - PROČIŠĆENI
TEKST
Pravo na povećanu plaću
Članak 94. (NN 151/22)(1) Za otežane uvjete rada, prekovremeni i noćni rad te za rad nedjeljom, blagdanom i
neradnim danom utvrđenim posebnim zakonom radnik ima pravo na povećanu plaću, uvisini i na način određenima kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu,pri čemu povećanje za svaki sat rada nedjeljom ne može biti manje od 50 %.
(2) Otežani uvjeti rada iz stavka 1. ovoga članka, u smislu ovoga Zakona, su uvjeti rada za
koje su procjenom rizika na radu kod poslodavca utvrđene opasnosti, štetnosti i napori koji
bi mogli izazvati štetne posljedice za sigurnost i zdravlje radnika.
(3) Kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu utvrđuje se za koje
poslove koje radnik obavlja kod poslodavca postoje otežani uvjeti rada za koje radnik
ostvaruje pravo na povećanu plaću.
(4) Ako povećanje plaće za otežane uvjete rada, prekovremeni i noćni rad te za radblagdanom i neradnim danom utvrđenim posebnim zakonom nije određeno na način iz
stavaka 1. i 3. ovoga članka, a ugovor o radu ne sadrži dovoljno podataka na temelju kojih bi
se ono moglo odrediti, radnik će ostvariti pravo na primjereno povećanje plaće.
(5) Pod primjerenim povećanjem plaće smatra se povećanje koje se redovito isplaćuje za
takav rad, a ako ga nije moguće utvrditi, radnik ostvaruje pravo na povećanje koje odredi sud
prema okolnostima slučaja.
Naknada plaćeČlanak 95. (NN 151/22)(1) Za razdoblja u kojima ne radi zbog opravdanih razloga određenih zakonom, drugim
propisom, kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu radnik ima pravona naknadu plaće.

(2) Zakonom, drugim propisom, kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom oradu određuje se razdoblje iz stavka 1. ovoga članka za koje se naknada isplaćuje na teretposlodavca.
(3) Radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme prekida rada do kojega je došlo krivnjom
poslodavca ili zbog drugih okolnosti za koje radnik nije odgovoran.
(4) Radnik koji odbije raditi zbog neprovedenih propisanih mjera zaštite zdravlja i sigurnosti
na radu ima pravo na naknadu plaće za vrijeme dok se ne provedu propisane mjere zaštite
zdravlja i sigurnosti na radu, ako za to vrijeme ne obavlja druge odgovarajuće poslove.
(5) Visina naknade plaće utvrđuje se ovim ili drugim zakonom, drugim propisom, kolektivnim
ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu, a ako nije tako određena, radnik ima
pravo na naknadu plaće u visini prosječne plaće ostvarene u prethodna tri mjeseca.
(6) Ako radnik u prethodna tri mjeseca nije ostvario plaću, visina naknade plaće određuje seu odnosu na visinu one plaće koju bi u istom razdoblju ostvario da je radio.
(7) Iznimno od stavaka 5. i 6. ovoga članka, ako je do prekida rada došlo u slučaju nastanka
izvanrednih okolnosti nastalih uslijed epidemije bolesti, potresa, poplave, ekološkog
incidenta i sličnih pojava, radnik ima pravo na naknadu plaće u visini od 70 % prosječne
plaće ostvarene u prethodna tri mjeseca, osim ako kolektivnim ugovorom, pravilnikom oradu ili ugovorom o radu nije povoljnije određeno.
(8) Naknada plaće je, u smislu ovoga Zakona, naknada plaće u brutoiznosu koja se sastoji odiznosa za isplatu i javnih davanja iz plaće u skladu s posebnim propisima.
(9) Ukupan trošak naknade plaće je, u smislu ovoga Zakona, trošak naknade plaće iz stavka
8. ovoga članka uvećan za trošak javnih davanja na naknadu plaće u skladu s posebnim
propisima.
Zabrana prijebojaČlanak 96.
(1) Poslodavac ne smije bez suglasnosti radnika svoje potraživanje prema radniku naplatiti
uskratom isplate plaće ili nekoga njezina dijela, odnosno uskratom isplate naknade plaće ilidijela naknade plaće.
(2) Radnik ne može suglasnost iz stavka 1. ovoga članka dati prije nastanka potraživanja.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda
Zaštita plaće pri prisilnom ustegnuću
Članak 97.
Plaća ili naknada plaće radnika može se prisilno ustegnuti u skladu s posebnim zakonom.

12. IZUMI I TEHNIČKA UNAPREĐENJA RADNIKA
Izum ostvaren na radu ili u vezi s radomČlanak 98.
(1) Radnik je dužan obavijestiti poslodavca o svojem izumu ostvarenom na radu ili u vezi sradom.

(2) Podatke o izumu iz stavka 1. ovoga članka, radnik je dužan čuvati kao poslovnu tajnu i nesmije ih priopćiti trećoj osobi bez odobrenja poslodavca.
(3) Izum iz stavka 1. ovoga članka pripada poslodavcu, a radnik ima pravo na nagraduutvrđenu kolektivnim ugovorom, ugovorom o radu ili posebnim ugovorom.
(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, izum ustupljenog radnika iz članka 44. stavka 2. ovoga
Zakona pripada korisniku, a ustupljeni radnik ima pravo na nagradu utvrđenu posebnim
ugovorom.
(5) Ako nagrada nije utvrđena na način iz stavaka 3. i 4. ovoga članka, sud će odrediti
primjerenu nagradu.
Izum koji je u vezi s djelatnošću poslodavcaČlanak 99.
(1) O svojem izumu koji nije ostvaren na radu ili u vezi s radom, ako je izum u vezi s
djelatnošću poslodavca, radnik je dužan obavijestiti poslodavca te mu pisano ponuditi
ustupanje prava u vezi s tim izumom.
(2) Poslodavac je dužan u roku od mjesec dana očitovati se o ponudi radnika iz stavka 1.
ovoga članka.
(3) Na ustupanje prava na izum iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe obveznog prava o prvokupu.
Tehničko unapređenje
Članak 100.
(1) Ako poslodavac prihvati primijeniti tehničko unapređenje koje je predložio radnik, dužan
mu je isplatiti nagradu utvrđenu kolektivnim ugovorom, ugovorom o radu ili posebnim
ugovorom.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako korisnik iz članka 44. stavka 1. ovoga Zakona
prihvati tehničko unapređenje koje je predložio ustupljeni radnik, dužan mu je isplatiti
nagradu utvrđenu posebnim ugovorom.
(3) Ako nagrada nije utvrđena na način iz stavaka 1. i 2. ovoga članka, sud će odrediti
primjerenu nagradu.

13. ZABRANA NATJECANJA RADNIKA S POSLODAVCEM
Zakonska zabrana natjecanjaČlanak 101.
(1) Radnik ne smije bez odobrenja poslodavca, za svoj ili tuđi račun, sklapati poslove iz
djelatnosti koju obavlja poslodavac (zakonska zabrana natjecanja).
(2) Ako radnik postupi protivno zabrani iz stavka 1. ovoga članka, poslodavac može od
radnika tražiti naknadu pretrpljene štete ili može tražiti da se sklopljeni posao smatra
sklopljenim za njegov račun, odnosno da mu radnik preda zaradu ostvarenu iz takvoga posla
ili da na njega prenese potraživanje zarade iz takvoga posla.
(3) Pravo poslodavca iz stavka 2. ovoga članka prestaje u roku tri mjeseca od dana kada je
poslodavac saznao za sklapanje posla, odnosno pet godina od dana sklapanja posla.

(4) Ako je u vrijeme zasnivanja radnog odnosa poslodavac znao da se radnik bavi
obavljanjem određenih poslova, a nije od njega zahtijevao da se prestane time baviti, smatra
se da je radniku dao odobrenje za bavljenje takvim poslovima.
(5) Poslodavac može odobrenje iz stavka 1., odnosno stavka 4. ovoga članka opozvati,
poštujući pri tome propisani ili ugovoreni rok za otkaz ugovora o radu.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje, Presuda, Presuda
Ugovorna zabrana natjecanjaČlanak 102.
(1) Poslodavac i radnik mogu ugovoriti da se određeno vrijeme nakon prestanka ugovora oradu, radnik ne smije zaposliti kod druge osobe koja je u tržišnom natjecanju s poslodavcem
te da ne smije za svoj račun ili za račun treće osobe sklapati poslove kojima se natječe sposlodavcem (ugovorna zabrana natjecanja).
(2) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka ne smije se zaključiti za razdoblje duže od dvije godine
od dana prestanka radnog odnosa.
(3) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka može biti sastavni dio ugovora o radu.
(4) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka mora se sklopiti u pisanom obliku.
(5) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka ne obvezuje radnika ako njegov cilj nije zaštita
opravdanih poslovnih interesa poslodavca ili ako se njime, s obzirom na područje, vrijeme icilj zabrane, a u odnosu na opravdane poslovne interese poslodavca, nerazmjerno
ograničava rad i napredovanje radnika.
(6) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka je ništetan ako ga sklopi maloljetnik ili radnik koji uvrijeme sklapanja toga ugovora prima plaću manju od prosječne plaće u Republici Hrvatskoj.
(7) U slučaju iz stavka 6. ovoga članka, na ništetnost ugovorne zabrane natjecanja ne možese pozivati poslodavac.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda
Naknada u slučaju ugovorne zabrane natjecanjaČlanak 103.
(1) Ako ovim Zakonom za određeni slučaj nije drukčije određeno, ugovorna zabrananatjecanja obvezuje radnika samo ako je poslodavac ugovorom preuzeo obvezu da će
radniku za vrijeme trajanja zabrane isplaćivati naknadu najmanje u iznosu polovice
prosječne plaće isplaćene radniku u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu.
(2) Naknadu iz stavka 1. ovoga članka poslodavac je dužan isplatiti radniku najkasnije dopetnaestog u mjesecu za prethodni mjesec.
(3) Ako je dio plaće radnika namijenjen za pokriće određenih troškova u vezi s obavljanjem
rada, naknada se može razmjerno umanjiti.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda
Prestanak ugovorne zabrane natjecanjaČlanak 104.

(1) Ako radnik otkaže ugovor o radu izvanrednim otkazom zbog toga što je poslodavac teško
povrijedio obvezu iz ugovora o radu, ugovorna zabrana natjecanja prestaje važiti ako u roku
od mjesec dana od dana prestanka ugovora o radu radnik pisano izjavi da se ne smatra
vezanim tim ugovorom.
(2) Ugovorna zabrana natjecanja prestaje važiti kada poslodavac otkaže ugovor o radu, anema za to ovim Zakonom opravdan razlog, osim ako u roku od petnaest dana od otkazaugovora obavijesti radnika da će mu za vrijeme trajanja ugovorne zabrane natjecanja plaćati
naknadu iz članka 103. ovoga Zakona.
Odustanak od ugovorne zabrane natjecanjaČlanak 105.
(1) Poslodavac može odustati od ugovorne zabrane natjecanja pod uvjetom da o tome
pisano obavijesti radnika.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, poslodavac nije u obvezi plaćati naknadu iz članka
103. ovoga Zakona nakon isteka roka od tri mjeseca od dana dostave radniku pisane
obavijesti o odustanku od ugovorne zabrane natjecanja.
Ugovorna kaznaČlanak 106.
(1) Za slučaj nepoštivanja ugovorne zabrane natjecanja može se ugovoriti ugovorna kazna.
(2) Ako je za slučaj nepoštivanja ugovorne zabrane natjecanja predviđena samo ugovorna
kazna, poslodavac može, u skladu s općim propisima obveznoga prava, tražiti samo isplatu
te kazne, a ne i ispunjenje obveze ili naknadu veće štete.
(3) Ugovorna kazna iz stavka 1. ovoga članka može se ugovoriti i za slučaj da poslodavac ne
preuzme obvezu isplate naknade plaće za vrijeme trajanja ugovorne zabrane natjecanja, ako
je u vrijeme sklapanja takvog ugovora radnik primao plaću veću od prosječne plaće u
Republici Hrvatskoj.
SUDSKA PRAKSA: Presuda

14. NAKNADA ŠTETE
Odgovornost radnika za štetu uzrokovanu poslodavcu
Članak 107.
(1) Radnik koji na radu ili u vezi s radom namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje štetu
poslodavcu, dužan je štetu naknaditi.
(2) Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki radnik odgovara za dio štete koji je uzrokovao.
(3) Ako se za svakoga radnika ne može utvrditi dio štete koji je on uzrokovao, smatra se da su
svi radnici podjednako odgovorni i štetu naknađuju u jednakim dijelovima.
(4) Ako je više radnika uzrokovalo štetu kaznenim djelom počinjenim s namjerom, za štetu
odgovaraju solidarno.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Unaprijed određeni iznos naknade štete
Članak 108.

(1) Ako bi utvrđivanje visine štete uzrokovalo nerazmjerne troškove, može se unaprijed zaodređene štetne radnje predvidjeti iznos naknade štete.
(2) Štetne radnje i naknade iz stavka 1. ovoga članka mogu se predvidjeti kolektivnim
ugovorom ili pravilnikom o radu.
(3) Ako je šteta uzrokovana štetnom radnjom iz stavka 2. ovoga članka veća od utvrđenog
iznosa naknade, poslodavac može zahtijevati naknadu u visini stvarno pretrpljene i utvrđene
štete.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Regresna odgovornost radnikaČlanak 109.
Radnik koji na radu ili u vezi s radom, namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje štetu
trećoj osobi, a štetu je naknadio poslodavac, dužan je poslodavcu naknaditi iznos naknade
isplaćene trećoj osobi.
Smanjenje ili oslobođenje radnika od dužnosti naknade štete
Članak 110.
Kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu mogu se utvrditi uvjeti inačin smanjenja ili oslobađanja radnika od dužnosti naknade štete.
Odgovornost poslodavca za štetu uzrokovanu radnikuČlanak 111.
(1) Ako radnik pretrpi štetu na radu ili u vezi s radom, poslodavac je dužan radniku naknaditištetu po općim propisima obveznog prava.
(2) Pravo na naknadu štete iz stavka 1. ovoga članka odnosi se i na štetu koju je poslodavac
uzrokovao radniku povredom njegovih prava iz radnog odnosa.
Vidi: Zakon o zaštiti na radu
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda

15. PRESTANAK UGOVORA O RADU
Načini prestanka ugovora o raduČlanak 112. (NN 151/22)
Ugovor o radu prestaje:
1. smrću radnika
2. smrću poslodavca fizičke osobe
3. smrću poslodavca obrtnika, ako u skladu s posebnim propisom nije došlo do prijenosaobrta
4. prestankom obrta po sili zakona u skladu s posebnim propisom
5. istekom vremena na koje je sklopljen ugovor o radu na određeno vrijeme

6. kada radnik navrši 65 godina života i 15 godina mirovinskog staža, osim ako se poslodavac
i radnik drukčije ne dogovore
7. sporazumom radnika i poslodavca
8. danom dostave obavijesti poslodavcu o pravomoćnosti rješenja o priznanju prava na
invalidsku mirovinu zbog potpunog gubitka radne sposobnosti
9. otkazom
10. odlukom nadležnog suda.
(2) Ako ugovor o radu nije prestao u postupku likvidacije ili prestanka društva po skraćenom
postupku bez likvidacije u skladu s propisom o trgovačkim društvima, ugovor o radu prestaje
najkasnije brisanjem društva iz sudskog registra.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Oblik sporazuma o prestanku ugovora o raduČlanak 113.
Sporazum o prestanku ugovora o radu mora biti zaključen u pisanom obliku.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda
Otkaz ugovora o raduČlanak 114.
Poslodavac i radnik mogu otkazati ugovor o radu.
Redoviti otkaz ugovora o raduČlanak 115.
(1) Poslodavac može otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni otkazni rok (redoviti
otkaz), ako za to ima opravdani razlog, u slučaju:1) ako prestane potreba za obavljanjem određenog posla zbog gospodarskih, tehnoloških iliorganizacijskih razloga (poslovno uvjetovani otkaz)
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda2) ako radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa zbogodređenih trajnih osobina ili sposobnosti (osobno uvjetovani otkaz)
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda3) ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika)
ili
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Pre
suda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda4) ako radnik nije zadovoljio na probnom radu (otkaz zbog nezadovoljavanja na probnomradu).

(2) Pri odlučivanju o poslovno uvjetovanom otkazu, poslodavac mora voditi računa o trajanju
radnog odnosa, starosti i obvezama uzdržavanja koje terete radnika.
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje
(3) Odredbe stavka 2. ovoga članka ne primjenjuju se na otkaz ako poslodavac zapošljava
manje od dvadeset radnika.
(4) Radnik može otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni otkazni rok, ne navodeći za
to razlog.
(5) Poslodavac koji je poslovno uvjetovanim otkazom otkazao radniku, ne smije šest mjeseci
od dana dostave odluke o otkazu ugovora o radu radniku, na istim poslovima zaposliti
drugog radnika.
(6) Ako u roku iz stavka 5. ovoga članka nastane potreba zapošljavanja zbog obavljanja istih
poslova, poslodavac je dužan ponuditi sklapanje ugovora o radu radniku kojem je otkazao iz
poslovno uvjetovanih razloga.
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Pr
esuda
Izvanredni otkaz ugovora o raduČlanak 116.
(1) Poslodavac i radnik imaju opravdani razlog za otkaz ugovora o radu sklopljenog na
neodređeno ili određeno vrijeme, bez obveze poštivanja propisanog ili ugovorenog
otkaznoga roka (izvanredni otkaz), ako zbog osobito teške povrede obveze iz radnog odnosa
ili neke druge osobito važne činjenice, uz uvažavanje svih okolnosti i interesa obiju ugovornih
stranaka, nastavak radnog odnosa nije moguć.
(2) Ugovor o radu može se izvanredno otkazati samo u roku od petnaest dana od dana
saznanja za činjenicu na kojoj se izvanredni otkaz temelji.
(3) Stranka ugovora o radu koja, u slučaju iz stavka 1. ovoga članka, izvanredno otkaže
ugovor o radu, ima pravo od stranke koja je kriva za otkaz tražiti naknadu štete zbog
neizvršenja ugovorom o radu preuzetih obveza.
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Pr
esuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Pr
esuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda,, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Neopravdani razlozi za otkazČlanak 117.

(1) Privremena nenazočnost na radu zbog bolesti ili ozljede nije opravdani razlog za otkaz
ugovora o radu.
(2) Podnošenje žalbe ili tužbe, odnosno sudjelovanje u postupku protiv poslodavca zbog
povrede zakona, drugog propisa, kolektivnog ugovora ili pravilnika o radu, odnosno
obraćanje radnika nadležnim tijelima državne vlasti, ne predstavlja opravdani razlog za otkaz
ugovora o radu.
(3) Obraćanje radnika zbog opravdane sumnje na korupciju ili u dobroj vjeri podnošenje
prijave o toj sumnji odgovornim osobama ili nadležnim tijelima državne vlasti, ne predstavlja
opravdani razlog za otkaz ugovora o radu.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda.
Članak 118. (NN 151/22)
Brisan.
Postupak prije otkazivanjaČlanak 119.
(1) Prije redovitog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem radnika, poslodavac je dužan
radnika pisano upozoriti na obvezu iz radnog odnosa i ukazati mu na mogućnost otkaza u
slučaju nastavka povrede te obveze, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano
očekivati od poslodavca da to učini.
(2) Prije redovitog ili izvanrednog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem radnika, poslodavac
je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu, osim ako postoje okolnosti zbog kojihnije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda
Oblik, obrazloženje i dostava otkazaČlanak 120.
(1) Otkaz mora biti u pisanom obliku.
(2) Poslodavac mora u pisanom obliku obrazložiti otkaz.
(3) Otkaz se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Otkazni rokČlanak 121. (NN 151/22)(1) Otkazni rok počinje teći od dana dostave otkaza ugovora o radu.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, otkazni rok radniku koji je u vrijeme dostave odluke ootkazu privremeno nesposoban za rad počinje teći od dana prestanka njegove privremene
nesposobnosti za rad.
(3) Otkazni rok ne teče za vrijeme:

1. trudnoće
2. korištenja rodiljnog, roditeljskog, posvojiteljskog i očinskog dopusta ili dopusta koji je posadržaju i načinu korištenja istovjetan pravu na očinski dopust, rada s polovicom punog
radnog vremena, rada s polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta,
dopusta trudne radnice, dopusta radnice koja je rodila ili radnice koja doji dijete te dopusta
ili rada s polovicom punog radnog vremena radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u
razvoju u skladu s propisom o rodiljnim i roditeljskim potporama
3. privremene nesposobnosti za rad tijekom liječenja ili oporavka od ozljede na radu ili
profesionalne bolesti
4. vršenja dužnosti i prava državljana u obrani.
(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, otkazni rok teče u slučaju prestanka ugovora o radu
radnika tijekom provedbe postupka likvidacije te postupka radi prestanka društva po
skraćenom postupku bez likvidacije u skladu s propisom o trgovačkim društvima.
(5) Otkazni rok ne teče za vrijeme privremene nesposobnosti za rad.
(6) Iznimno od stavka 5. ovoga članka, otkazni rok teče za vrijeme razdoblja privremene
nesposobnost za rad radnika kojem je poslodavac prije početka toga razdoblja otkazao
ugovor o radu i tom odlukom radnika u otkaznom roku oslobodio obveze rada, osim ako
kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu nije drukčije uređeno.
(7) Otkazni rok teče za vrijeme godišnjeg odmora i plaćenog dopusta.
(8) Ako je došlo do prekida tijeka otkaznog roka zbog privremene nesposobnosti za radradnika kojeg poslodavac nije oslobodio od obveze rada, radni odnos tom radniku prestaje
najkasnije istekom šest mjeseci od dana početka tijeka otkaznoga roka.
Najmanje trajanje otkaznog rokaČlanak 122. (NN 151/22)(1) U slučaju redovitog otkaza otkazni rok je najmanje:
1) dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno
manje od jedne godine2) mjesec dana, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno
jednu godinu
3) mjesec dana i dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo
neprekidno dvije godine4) dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno pet
godina5) dva mjeseca i dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo
neprekidno deset godina
6) tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno
dvadeset godina.
(2) Otkazni rok iz stavka 1. ovoga članka radniku koji je kod poslodavca proveo u radnom
odnosu neprekidno dvadeset godina, povećava se za dva tjedna ako je radnik navršio
pedeset godina života, a za mjesec dana ako je navršio pedeset pet godina života.

(3) Radniku kojem se ugovor o radu otkazuje zbog povrede obveze iz radnog odnosa (otkaz
uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice otkaznih
rokova utvrđenih u stavcima 1. i 2. ovoga članka.
(4) Radniku koji je tijekom otkaznog roka oslobođen obveze rada, poslodavac je dužan
isplatiti naknadu plaće i priznati sva ostala prava kao da je radio do isteka otkaznoga roka.
(5) Za vrijeme otkaznoga roka radnik ima pravo uz naknadu plaće biti odsutan s radanajmanje četiri sata tjedno radi traženja novog zaposlenja.
(6) Kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu može se odrediti kraći otkazni rok za radnika
nego za poslodavca od roka određenog u stavku 1. ovoga članka, za slučaj kada radnik
otkazuje ugovor o radu.
(7) Ako radnik otkazuje ugovor o radu, otkazni rok ne može biti duži od mjesec dana, ako on
za to ima osobito važan razlog.
(8) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, radnik koji u trenutku otkazivanja ugovora o radu ima
navršenih 65 godina života i 15 godina mirovinskog staža ne ostvaruje pravo na otkazni rok.
Otkaz s ponudom izmijenjenog ugovoraČlanak 123.
(1) Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na otkaz, primjenjuju se i na slučaj kadaposlodavac otkaže ugovor i istodobno predloži radniku sklapanje ugovora o radu pod
izmijenjenim uvjetima (otkaz s ponudom izmijenjenog ugovora).
(2) Ako u slučaju iz stavka 1. ovoga članka radnik prihvati ponudu poslodavca, pridržava
pravo pred nadležnim sudom osporavati dopuštenost takvog otkaza ugovora.
(3) O ponudi za sklapanje ugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima radnik se mora izjasniti
u roku koji odredi poslodavac, a koji ne smije biti kraći od osam dana.
(4) U slučaju otkaza iz stavka 1. ovoga članka, rok iz članka 133. stavka 1. ovoga Zakona teče
od dana kada se radnik izjasnio o odbijanju ponude za sklapanje ugovora o radu pod
izmijenjenim uvjetima ili od dana isteka roka koji je za izjašnjenje o dostavljenoj ponudi
odredio poslodavac, ako se radnik nije izjasnio o primljenoj ponudi ili se izjasnio nakon
isteka ostavljenog roka.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Vraćanje radnika na posao u slučaju nedopuštenog otkazaČlanak 124.
(1) Ako sud utvrdi da otkaz poslodavca nije dopušten i da radni odnos nije prestao, naložit će
vraćanje radnika na posao.
(2) Radnik koji osporava dopuštenost otkaza može tražiti da sud privremeno, do okončanja
spora, naloži njegovo vraćanje na posao.
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Sudski raskid ugovora o raduČlanak 125.
(1) Ako sud utvrdi da otkaz poslodavca nije dopušten, a radniku nije prihvatljivo nastaviti
radni odnos, sud će na zahtjev radnika odrediti dan prestanka radnog odnosa i dosuditi munaknadu štete u iznosu od najmanje tri, a najviše osam propisanih ili ugovorenih mjesečnih
plaća toga radnika, ovisno o trajanju radnoga odnosa, starosti te obvezama uzdržavanja koje
terete radnika.
(2) Odluku iz stavka 1. ovoga članka sud može donijeti i na zahtjev poslodavca, ako postoje
okolnosti koje opravdano upućuju na to da nastavak radnog odnosa, uz uvažavanje svih
okolnosti i interesa obiju ugovornih stranaka, nije moguć.
(3) Poslodavac i radnik mogu zahtjev za prestanak ugovora o radu, na način iz stavaka 1. i 2.
ovoga članka, podnijeti do zaključenja glavne rasprave pred sudom prvog stupnja.
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
OtpremninaČlanak 126. (NN 151/22)(1) Otpremnina je, u smislu ovoga Zakona, novčani iznos koji kao sredstvo osiguravanja
prihoda i ublažavanja štetnih posljedica otkaza ugovora o radu poslodavac isplaćuje radniku
kojem ugovor o radu otkazuje nakon dvije godine neprekidnoga rada.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, otpremninu ne ostvaruje radnik kojem se ugovor oradu otkazuje zbog razloga uvjetovanih ponašanjem te radnik koji u trenutku otkazivanja
ugovora o radu ima najmanje navršenih 65 godina života i 15 godina mirovinskog staža.
(3) Iznos otpremnine određuje se s obzirom na dužinu prethodnog neprekidnog trajanja
radnog odnosa s tim poslodavcem, a ne smije se ugovoriti, odnosno odrediti u iznosu
manjem od jedne trećine prosječne mjesečne plaće koju je radnik ostvario u tri mjeseca prijeprestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada kod toga poslodavca.
(4) Ako zakonom, kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu nijeodređeno drukčije, ukupan iznos otpremnine iz stavka 3. ovoga članka ne može biti veći odšest prosječnih mjesečnih plaća koje je radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora
o radu.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Rješenje
Kolektivni višak radnikaČlanak 127.
(1) Poslodavac kod kojeg bi u razdoblju od devedeset dana mogla prestati potreba za radomnajmanje dvadeset radnika, od kojih bi poslovno uvjetovanim otkazom prestali ugovori oradu najmanje petorice radnika, dužan je pravodobno i na način propisan ovim Zakonom,
savjetovati se s radničkim vijećem radi postizanja sporazuma u svrhu otklanjanja ili
smanjenja potrebe za prestankom rada radnika.

(2) U višak radnika iz stavka 1. ovoga članka ubrajaju se radnici kojima će radni odnos
prestati poslovno uvjetovanim otkazom ugovora o radu i sporazumom poslodavca i radnika
na prijedlog poslodavca.
(3) Poslodavac je dužan, radi provođenja obveze savjetovanja iz stavka 1. ovoga članka,
radničkom vijeću u pisanom obliku dostaviti odgovarajuće podatke o razlozima zbog kojih bi
mogla prestati potreba za radom radnika, broju ukupno zaposlenih radnika, broju, zvanju iposlovima radnika za čijim bi radom mogla prestati potreba, kriterijima izbora takvih
radnika, iznosu i načinu obračuna otpremnina i drugih davanja radnicima te mjerama koje jepoduzeo radi zbrinjavanja viška radnika.
(4) Tijekom postupka savjetovanja s radničkim vijećem, poslodavac je dužan razmotriti iobrazložiti sve mogućnosti i prijedloge koji bi mogli otkloniti namjeravan prestanak potrebeza radom radnika.
(5) O provedenom savjetovanju iz stavka 1. ovoga članka poslodavac je dužan obavijestiti
nadležnu javnu službu zapošljavanja i dostaviti joj podatke iz stavka 3. ovoga članka, podatkeo trajanju savjetovanja s radničkim vijećem, rezultatima i zaključcima provedenog
savjetovanja, te priložiti pisano očitovanje radničkog vijeća, ako mu je ono dostavljeno.
(6) Radničko vijeće može nadležnoj javnoj službi zapošljavanja i poslodavcu uputiti svoje
primjedbe i prijedloge na dostavljenu obavijest iz stavka 5. ovoga članka.
(7) Poslodavac je dužan provesti postupak savjetovanja iz stavka 1. ovoga članka i ako će
nakon provedenog savjetovanja o višku radnika kod toga poslodavca i prestanku potrebe za
njihovim radom odlučivati poslodavac koji nad njima ima vladajući utjecaj u skladu s
posebnim propisom.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Otkazivanje ugovora o radu u postupku kolektivnog viška radnikaČlanak 128.
(1) Radnicima koji su utvrđeni viškom, radni odnos ne smije prestati tijekom razdoblja od
trideset dana od dana dostave obavijesti iz članka 127. stavka 5. ovoga Zakona nadležnoj
javnoj službi zapošljavanja.
(2) Nadležna javna služba zapošljavanja može, najkasnije posljednjeg dana roka iz stavka 1.
ovoga članka, poslodavcu pisano naložiti odgodu provođenja otkazivanja svim ili pojedinim
radnicima koji su utvrđeni viškom za još najduže trideset dana, ako tijekom produženog rokamože osigurati nastavak radnog odnosa radnika.
SUDSKA PRAKSA: PresudaČlanak 129. (NN 151/22)
Brisan.
Izdavanje potvrde o zaposlenju i vraćanje ispravaČlanak 130.
(1) Poslodavac je dužan u roku od osam dana na zahtjev radnika izdati potvrdu o vrsti
poslova koje obavlja i trajanju radnog odnosa.

(2) Poslodavac je dužan u roku od petnaest dana od dana prestanka radnog odnosa radniku
vratiti sve njegove isprave i primjerak odjave s obveznoga mirovinskog i zdravstvenog
osiguranja te mu izdati potvrdu o vrsti poslova koje je obavljao i trajanju radnog odnosa.
(3) Poslodavac u potvrdi iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ne smije naznačiti ništa što bi radnikuotežalo sklapanje novog ugovora o radu.

16. OSTVARIVANJE PRAVA I OBVEZA IZ RADNOG ODNOSA
Odlučivanje o pravima i obvezama iz radnog odnosaČlanak 131.
(1) Poslodavac koji je fizička osoba, može pisanom punomoći ovlastiti drugu poslovno
sposobnu punoljetnu osobu, da ga zastupa u ostvarivanju prava i obveza iz radnog odnosa ili
u vezi s radnim odnosom.
(2) Ako je poslodavac pravna osoba, ovlaštenja iz stavka 1. ovoga članka ima osoba ili organza to ovlašten statutom, društvenim ugovorom, izjavom o osnivanju ili drugim pravilima
pravne osobe.
(3) Osoba ili organ iz stavka 2. ovoga članka može svoja ovlaštenja pisanom punomoći
prenijeti na drugu poslovno sposobnu punoljetnu osobu.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje
Dostava odluke o pravima i obvezama iz radnog odnosaČlanak 132. (NN 151/22)(1) Dostava odluka o otkazu ugovora o radu, odluka donesenih u postupcima iz članka 133.
ovoga Zakona te dostava potvrda, isprava, akata i drugih pismena koje poslodavac upućuje
radniku može se urediti kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između radničkog
vijeća i poslodavca ili pravilnikom o radu.
(2) Ako dostava odluka o otkazu ugovora o radu te odluka donesenih u postupcima iz članka
133. ovoga Zakona nije uređena na način iz stavka 1. ovoga članka, primjenjuju se na
odgovarajući način odredbe o dostavi iz propisa kojim je uređen parnični postupak.
(3) Dostavu potvrda, isprava, akata i drugih pismena koje poslodavac upućuje radniku, akonije uređena na način iz stavka 1. ovoga članka, poslodavac može izvršiti u pisanom obliku,
odnosno u elektroničkom obliku, pod uvjetom da su dostupni radniku, da se mogu ispisati i
pohraniti te da poslodavac zadrži dokaz da ih je radniku dostavio odnosno da ih je radnik
primio.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje, Rješenje, Rješenje, Presuda
Sudska zaštita prava iz radnog odnosaČlanak 133. (NN 151/22)(1) Radnik koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može uroku od petnaest dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno odsaznanja za povredu prava zahtijevati od poslodavca ostvarenje toga prava.
(2) Ako poslodavac u roku od petnaest dana od dostave zahtjeva radnika iz stavka 1. ovoga
članka ne udovolji tom zahtjevu, radnik može u daljnjem roku od petnaest dana zahtijevati
zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom.

(3) Zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom ne može zahtijevati radnik koji
prethodno poslodavcu nije podnio zahtjev iz stavka 1. ovoga članka, osim u slučaju zahtjeva
radnika za naknadom štete ili drugog novčanog potraživanja iz radnog odnosa.
(4) Ako je zakonom, drugim propisom, kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu
predviđen postupak mirnoga rješavanja nastaloga spora, rok od petnaest dana za
podnošenje tužbe sudu teče od dana okončanja toga postupka.
(5) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na postupak zaštite dostojanstva radnika izčlanka 134. ovoga Zakona.
(6) Ako ovim ili drugim zakonom nije drukčije određeno, nadležan sud, u smislu odredbi
ovoga Zakona, je sud nadležan za radne sporove.
(7) Radnik ne smije biti doveden u nepovoljniji položaj zbog podnošenja zahtjeva za
ostvarivanje prava radnika propisanih ovim Zakonom, drugim zakonom ili propisom,kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca,
pravilnikom o radu ili ugovorom o radu, zbog korištenja tih prava, odnosno zbog podnošenja
zahtjeva i sudjelovanja u postupku za zaštitu prava toga radnika.
SUDSKAPRAKSA: Rješenje, Rješenje, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Rješenje, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Rješenje, Rješenje, Rješe
nje, Presuda, Presuda, Rješenje, Rješenje, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Zaštita dostojanstva radnikaČlanak 134. (NN 151/22)(1) Postupak i mjere zaštite dostojanstva radnika od uznemiravanja i spolnog uznemiravanjauređuju se posebnim zakonom, kolektivnim ugovorom, sporazumom sklopljenim između
radničkog vijeća i poslodavca ili pravilnikom o radu.
(2) Poslodavac koji zapošljava najmanje 20 radnika dužan je, uz prethodnu pisanu suglasnost
osobe za koju predlaže imenovanje, imenovati jednu osobu, a poslodavac koji zapošljava
više od 75 radnika dužan je imenovati dvije osobe različitog spola koje su osim njega
ovlaštene primati i rješavati pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva radnika.
(3) Osobe iz stavka 2. ovoga članka mogu biti radnici ili osobe koje nisu u radnom odnosu
kod poslodavca.
(4) Poslodavac je dužan, u roku od osam dana od dana imenovanja osobe iz stavka 2. ovoga
članka, o imenovanju obavijestiti radnike.
(5) Poslodavac ili osoba iz stavka 2. ovoga članka dužna je, u roku utvrđenom kolektivnim
ugovorom, sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca ili pravilnikom oradu, a najkasnije u roku od osam dana od dostave pritužbe, ispitati pritužbu i poduzeti sve
potrebne mjere primjerene pojedinom slučaju radi sprječavanja nastavka uznemiravanja ili
spolnog uznemiravanja, ako utvrdi da ono postoji.
(6) Ako poslodavac u roku iz stavka 3. ovoga članka ne poduzme mjere za sprječavanjeuznemiravanja ili spolnog uznemiravanja ili ako su mjere koje je poduzeo očito
neprimjerene, radnik koji je uznemiravan ili spolno uznemiravan ima pravo prekinuti rad dok
mu se ne osigura zaštita, pod uvjetom da je u daljnjem roku od osam dana zatražio zaštitu
pred nadležnim sudom.

(7) Ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati da će poslodavac zaštititi
dostojanstvo radnika, radnik nije dužan dostaviti pritužbu poslodavcu i ima pravo prekinutirad, pod uvjetom da je zatražio zaštitu pred nadležnim sudom i o tome obavijestio
poslodavca u roku od osam dana od dana prekida rada.
(8) Za vrijeme prekida rada iz stavaka 4. i 5. ovoga članka, radnik ima pravo na naknadu plaće
u iznosu plaće koju bi ostvario da je radio.
(9) Ako je pravomoćnom sudskom odlukom utvrđeno da nije povrijeđeno dostojanstvo
radnika, poslodavac može zahtijevati povrat isplaćene naknade iz stavka 6. ovoga članka.
(10) Svi podaci utvrđeni u postupku zaštite dostojanstva radnika su tajni.
(11) Ponašanje radnika koje predstavlja uznemiravanje ili spolno uznemiravanje predstavlja
povredu obveze iz radnog odnosa.
(12) Protivljenje radnika postupanju koje predstavlja uznemiravanje ili spolno uznemiravanje
ne predstavlja povredu obveze iz radnog odnosa niti smije biti razlog za diskriminaciju.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda
Teret dokazivanja u radnim sporovimaČlanak 135. (NN 151/22)(1) U slučaju spora iz radnog odnosa, teret dokazivanja je na osobi koja smatra da joj je nekopravo iz radnog odnosa povrijeđeno, odnosno koja pokreće spor, ako ovim ili drugim
zakonom nije drukčije uređeno.
(2) U slučaju spora oko stavljanja radnika u nepovoljniji položaj od drugih radnika radi
obraćanja radnika zbog opravdane sumnje na korupciju ili u dobroj vjeri podnošenja prijaveo toj sumnji odgovornim osobama ili nadležnim tijelima državne vlasti, a što je dovelo do
povrede nekog od prava radnika iz radnog odnosa, ako radnik učini vjerojatnim da je
stavljen u nepovoljniji položaj i da mu je povrijeđeno neko od njegovih prava iz radnog
odnosa, teret dokazivanja prelazi na poslodavca koji mora dokazati da radnika nije stavio u
nepovoljniji položaj od drugih radnika, odnosno da mu nije povrijedio pravo iz radnog
odnosa.
(3) U slučaju spora zbog otkaza ugovora o radu, teret dokazivanja postojanja opravdanog
razloga za otkaz ugovora o radu je na poslodavcu ako je ugovor o radu otkazao poslodavac,
a na radniku samo ako je on ugovor o radu otkazao izvanrednim otkazom ugovora o radu.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda(4) U slučaju spora u vezi s radnim vremenom, ako poslodavac ne vodi evidenciju iz članka 5.
stavka 1. ovoga Zakona na propisani način, teret dokazivanja radnog vremena je na
poslodavcu.
(5) U slučaju spora o stavljanju u nepovoljniji položaj radnika koji je podnio zahtjev za
ostvarivanje rodiljnih i roditeljskih prava u skladu s propisom o rodiljnim i roditeljskim
potporama ili prava vezana za pružanje osobne skrbi na temelju ovoga Zakona, a što je
dovelo do povrede nekog od prava radnika iz radnog odnosa, ako radnik učini vjerojatnim daje stavljen u nepovoljniji položaj zbog tih razloga, teret dokazivanja prelazi na poslodavca koji
mora dokazati da radnika nije stavio u nepovoljniji položaj zbog tih razloga odnosno da mu
nije povrijedio pravo iz radnog odnosa.

(6) U slučaju spora o postojanju dogovora za rad na izdvojenom mjestu rada iz članka 17.
stavka 6. ovoga Zakona, teret dokazivanja o takvom dogovoru je na poslodavcu.
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, P
resuda, Presuda
Arbitraža i mirenjeČlanak 136.
(1) Rješavanje radnog spora ugovorne strane mogu sporazumno povjeriti arbitraži, odnosno
mirenju.
(2) Kolektivnim ugovorom može se urediti sastav, postupak i druga pitanja važna za radarbitraže, odnosno mirenja.
Prenošenje ugovora na novog poslodavcaČlanak 137.
(1) Ako se statusnom promjenom ili pravnim poslom na novog poslodavca prenese
poduzeće, dio poduzeća, gospodarska djelatnost ili dio gospodarske djelatnosti, a kojizadržava svoju gospodarsku cjelovitost, na novog se poslodavca prenose svi ugovori o radu
radnika koji rade u poduzeću ili dijelu poduzeća koji je predmet prenošenja, odnosno koji su
vezani za obavljanje gospodarske djelatnosti ili dijela gospodarske djelatnosti koja je
predmet prenošenja.
(2) Radnik čiji je ugovor o radu prenesen na način iz stavka 1. ovoga članka zadržava sva
prava iz radnog odnosa koja je stekao do dana prenošenja ugovora o radu.
(3) Poslodavac na kojeg se prenose ugovori o radu na način propisan stavkom 1. ovoga
članka preuzima s danom prenošenja u neizmijenjenom obliku i opsegu sva prava i obveze iz
prenesenog ugovora o radu.
(4) Poslodavac koji na novog poslodavca prenosi poduzeće, dio poduzeća, obavljanje
gospodarske djelatnosti ili dijela gospodarske djelatnosti dužan je novog poslodavca,
potpuno i istinito, pisano izvijestiti o pravima radnika čiji se ugovori o radu prenose.
(5) Propust poslodavca da novog poslodavca pisano izvijesti o pravima radnika čiji se ugovori
prenose ne utječe na ostvarivanje prava radnika čiji su ugovori o radu preneseni na novog
poslodavca.
(6) Poslodavac je dužan o prijenosu poduzeća, dijela poduzeća, gospodarske djelatnosti ili
dijela gospodarske djelatnosti na novog poslodavca, pravodobno, prije dana prijenosa,
pisano obavijestiti radničko vijeće i sve radnike koji su prijenosom obuhvaćeni.
(7) U obavijesti iz stavka 6. ovoga članka moraju biti navedeni podaci o:1) danu prenošenja ugovora o radu
2) razlozima prenošenja ugovora o radu
3) utjecaju prenošenja ugovora o radu na pravni, gospodarski ili socijalni položaj radnika
4) mjerama predviđenim u vezi s radnicima čiji se ugovori prenose.

(8) Ugovori o radu iz stavka 1. ovoga članka prenose se na novog poslodavca s danom
nastupa pravnih posljedica prijenosa, u skladu s propisima koji reguliraju pravni posao na
temelju kojega se vrši prijenos poduzeća, dijela poduzeća, obavljanja gospodarske
djelatnosti ili dijela gospodarske djelatnosti.
(9) Ako se prijenos poduzeća, dijela poduzeća, obavljanja gospodarske djelatnosti ili dijela
gospodarske djelatnosti obavlja u stečajnom postupku ili postupku sanacije, prava koja se
prenose na novog poslodavca mogu se umanjiti u skladu s posebnim propisom, sklopljenim
kolektivnim ugovorom, odnosno sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i
poslodavca.
(10) Ako je u poduzeću, dijelu poduzeća, gospodarskoj djelatnosti ili dijelu gospodarske
djelatnosti koje je preneseno i koje je zadržalo svoju samostalnost utemeljeno radničko
vijeće, ono nastavlja s radom, a najduže do isteka mandata na koji je izabrano.
(11) Ako poduzeće, dio poduzeća, gospodarska djelatnost ili dio gospodarske djelatnosti koje
je preneseno ne zadržava svoju samostalnost i nastavak rada radničkog vijeća nije moguć,
radnici čiji se ugovori prenose zadržavaju pravo na zastupljenost sve dok se ne stvore uvjeti
za izbor novog radničkog vijeća, odnosno do isteka mandata njihova dotadašnjeg
predstavnika.
(12) Ako je u poduzeću, dijelu poduzeća, u vezi s obavljanjem gospodarske djelatnosti ili
dijela gospodarske djelatnosti koje je preneseno, sklopljen kolektivni ugovor, na radnike se
do sklapanja novog kolektivnog ugovora, a najduže godinu dana, nastavlja primjenjivati
kolektivni ugovor koji se na njih primjenjivao prije promjene poslodavca.
(13) Ako se poduzeće, dio poduzeća, gospodarska djelatnost ili dio gospodarske djelatnosti
prenosi na novog poslodavca, novi poslodavac solidarno s poslodavcem koji prenosi
poduzeće, dio poduzeća, obavljanje gospodarske djelatnosti ili dijela gospodarske
djelatnosti, odgovara za obveze prema radnicima nastale do dana prenošenja poduzeća,
dijela poduzeća, obavljanja gospodarske djelatnosti ili dijela gospodarske djelatnosti.
(14) Odredbe stavaka 1. do 10. ovoga članka na odgovarajući način primjenjuju se i na
ustanove i druge pravne osobe.
(15) Osobu koja prenošenjem poduzeća, dijela poduzeća, gospodarske djelatnosti ili dijela
gospodarske djelatnosti ili na drugi način zlonamjerno izbjegava ispuniti svoje obveze prema
radniku, nadležni će sud na zahtjev radnika obvezati na ispunjenje njezinih obveza i u slučaju
da ugovor o radu nije sklopljen s tom osobom.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda
Pretpostavka suglasnosti s odlukom poslodavcaČlanak 138.
(1) Ako je poslodavac zatražio suglasnost radničkog vijeća ili sindikata za svoju odluku,
njihova je dužnost, u roku osam dana od dostave zahtjeva poslodavca, očitovati se o davanju
ili uskrati te suglasnosti, ako ovim Zakonom za pojedini slučaj nije drukčije određeno.
(2) Ako u roku iz stavka 1. ovoga članka radničko vijeće ili sindikat ne dostavi poslodavcu
svoje očitovanje o davanju ili uskrati suglasnosti, smatra se da su suglasni s odlukom
poslodavca.
Zastara potraživanja iz radnog odnosaČlanak 139.
Ako ovim ili drugim zakonom nije drukčije određeno, potraživanja iz radnog odnosa
zastarijevaju za pet godina.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda

GLAVA III. SUDJELOVANJE RADNIKA U ODLUČIVANJU
1. RADNIČKO VIJEĆE
Pravo na sudjelovanje u odlučivanju
Članak 140.
Radnici zaposleni kod poslodavca koji zapošljava najmanje dvadeset radnika, osim radnika
zaposlenih u tijelima državne uprave, imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima uvezi s njihovim gospodarskim i socijalnim pravima i interesima na način i pod uvjetima
propisanim ovim Zakonom.
Pravo na izbor radničkog vijeća
Članak 141.
(1) Radnici imaju pravo na slobodnim i neposrednim izborima, tajnim glasovanjem, izabrati
jednog ili više svojih predstavnika (u daljnjem tekstu: radničko vijeće) koji će ih zastupati kod
poslodavca u zaštiti i promicanju njihovih prava i interesa.
(2) Postupak utemeljenja radničkog vijeća pokreće se na prijedlog sindikata ili najmanje
dvadeset posto radnika zaposlenih kod određenog poslodavca.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje, Presuda
Broj članova radničkog vijeća
Članak 142.
(1) Broj članova radničkog vijeća utvrđuje se prema broju radnika zaposlenih kod određenog
poslodavca, i to:1) do sedamdeset pet radnika, jedan predstavnik
2) od sedamdeset šest do dvjesto pedeset radnika, tri predstavnika
3) od dvjesto pedeset jedan do petsto radnika, pet predstavnika
4) od petsto jedan do sedamsto pedeset radnika, sedam predstavnika
5) od sedamsto pedeset jedan do tisuću radnika, devet predstavnika.
(2) Za svakih sljedećih započetih tisuću radnika povećava se broj članova radničkog vijeća za
dva.
(3) Pri predlaganju članova radničkog vijeća potrebno je voditi računa o ravnomjernoj
zastupljenosti svih organizacijskih jedinica i skupina zaposlenih radnika (po spolu, dobi,
stručnoj spremi, poslovima na kojima rade i slično).

Glavno radničko vijećeČlanak 143.
(1) Ako je poslovanje poslodavca organizirano u više organizacijskih jedinica, radnici mogu
izabrati jedno radničko vijeće na razini svih organizacijskih jedinica ili mogu izabrati radnička
vijeća u svakoj pojedinoj organizacijskoj jedinici.
(2) Ako su nakon utemeljenja radničkih vijeća u pojedinim organizacijskim jedinicama
provedeni izbori i utemeljeno je radničko vijeće na razini poslodavca, danom utemeljenja
toga radničkoga vijeća utemeljenim radničkim vijećima u pojedinim organizacijskim
jedinicama prestaje mandat.
(3) Kada radnici utemelje radničko vijeće u pojedinoj organizacijskoj jedinici, Glavno radničko
vijeće može se organizirati samo ako su radnička vijeća utemeljena u svim organizacijskim
jedinicama, i to na način da takvo radničko vijeće bude sastavljeno od predstavnika radničkih
vijeća svih organizacijskih jedinica.
(4) Sporazumom između poslodavca i radničkih vijeća uređuje se sastav, ovlaštenja i druga
pitanja važna za rad Glavnog radničkog vijeća.
Izborno razdobljeČlanak 144.
(1) Radničko vijeće bira se na izborno razdoblje od četiri godine od dana objave konačnoutvrđenih rezultata izbora.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, izborno razdoblje može biti kraće ako je izbor za
radničko vijeće proveden zbog poništenja prethodnih izbora ili raspuštanja radničkog vijeća
tijekom trajanja mandata, te će trajati do isteka izbornog razdoblja radničkog vijeća koje jeraspušteno, odnosno koje je izabrano na poništenim izborima.
(3) Kada tijekom izbornog razdoblja radničkog vijeća dođe do promjene u članstvu, mandat
novog člana radničkog vijeća trajat će do završetka mandata radničkog vijeća.
(4) Redoviti izbori se u pravilu održavaju u razdoblju od 1. ožujka do 31. svibnja.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje
Biračko pravoČlanak 145.
(1) Pravo birati i biti birani imaju svi radnici zaposleni kod određenoga poslodavca.
(2) Pravo birati i biti birani nemaju članovi upravnih i nadzornih organa poslodavca i članovi
njihovih obitelji te radnici iz članka 131. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona.
(3) Članovima obitelji u smislu stavka 2. ovoga članka smatraju se članovi uže obitelji izčlanka 86. stavka 3. ovoga Zakona.
(4) Odredba stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na predstavnike radnika u organima
poslodavca.
(5) Izborni odbor utvrđuje listu radnika koji imaju biračko pravo.
Liste kandidataČlanak 146.

(1) Liste kandidata za izbor predstavnika radnika mogu predložiti sindikati koji imaju svoječlanove zaposlene kod određenoga poslodavca ili skupina radnika koju podržava najmanje
dvadeset posto radnika zaposlenih kod određenoga poslodavca.
(2) Svaka lista kandidata mora imati onoliki broj kandidata i zamjenika koliko se predstavnika
radnika bira.
(3) Ministar pravilnikom propisuje postupak izbora radničkih vijeća, obveznike, rokove i način
dostave podataka o izabranim radničkim vijećima.
50. Pravilnik o postupku izbora radničkog vijeća - PROČIŠĆENI TEKSTSUDSKA PRAKSA: Rješenje
Utvrđivanje rezultata izboraČlanak 147.
(1) Ako se bira jedan predstavnik, izabran je onaj kandidat koji je dobio najveći broj glasova
radnika koji su glasovali.
(2) Ako u slučaju iz stavka 1. ovoga članka, dva ili više kandidata dobiju isti broj glasova,
izabran je kandidat koji je duže neprekidno zaposlen kod poslodavca.
(3) Ako se biraju tri ili više predstavnika, broj predstavnika koji je izabran sa svake listeutvrđuje se tako da se ukupan broj glasova koje je dobila svaka lista (biračka masa liste) dijeli
s brojevima od jedan do, zaključno, broja predstavnika koji se bira; svi tako dobiveni rezultati
redaju se od najvećeg do najmanjeg, a rezultat koji po redu odgovara broju predstavnika koji
se bira je zajednički djelitelj; svaka lista dobit će onoliko predstavničkih mjesta koliko puta
ukupan broj njezinih dobivenih glasova (biračka masa liste) sadrži cijeli broj zajedničkog
djelitelja; ako su glasovi tako podijeljeni da se ne može utvrditi koja bi između dviju ili višelista dobila koje predstavničko mjesto, ono će pripasti onoj listi koja je dobila više glasova.
(4) Lista koja na izborima dobije manje od pet posto glasova radnika koji su glasovali nesudjeluje u diobi predstavničkih mjesta.
(5) U slučaju iz stavka 3. ovoga članka, sa svake liste izabrani su kandidati od rednoga broja
jedan pa do rednoga broja koji odgovara broju predstavničkih mjesta koja je određena lista
dobila.
(6) Zamjenici predstavnika sa svake liste su kandidati koji nisu izabrani, po redu od prvoga
neizabranoga pa najviše do broja koliko je određena lista dobila predstavničkih mjesta, anakon što se iscrpi lista kandidata, zamjenici su osobe s liste zamjenika kandidata.
(7) Podatke o provedenim izborima izborni odbor dostavlja poslodavcu i sindikatima koji su
podnijeli listu kandidata.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje
Temeljna ovlaštenja radničkog vijeća
Članak 148.
(1) Radničko vijeće štiti i promiče interese radnika zaposlenih kod određenog poslodavca,
savjetovanjem, suodlučivanjem ili pregovorima s poslodavcem ili od njega opunomoćenom
osobom, o pitanjima važnima za položaj radnika.

(2) Radničko vijeće pazi na poštivanje ovoga Zakona, pravilnika o radu, kolektivnih ugovora tedrugih propisa.
(3) Radničko vijeće pazi ispunjava li poslodavac uredno i točno obveze obračunavanja i
uplaćivanja doprinosa u skladu s posebnim propisom, te u tu svrhu ima pravo uvida uodgovarajuću dokumentaciju.
(4) Radničko vijeće ne smije sudjelovati u pripremanju ili ostvarenju štrajka, isključenja s rada
ili druge industrijske akcije, niti se smije na bilo koji način miješati u kolektivni radni spor kojimože dovesti do takve akcije.
Obveza obavješćivanjaČlanak 149. (NN 151/22)(1) Poslodavac je dužan najmanje svaka tri mjeseca obavijestiti radničko vijeće o:1) stanju, rezultatima poslovanja te organizaciji rada
2) očekivanom razvoju poslovnih aktivnosti i njihovu utjecaju na gospodarski i socijalnipoložaj radnika
3) kretanju i promjenama u plaćama
4) opsegu i razlozima uvođenja prekovremenog rada5) broju i vrsti radnika koji su kod njega zaposleni, strukturi zaposlenosti (broj radnika
zaposlenih na određeno vrijeme, na izdvojenom mjestu rada, na daljinu, putem agencije za
privremeno zapošljavanje, koji su privremeno ustupljeni u s njim povezano društvo,odnosno koji su kod njega privremeno ustupljeni iz s njim povezanog društva, broju noćnih
radnika), strukturi zaposlenosti po spolu te o razvoju i politici zapošljavanja6) broju i vrsti radnika koji su prije početka rada kod drugog poslodavca obavijestili matičnog
poslodavca o sklopljenom ugovoru o dodatnom radu s drugim poslodavcem7) zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu i mjerama za poboljšanje uvjeta rada8) rezultatima provedenih inspekcijskih nadzora u području rada i zaštite na radu
9) drugim pitanjima osobito važnim za gospodarski i socijalni položaj radnika.
(2) O pitanjima iz stavka 1. ovoga članka poslodavac je dužan obavijestiti radničko vijeće uvrijeme, u sadržaju i na način koji omogućuju članovima radničkog vijeća da izvrše procjenu
mogućeg utjecaja te da se pripreme za savjetovanje s poslodavcem.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Obveza savjetovanja prije donošenja odlukeČlanak 150. (NN 151/22)(1) Prije donošenja odluke važne za položaj radnika, poslodavac se mora savjetovati s
radničkim vijećem o namjeravanoj odluci te mora radničkom vijeću dostaviti podatke važne
za donošenje odluke i sagledavanje njezina utjecaja na položaj radnika.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, poslodavac je radničkom vijeću na njegov zahtjev, prijekonačnog očitovanja o namjeravanoj odluci poslodavca, dužan omogućiti održavanje
sastanka radi dodatnih odgovora i obrazloženja na njihovo izneseno mišljenje.
(3) Važnim odlukama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se osobito odluke o:1) donošenju pravilnika o radu
2) planu te razvoju i politici zapošljavanja i otkazu
3) prijenosu poduzeća, dijela poduzeća, gospodarske djelatnosti ili dijela gospodarske
djelatnosti, kao i ugovora o radu radnika na novog poslodavca te o utjecaju takvog prijenosana radnike koji su prijenosom obuhvaćeni
4) mjerama u vezi sa zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu
5) uvođenju nove tehnologije te promjena u organizaciji i načinu rada
6) planu godišnjih odmora7) rasporedu radnog vremena8) noćnom radu
9) naknadama za izume i tehničko unapređenje
10) kolektivnom višku radnika iz članka 127. ovoga Zakona te sve druge odluke za koje jeovim Zakonom ili kolektivnim ugovorom propisano sudjelovanje radničkog vijeća u njihovu
donošenju
11) imenovanju osobe koja je ovlaštena primati i rješavati pritužbe vezane za zaštitu
dostojanstva radnika.
(4) Podaci o namjeravanoj odluci moraju se dostaviti radničkom vijeću potpuno ipravodobno, tako da mu se omogući davanje primjedbi i prijedloga, kako bi rezultati
rasprave stvarno mogli utjecati na donošenje odluke.
(5) Ako sporazumom poslodavca s radničkim vijećem nije drukčije određeno, radničko vijeće
je dužno u roku od osam dana, a u slučaju izvanrednog otkaza u roku od pet dana, dostaviti
svoje očitovanje o namjeravanoj odluci poslodavcu.
(6) Ako se radničko vijeće u roku iz stavka 5. ovoga članka ne očituje o namjeravanoj odluci,
smatra se da nema primjedbi i prijedloga.
(7) Radničko vijeće se može protiviti otkazu ako poslodavac nema opravdani razlog za otkaz
ili ako nije proveden postupak otkazivanja predviđen ovim Zakonom.
(8) Radničko vijeće mora obrazložiti svoje protivljenje odluci poslodavca.
(9) Ako se radničko vijeće protivi izvanrednom otkazu, a radnik u sudskom sporu osporava
dopuštenost otkaza i traži od poslodavca da ga zadrži na radu, poslodavac je dužan radnika
vratiti na rad u roku od osam dana od dana dostave obavijesti i dokaza o podnošenju tužbe izadržati ga na radu do okončanja sudskog spora.
(10) U slučaju iz stavka 9. ovoga članka, ako poslodavac izvanredno otkazuje ugovor o radu,može radnika privremeno udaljiti s posla do okončanja sudskog spora o dopuštenosti
otkaza, uz obvezu isplate mjesečne naknade plaće u visini polovice prosječne plaće isplaćene
tom radniku u prethodna tri mjeseca.
(11) Ako je protivljenje radničkog vijeća izvanrednom otkazu očito neutemeljeno, odnosno
protivno odredbama ovoga Zakona, poslodavac može od suda tražiti da ga privremeno, dookončanja sudskog spora, oslobodi obveze vraćanja radnika na rad i isplate naknade plaće.

(12) Odluka poslodavca donesena protivno odredbama ovoga Zakona o obvezi savjetovanjas radničkim vijećem ništetna je.
SUDSKAPRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Pr
esuda
SuodlučivanjeČlanak 151. (NN 151/22)(1) Poslodavac može samo uz prethodnu suglasnost radničkog vijeća donijeti odluku o:1) otkazu članu radničkog vijeća
2) otkazu kandidatu za člana radničkog vijeća koji nije izabran, u razdoblju od tri mjesecanakon utvrđenih konačnih rezultata izbora
3) otkazu radniku kod kojeg je zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti došlo dosmanjenja radne sposobnosti uz preostalu radnu sposobnosti ili do smanjenja radne
sposobnosti uz djelomični gubitak radne sposobnosti, odnosno otkazu radniku osobi s
invaliditetom4) otkazu radniku s navršenih 60 godina života, osim o otkazu radniku s navršenih 65 godinaživota i 15 godina mirovinskog staža
5) otkazu predstavniku radnika u organu poslodavca
6) uvrštavanju osoba iz članka 34. stavka 1. ovoga Zakona u kolektivni višak radnika, osim u
slučaju kada je poslodavac u skladu s posebnim propisom pokrenuo, odnosno provodi
postupak likvidacije
7) prikupljanju, obrađivanju, korištenju i dostavljanju trećim osobama podataka o radniku
8) imenovanju osobe koja je ovlaštena nadzirati da li se osobni podaci radnika prikupljaju,obrađuju, koriste i dostavljaju trećim osobama u skladu s odredbama ovoga Zakona.
(2) Poslodavac iznimno može, bez prethodne suglasnosti radničkog vijeća, donijeti odluku iz
stavka 1. točaka 1. do 6. ovoga članka, ako se odlukom rješava o pravima radnika koji jeujedno i sindikalni povjerenik koji uživa zaštitu iz članka 188. ovoga Zakona.
(3) Ako se radničko vijeće u roku od osam dana ne izjasni o davanju ili uskrati suglasnosti,
smatra se da je suglasno s odlukom poslodavca.
(4) Ako radničko vijeće uskrati suglasnost, uskrata mora biti pisano obrazložena, aposlodavac može u roku od petnaest dana od dana dostave izjave o uskrati suglasnostitražiti da tu suglasnost nadomjesti sudska ili arbitražna odluka.
(5) O tužbi poslodavca u slučaju iz stavka 4. ovoga članka sud prvog stupnja je dužan odlučiti
u roku od trideset dana od dana podnošenja tužbe.
(6) Sporazumom poslodavca s radničkim vijećem mogu se utvrditi i druga pitanja o kojima
poslodavac može donijeti odluku samo uz prethodnu suglasnost radničkog vijeća.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, RješenjeObveza obavješćivanja radnikaČlanak 152.
Radničko vijeće je obvezno redovito obavješćivati radnike i sindikat o svome radu te primati
njihove poticaje i prijedloge.
Odnos sa sindikatomČlanak 153.
(1) Radničko vijeće, u svrhu zaštite i promicanja prava i interesa radnika, u punom povjerenjusurađuje sa svim sindikatima koji imaju svoje članove zaposlene kod određenoga
poslodavca.
(2) Član radničkog vijeća može nesmetano nastaviti rad u sindikatu.
(3) Ako kod poslodavca nije utemeljeno radničko vijeće, sindikalni povjerenik preuzima sva
prava i obveze radničkog vijeća propisane ovim Zakonom, osim prava iz članka 164. stavka 2.
ovoga Zakona na imenovanje predstavnika radnika u organ poslodavca iz članka 164. stavka
1. ovoga Zakona.
(4) Ako kod poslodavca djeluje više sindikata, sindikati se moraju sporazumjeti o sindikalnom
povjereniku, odnosno povjerenicima koji će imati prava i obveze iz stavka 3. ovoga članka, ao postignutom sporazumu sindikati su dužni pisano obavijestiti poslodavca.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda, Presuda
Rad radničkog vijeća
Članak 154.
(1) Ako radničko vijeće ima tri ili više člana, radi na sjednicama.
(2) Radničko vijeće donosi poslovnik o svom radu.
(3) Na sjednicama radničkog vijeća mogu biti nazočni predstavnici sindikata koji imajučlanove zaposlene kod poslodavca, bez prava sudjelovanja u odlučivanju.
(4) Radničko vijeće može zatražiti mišljenje stručnjaka o pitanjima iz svog djelokruga.
(5) Troškovi stručnog savjetovanja iz stavka 4. ovoga članka terete poslodavca u skladu sa
sporazumom sklopljenim između poslodavca i radničkog vijeća.
Nastupanje pred sudomČlanak 155.
(1) Radničko vijeće može tužiti ili biti tuženo samo na temelju ovlaštenja, odnosno obvezautvrđenih ovim ili drugim zakonom, drugim propisom ili kolektivnim ugovorom.
(2) Radničko vijeće ne može imati vlastitu imovinu.
(3) Radničko vijeće, a ni njegovi članovi, ne odgovaraju građanskopravno za odluke koje ono
donosi.
Uvjeti za rad radničkog vijeća
Članak 156.
(1) Radničko vijeće zasjeda i na drugi način obavlja svoje poslove u radno vrijeme.

(2) Za rad u radničkom vijeću svaki član ima pravo na naknadu plaće za šest radnih satitjedno.
(3) Članovi radničkog vijeća mogu jedan drugome ustupati radne sate iz stavka 2. ovoga
članka.
(4) Ako broj raspoloživih radnih sati to dopušta, poslovi predsjednika ili člana radničkog
vijeća mogu se obavljati u punom radnom vremenu.
(5) Poslodavac mora radničkom vijeću osigurati potreban prostor, osoblje, sredstva i druge
uvjete za rad.
(6) Poslodavac mora članovima radničkog vijeća omogućiti osposobljavanje za rad u
radničkom vijeću.
(7) Poslodavac snosi i druge troškove koji u skladu s ovim Zakonom, drugim propisom ili
kolektivnim ugovorom nastanu djelatnošću radničkog vijeća.
(8) Predsjednik ili član radničkog vijeća koji je poslove za radničko vijeće obavljao u punom
radnom vremenu, nakon prestanka obavljanja tih poslova ima pravo povratka na poslove na
kojima je prethodno radio, a ako je prestala potreba za obavljanjem tih poslova, poslodavac
mu je dužan ponuditi obavljanje drugih odgovarajućih poslova.
(9) Sporazumom sklopljenim između poslodavca i radničkog vijeća pobliže se uređuju uvjeti
za rad radničkog vijeća.
(10) Odnos radničkog vijeća i poslodavca temelji se na povjerenju i međusobnoj suradnji.
Zabrana nejednakog postupanja prema članovima radničkog vijeća
Članak 157.
Poslodavac ne smije članove radničkog vijeća povlašćivati, a niti stavljati u nepovoljnijipoložaj od drugih radnika.
Zabrana nejednakog postupanja radničkog vijeća prema radnicimaČlanak 158.
U svom djelovanju radničko vijeće ne smije radnika ili određenu skupinu radnika
povlašćivati, a niti stavljati u nepovoljniji položaj od drugih radnika.
Čuvanje poslovne tajneČlanak 159.
(1) Član radničkog vijeća dužan je čuvati poslovnu tajnu koju je saznao u obavljanju
ovlaštenja danih mu ovim Zakonom.
(2) Poslovnu tajnu iz stavka 1. ovoga članka predstavljaju podaci koji su kao poslovna tajnaodređeni zakonom, drugim propisom ili općim aktom trgovačkog društva, ustanove ili druge
pravne osobe, a koji predstavljaju proizvodnu tajnu, rezultate istraživačkog ili
konstrukcijskog rada te druge podatke zbog čijeg bi priopćavanja neovlaštenoj osobi mogle
nastupiti štetne posljedice za njezine gospodarske interese.
(3) Obveza iz stavka 1. ovoga članka postoji i nakon isteka izbornoga razdoblja.
Sporazum radničkog vijeća s poslodavcem
Članak 160.

(1) Radničko vijeće može s poslodavcem sklopiti pisani sporazum koji može sadržavati
pravna pravila kojima se uređuju pitanja iz radnog odnosa.
(2) Sporazum iz stavka 1. ovoga članka primjenjuje se neposredno i obvezno na sve radnike
zaposlene kod poslodavca koji je sklopio sporazum.
(3) Sporazumom iz stavka 1. ovoga članka ne smiju se urediti pitanja plaća, trajanja radnog
vremena te druga pitanja koja se redovito uređuju kolektivnim ugovorom, osim ako strankekolektivnog ugovora na to ovlaste stranke toga sporazuma.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Povećanje broja članova i ovlaštenja radničkog vijeća
Članak 161.
(1) Sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca može se povećati brojčlanova radničkog vijeća preko broja određenog ovim Zakonom, a može se povećati i opseg
oslobođenja članova radničkog vijeća od obveze rada, uz naknadu plaće.
(2) Sporazumom radničkog vijeća s poslodavcem ili kolektivnim ugovorom mogu se proširiti
ovlaštenja radničkog vijeća.
SUDSKA PRAKSA: Rješenje
Poništenje izbora, raspuštanje radničkog vijeća i isključenje njegova člana
Članak 162.
(1) Radničko vijeće, izborni odbor, poslodavac, sindikati koji imaju svoje članove zaposlene
kod određenog poslodavca ili kandidat za radničko vijeće, mogu u roku od devedeset dana
od dana objave konačnih rezultata izbora, od nadležnog suda zahtijevati da u slučaju teške
povrede obveze iz ovoga Zakona o provođenju izbora za radničko vijeće, koja je utjecala na
rezultate izbora, poništi provedene izbore.
(2) Ako radničko vijeće ili neki njegov član teško povrijedi obveze dane mu ovim Zakonom,
drugim propisom ili kolektivnim ugovorom, ili ako za vrijeme izbornog razdoblja, u odnosu
na nekog člana nastupe zapreke za njegovo članstvo u radničkom vijeću, sindikati koji imaju
svoje članove zaposlene kod određenoga poslodavca, mogu zatražiti od nadležnog suda daraspusti radničko vijeće ili da isključi određenoga člana, a isto može zatražiti i najmanje
dvadeset pet posto radnika zaposlenih kod poslodavca ili poslodavac.
(3) Ako pri izboru članova radničkog vijeća nije osigurana primjena odredbe članka 142.
stavka 3. ovoga Zakona, raspuštanje radničkog vijeća može zatražiti najmanje dvadeset pet
posto svih radnika zaposlenih kod poslodavca.
(4) Sudska nadležnost i rokovi za donošenje odluke o poništenju izbora, raspuštanju
radničkog vijeća i isključenju njegova člana utvrđuju se odgovarajućom primjenom odredbičlanka 219. ovoga Zakona.
SUDSKAPRAKSA: Rješenje, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Rješenje, Presuda

2. SKUPOVI RADNIKA
Skupovi radnikaČlanak 163.
(1) Radi sveobuhvatnog obavješćivanja i rasprave o stanju i razvoju poslodavca te o radu
radničkog vijeća moraju se dva puta godišnje, u podjednakim vremenskim razmacima,održati skupovi radnika zaposlenih kod određenoga poslodavca.
(2) Ako veličina poslodavca ili druge posebnosti to zahtijevaju, skupovi iz stavka 1. ovoga
članka mogu se održati po odjelima ili drugim organizacijskim jedinicama.
(3) Skup radnika iz stavka 1. ovoga članka saziva radničko vijeće, uz prethodno savjetovanje sposlodavcem, vodeći pri tome računa da se odabirom vremena i mjesta održavanja skupa
radnika ne šteti poslovanju poslodavca.
(4) Ako kod poslodavca nije utemeljeno radničko vijeće, skup radnika iz stavka 1. ovoga
članka dužan je sazvati poslodavac.
(5) Ne dirajući u pravo radničkog vijeća da saziva skup radnika iz stavka 1. ovoga članka,
poslodavac može, ako ocijeni da je to potrebno, sazvati skup radnika vodeći pri tome računa
da se time ne ograniče ovlasti radničkog vijeća utvrđene ovim Zakonom.
(6) O sazivanju skupa iz stavka 5. ovoga članka poslodavac se mora savjetovati s radničkim
vijećem.

3. PREDSTAVNIK RADNIKA U ORGANU POSLODAVCA
Predstavnik radnika u organu poslodavcaČlanak 164.
(1) U trgovačkom društvu ili zadruzi, u kojima se u skladu s posebnim propisom utemeljuje
organ koji nadzire vođenje poslova (nadzorni odbor, upravni odbor, odnosno drugo
odgovarajuće tijelo) te u javnoj ustanovi, jedan član organa društva ili zadruge koji nadzirevođenje poslova, odnosno jedan član organa javne ustanove (upravno vijeće, odnosno drugo
odgovarajuće tijelo) mora biti predstavnik radnika.
(2) Predstavnika radnika u organ iz stavka 1. ovoga članka imenuje i opoziva radničko vijeće.
(3) Ako kod poslodavca nije utemeljeno radničko vijeće, predstavnika radnika u organ iz
stavka 1. ovoga članka, između radnika zaposlenih kod poslodavca, biraju i opozivaju radnici
na slobodnim i neposrednim izborima, tajnim glasovanjem, u postupku propisanim ovim
Zakonom za izbor radničkog vijeća koje ima jednog člana.
(4) Član organa iz stavka 1. ovoga članka imenovan na način propisan stavkom 2., odnosno
izabran na način propisan stavkom 3. ovoga članka, ima isti pravni položaj kao i drugi
imenovani članovi toga organa.

GLAVA IV. KOLEKTIVNI RADNI ODNOSI
1. UDRUGE RADNIKA I POSLODAVACA
Pravo na udruživanjeČlanak 165.

(1) Radnici imaju pravo, po svojem slobodnom izboru, utemeljiti sindikat te se u njega
učlaniti, uz uvjete koji mogu biti propisani samo statutom ili pravilima toga sindikata.
(2) Poslodavci imaju pravo, po svojem slobodnom izboru, utemeljiti udrugu poslodavaca te
se u nju učlaniti, uz uvjete koji mogu biti propisani samo statutom ili pravilima te udruge.
(3) Udruge iz stavaka 1. i 2. ovoga članka (u daljnjem tekstu: udruge) mogu se osnovati bez
bilo kakvoga prethodnog odobrenja.
Dobrovoljnost članstva u udruziČlanak 166.
(1) Radnik, odnosno poslodavac slobodno odlučuje o svojem pristupanju udruzi i istupanju iz
udruge.
(2) Nitko ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj zbog članstva u udruzi, odnosno
sudjelovanja ili nesudjelovanja u djelatnosti udruge.
(3) Postupanje protivno stavcima 1. i 2. ovoga članka predstavlja diskriminaciju u smislu
posebnog zakona.
Zabrana privremenog ili trajnog djelovanja odlukom izvršne vlastiČlanak 167.
Djelatnost udruge ne može se privremeno zabraniti niti se udruga može raspustiti odlukom
izvršne vlasti.
Udruge više razineČlanak 168.
(1) Udruge mogu utemeljiti svoje saveze ili druge oblike udruživanja u kojima se njihovi
interesi povezuju na višoj razini (udruge više razine).
(2) Udruge više razine uživaju sva prava i slobode zajamčene udrugama.
(3) Udruge i udruge više razine imaju pravo slobodno se udruživati i surađivati smeđunarodnim organizacijama utemeljenima radi promicanja istih prava i interesa.
Ovlaštenja udrugeČlanak 169.
(1) Udruga može biti stranka kolektivnog ugovora samo ako je utemeljena i registrirana uskladu s odredbama ovoga Zakona.
(2) Udruga može u radnim sporovima kod poslodavca, pred sudom, u mirenju i arbitraži tepred državnim tijelima zastupati svoje članove.
Utemeljenje drugih pravnih osobaČlanak 170.
Udruge mogu, radi ostvarivanja svojih ciljeva i zadataka predviđenih statutom ili pravilima,
utemeljiti druge pravne osobe u skladu s posebnim propisima.

2. UTEMELJENJE I REGISTRACIJA UDRUGA
Utemeljenje udrugeČlanak 171.
(1) Sindikat može utemeljiti najmanje deset punoljetnih poslovno sposobnih fizičkih osoba.
(2) Udrugu poslodavaca mogu utemeljiti tri pravne osobe ili punoljetne poslovno sposobne
fizičke osobe.
(3) Udrugu više razine mogu utemeljiti najmanje dvije udruge iz stavaka 1. ili 2. ovoga članka.
(4) Naziv udruge, odnosno udruge više razine, mora se jasno razlikovati od naziva većregistriranih udruga, odnosno udruga više razine.
Statut udrugeČlanak 172.
(1) Udruga, odnosno udruga više razine, mora imati statut utemeljen i donesen na načelima
demokratskog zastupanja i demokratskog očitovanja volje članova.
(2) Statutom udruge utvrđuje se svrha udruge, naziv, sjedište, naznaka djeluje li u jednoj ili
više županija, odnosno na teritoriju Republike Hrvatske, znak, tijela udruge, način izbora i
opoziva tih tijela, ovlaštenja tijela udruge, postupak učlanjivanja i prestanak članstva, način
donošenja i izmjene statuta, pravila i drugih općih akata te prestanak djelovanja udruge.
(3) Statut udruge mora sadržavati odredbe o tijelima ovlaštenima za sklapanje kolektivnog
ugovora te uvjetima i postupku organiziranja industrijskih akcija.
(4) Statutom određena svrha udruge mora biti sklapanje kolektivnih ugovora.
Pravna osobnost udrugeČlanak 173.
(1) Udruga i udruga više razine stječe pravnu osobnost danom upisa u registar udruga.
(2) Statutom udruge određuje se ima li udruga podružnice ili druge oblike unutarnjeg
organiziranja te koja ovlaštenja podružnice ili drugi oblici unutarnjeg organiziranja imaju upravnom prometu.
(3) Podružnica ili drugi oblik unutarnjeg organiziranja stječe ovlaštenja u pravnom prometu
iz stavka 2. ovoga članka danom utvrđenim odlukom o njezinu osnivanju u skladu sa
statutom udruge.
Registar udrugaČlanak 174. (NN 98/19)(1) Udruge i udruge više razine koje djeluju samo u jednoj županiji upisuju se u registar
udruga koji se vodi u nadležnom upravnom tijelu.
(2) Udruge i udruge više razine koje djeluju na teritoriju Republike Hrvatske ili u dvije ili višežupanija upisuju se u registar udruga koji se vodi u ministarstvu.
(3) U registar se upisuje: dan utemeljenja, naziv, sjedište, naznaka djeluje li udruga u jednoj ili
više županija, odnosno na teritoriju Republike Hrvatske, naziv izvršnog tijela, imena osoba
ovlaštenih za zastupanje te prestanak djelovanja udruge, odnosno udruge više razine.
(4) Ministar pravilnikom propisuje sadržaj i način vođenja registra udruga.
42. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja registra udruga

Zahtjev za upis u registar udrugaČlanak 175.
(1) Na zahtjev utemeljitelja udruga se upisuje u registar.
(2) Zahtjevu za upis mora se priložiti: odluka o utemeljenju, zapisnik skupštine utemeljitelja,
statut, popis utemeljitelja i članova izvršnog tijela, ime i prezime osobe ili osoba ovlaštenih za
zastupanje.
(3) Utemeljitelji su dužni zahtjev za upis u registar udruga podnijeti u roku od trideset dana
od dana održavanja skupštine.
(4) Tijelo nadležno za registraciju dužno je izdati potvrdu o zaprimanju zahtjeva za upis uregistar udruga.
(5) Na postupak upisa u registar udruga primjenjuje se propis o općem upravnom postupku.
Rješenje o zahtjevu za upis u registar udrugaČlanak 176.
(1) O zahtjevu za upis udruge u registar donosi se rješenje.
(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka obvezno sadrži: broj pod kojim se udruga upisuje, naziv
udruge, sjedište, podatak o tome djeluje li udruga u jednoj ili više županija, odnosno na
teritoriju Republike Hrvatske te ime i prezime osobe ili osoba ovlaštenih za zastupanje.
Otklanjanje nedostataka u statutu ili postupku utemeljenjaČlanak 177.
(1) Ako tijelo ovlašteno za registraciju utvrdi da priloženi statut nije u skladu s ovim Zakonomili da podneseni zahtjev ne sadrži dokaze o ispunjenju uvjeta predviđenih ovim Zakonom za
utemeljenje udruge, pozvat će podnositelje zahtjeva da usklade statut s ovim Zakonom ili
podnesu odgovarajuće dokaze te im za to odrediti rok koji ne može biti kraći od osam nitiduži od petnaest dana.
(2) Ako u roku iz stavka 1. ovoga članka podnositelji zahtjeva ne otklone nedostatke u statutu
ili ne podnesu dokaze o ispunjenju uvjeta propisanih ovim Zakonom za utemeljenje udruge,tijelo ovlašteno za registraciju će rješenjem odbaciti podnesen zahtjev ili odbiti zahtjev za
upis u registar udruga.
Rok za donošenje rješenja o zahtjevu za upis u registar udrugaČlanak 178.
(1) Tijelo ovlašteno za registraciju dužno je donijeti rješenje o zahtjevu za upis u registar
udruga najkasnije u roku od trideset dana od dana predaje urednog zahtjeva.
(2) Ako ovlašteno tijelo ne donese rješenje u roku iz stavka 1. ovoga članka, smatrat će se daje udruga registrirana idućega dana od isteka toga roka.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, tijelo ovlašteno za registraciju dužno je u roku odsedam dana od isteka roka za donošenje rješenja izdati potvrdu o registraciji udruge sasadržajem propisanim člankom 176. stavkom 2. ovoga Zakona.
Odbijanje zahtjeva za upisČlanak 179. (NN 98/19)

(1) Tijelo ovlašteno za registraciju donijet će rješenje o odbijanju zahtjeva za upis u registar
udruga ako udruga nije utemeljena u skladu s člancima 171. i 172. ovoga Zakona.
(2) Rješenje kojim se odbija zahtjev za upis mora biti obrazloženo.
(3) O žalbi protiv rješenja nadležnog upravnog tijela odlučuje ministarstvo.
(4) Ako ministarstvo donosi rješenje u prvom stupnju, ono je izvršno i protiv njega se možepokrenuti upravni spor.
Prijava promjene podatakaČlanak 180.
(1) U registar udruga mora se prijaviti svaka promjena naziva udruge, sjedišta, podatak o
djelovanju u jednoj ili više županija, odnosno na teritoriju Republike Hrvatske, naziva tijela,
osoba ovlaštenih za zastupanje te prestanak djelovanja udruge.
(2) Osoba ovlaštena za zastupanje udruge dužna je promjene iz stavka 1. ovoga članka
prijaviti tijelu koje vodi registar udruga u roku od trideset dana od dana nastale promjene.
(3) Na upis promjene podataka iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe ovoga
Zakona o upisu udruga u registar.

3. IMOVINA UDRUGA
Prikupljanje i zaštita imovine od prisilnog izvršenja
Članak 181.
(1) Udruge mogu prikupljanjem upisnina i članarina te kupnjom, darovanjem ili na drugi
zakonit način stjecati imovinu bez bilo kakvoga prethodnog odobrenja.
(2) Prisilno izvršenje ne može se provesti na nepokretnoj i pokretnoj imovini udruga nužnoj
za održavanje sastanaka i provođenje obrazovnih djelatnosti te na knjižnicama udruga.
Podjela imovine udrugeČlanak 182.
(1) Ako se udruga razdijeli ili se znatniji dio članstva izdvoji u novu udrugu, imovina udruge
dijeli se među udrugama, razmjerno broju članova, ako statutom udruge, ugovorom ili
drugim sporazumom nije drukčije određeno.
(2) Ako udruga prestane djelovati, imovinom udruge postupa se na način propisan statutom
udruge.
(3) Ako udruga prestane djelovati, imovina udruge ne može se podijeliti članovima udruge.

4. DJELOVANJE UDRUGA
Zabrana nadzoraČlanak 183.
(1) Poslodavci i njihove udruge ne smiju nadzirati utemeljenje i djelovanje sindikata, odnosno
njihovih udruga više razine, niti radi ostvarenja takvoga nadzora smiju financirati ili na drugi
način podupirati sindikate, odnosno njihove udruge više razine.
(2) Zabrana nadzora iz stavka 1. ovoga članka, primjenjuje se i na odnos sindikata, odnosno
njihovih udruga više razine prema poslodavcima i njihovim udrugama.

Sudska zaštita članskih pravaČlanak 184.
Član udruge može tražiti sudsku zaštitu u slučaju povrede svojih prava utvrđenih statutom ili
drugim pravilima udruge.
Sudska zaštita prava na udruživanjeČlanak 185.
(1) Udruga ili udruga više razine može zahtijevati od suda da zabrani djelatnost koja je
protivna pravu na slobodno udruživanje radnika, odnosno poslodavaca.
(2) Udruga ili udruga više razine može zahtijevati naknadu štete koju je pretrpjela zbog
djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka.
Zabrana nejednakog postupanja zbog sindikalnoga članstva ili djelatnostiČlanak 186.
(1) Radnik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj od drugih radnika zbog članstva usindikatu, a osobito nije dopušteno:
1) ugovor o radu s određenim radnikom sklopiti pod uvjetom da on ne stupi u sindikat,
odnosno pod uvjetom da istupi iz sindikata
2) otkazati ugovor o radu ili na drugi način staviti radnika u nepovoljniji položaj od ostalihradnika zbog njegova članstva u sindikatu ili sudjelovanja u sindikalnim djelatnostima izvan
radnoga vremena, a uz suglasnost poslodavca i za vrijeme radnoga vremena.
(2) Članstvo u sindikatu i sudjelovanje u djelatnostima sindikata ne smije biti okolnost na
kojoj poslodavac temelji odluku o sklapanju ugovora o radu, promjeni poslova koje radnik
obavlja, odnosno mjesta rada, stručnom obrazovanju, napredovanju, plaćanju, socijalnim
davanjima i prestanku ugovora o radu.
(3) Poslodavac, direktor ili neko drugo tijelo te zastupnik poslodavca ne smiju se koristiti
prisilom u korist ili protiv bilo kojega sindikata.
Sindikalni povjerenik i predstavnikČlanak 187.
(1) Sindikati samostalno odlučuju o načinu njihova zastupanja kod poslodavca.
(2) Sindikati koji imaju najmanje pet zaposlenih kod određenog poslodavca mogu imenovati
ili izabrati jednog ili više sindikalnih povjerenika.
(3) Sindikati koji imaju članove kod određenog poslodavca mogu imenovati ili izabrati jednog
ili više sindikalnih predstavnika.
(4) Sindikalni povjerenik je radnik koji je u radnom odnosu kod poslodavca.
(5) Sindikalni povjerenici, odnosno sindikalni predstavnici imaju pravo kod poslodavca štititi i
promicati prava i interese članova sindikata.
(6) Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku, odnosno sindikalnom predstavniku
omogućiti pravodobno i djelotvorno ostvarenje prava iz stavka 5. ovoga članka te pristup
podacima važnim za ostvarenje toga prava.

(7) Sindikalni povjerenik, odnosno sindikalni predstavnik pravo iz stavka 5. ovoga članka
mora ostvarivati na način koji ne šteti poslovanju poslodavca.
(8) Sindikat mora pisano obavijestiti poslodavca o imenovanju sindikalnog povjerenika,
odnosno sindikalnog predstavnika.
(9) Sindikalni predstavnik ima sva prava i obveze sindikalnog povjerenika utvrđene ovim
Zakonom, osim prava i obveza koje sindikalni povjerenik ima iz radnog odnosa ili u vezi s
radnim odnosom, te prava iz članka 153. stavka 3. ovoga Zakona.
Zaštita sindikalnih povjerenikaČlanak 188. (NN 127/17)(1) Sindikalnom povjereniku za vrijeme obavljanja te dužnosti i šest mjeseci nakon prestanka
te dužnosti, a bez suglasnosti sindikata nije moguće:
1) otkazati ugovor o radu ili
2) na drugi način staviti ga u nepovoljniji položaj u odnosu na njegove dotadašnje uvjete radai u odnosu na ostale radnike.
(2) Ako se sindikat u roku od osam dana ne izjasni o davanju ili uskrati suglasnosti, smatra seda je suglasan s odlukom poslodavca.
(3) Ako sindikat uskrati suglasnost na otkaz, uskrata mora biti pisano obrazložena, aposlodavac može u roku od petnaest dana od dana dostave očitovanja sindikata zatražiti dasuglasnost nadomjesti sudska odluka.
(4) Zaštitu iz stavka 1. ovoga članka uživa najmanje jedan sindikalni povjerenik, a najveći broj
sindikalnih povjerenika koji kod određenog poslodavca uživaju zaštitu određuje seodgovarajućom primjenom odredbi ovoga Zakona o broju članova radničkog vijeća u odnosu
na broj sindikalno organiziranih radnika kod toga poslodavca.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda, Presuda, Presuda
Sindikalna članarinaČlanak 189.
Na zahtjev i u skladu s uputama sindikata, a uz prethodnu pisanu suglasnost radnika koji ječlan sindikata, poslodavac je dužan obračunavati i iz plaće radnika ustezati sindikalnučlanarinu te je redovito uplaćivati na račun sindikata.

5. PRESTANAK DJELOVANJA UDRUGE
Načini prestanka djelovanja udrugeČlanak 190.
(1) Udruga prestaje djelovati:
1) ako tako odluči tijelo udruge koje je statutom ovlašteno da odlučuje o prestanku
djelovanja udruge2) ako je od održavanja sjednice najvišeg tijela udruge proteklo dvostruko duže vrijeme odvremena za koje je statutom određeno da se takva sjednica mora održati
3) ako sud zabrani djelovanje udruge.

(2) Udruga je dužna, nakon održavanja sjednice najvišeg tijela udruge, tijelu nadležnom za
registraciju dostaviti izvješće o održavanju sjednice najvišeg tijela udruge i podatak oukupnom broju članova udruge.
(3) Ako iz izvješća iz stavka 2. ovoga članka proizlazi da se broj članova udruge smanjio ispod
broja članova određenog ovim Zakonom za utemeljenje udruge, tijelo nadležno za
registraciju brisat će udrugu iz registra.
(4) O brisanju udruge iz stavka 3. ovoga članka tijelo nadležno za registraciju donijet će
rješenje.
(5) Odluku o prestanku djelovanja udruge u slučajevima iz stavka 1. točaka 2. i 3. ovoga
članka donosi nadležni sud, a tijelo nadležno za vođenje registra brisat će udrugu iz registra
na temelju pravomoćne sudske odluke.
Zabrana djelovanja udrugeČlanak 191.
(1) Djelovanje udruge zabranit će se presudom županijskog suda nadležnog prema sjedištu
udruge ako je njezina djelatnost protivna Ustavu Republike Hrvatske i zakonu.
(2) Postupak za zabranu djelovanja udruge pokreće se na zahtjev tijela ovlaštenog za
registraciju ili ovlaštenoga državnog odvjetnika.
(3) U obrazloženju presude o zabrani djelovanja udruge moraju se označiti djelatnosti zbog
kojih je djelovanje udruge zabranjeno.
(4) Presudom kojom zabranjuje djelovanje udruge sud mora odlučiti o imovini udruge uskladu sa statutom udruge.
(5) Izrijeka pravomoćne presude o zabrani djelovanja udruge objavit će se u »Narodnim
novinama«.

6. KOLEKTIVNI UGOVORIPredmet kolektivnog ugovoraČlanak 192. (NN 151/22)(1) Kolektivnim ugovorom uređuju se prava i obveze stranaka koje su sklopile taj ugovor, amože sadržavati i pravna pravila kojima se uređuje sklapanje, sadržaj i prestanak radnih
odnosa, pitanja socijalnog osiguranja te druga pitanja iz radnog odnosa ili u vezi s radnim
odnosom.
(2) Pravna pravila sadržana u kolektivnom ugovoru primjenjuju se neposredno i obvezno na
sve osobe na koje se, u skladu s odredbama ovoga Zakona, primjenjuje kolektivni ugovor.
(3) Kolektivni ugovor može sadržavati i pravila o sastavu i načinu postupanja tijela ovlaštenihza mirno rješavanje kolektivnih radnih sporova.
(4) Prava koja nisu propisana ovim Zakonom odnosno materijalna prava iz članka 90.a stavka
1. točke 1. ovoga Zakona mogu se kolektivnim ugovorom ugovoriti u većem opsegu začlanove sindikata koji su pregovarali o kolektivnom ugovoru.
(5) Ukupna visina materijalnih prava iz stavka 4. ovoga članka ne smije se na godišnjoj razini
ugovoriti više od dvostrukog iznosa prosječne godišnje sindikalne članarine sindikata koji su
pregovarali o kolektivnom ugovoru.

(6) Prava iz stavka 4. ovoga članka ostvaruju oni članovi sindikata o kojima je sindikat
obavijestio poslodavca.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Kolektivne ugovore pronađite ovdje.
Obveza kolektivnog pregovaranja u dobroj vjeriČlanak 193.
Osobe koje u skladu s posebnim propisom mogu biti stranke kolektivnog ugovora, dužne su
u dobroj vjeri pregovarati o sklapanju kolektivnog ugovora, u vezi s pitanjima koja u skladu sovim Zakonom mogu biti predmet kolektivnog ugovora.
Osobe koje obvezuje kolektivni ugovorČlanak 194.
(1) Kolektivni ugovor obvezuje sve osobe koje su ga sklopile te sve osobe koje su u vrijeme
sklapanja kolektivnog ugovora bile ili su naknadno postale članovi udruge koja je sklopila
kolektivni ugovor.
(2) U kolektivnom ugovoru mora se naznačiti razina njegove primjene.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda
Oblik kolektivnog ugovoraČlanak 195.
Kolektivni ugovor mora se sklopiti u pisanom obliku.
Dužnost ispunjavanja obveza iz kolektivnog ugovora u dobroj vjeriČlanak 196.
(1) Stranke kolektivnog ugovora i osobe na koje se on primjenjuje dužne su u dobroj vjeri
ispunjavati njegove odredbe.
(2) Zbog povrede obveze iz kolektivnog ugovora, oštećena stranka ili osoba na koju se on
primjenjuje, može tražiti naknadu pretrpljene štete.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Punomoć za pregovaranje i sklapanje kolektivnog ugovoraČlanak 197.
(1) Osobe koje zastupaju stranke kolektivnog ugovora moraju imati pisanu punomoć za
kolektivno pregovaranje i sklapanje kolektivnog ugovora.
(2) Ako je stranka kolektivnog ugovora pravna osoba, punomoć iz stavka 1. ovoga članka
mora biti izdana u skladu sa statutom te pravne osobe.
(3) Ako je jedna od strana kolektivnog ugovora udruga poslodavaca ili udruga poslodavaca
više razine, osobe koje zastupaju tu udrugu, uz pisanu punomoć iz stavka 1. ovoga članka,
moraju drugoj strani dostaviti popis poslodavaca članova udruge u čije ime pregovaraju,
odnosno sklapaju kolektivni ugovor.

Vrijeme na koje se sklapa kolektivni ugovorČlanak 198.
(1) Kolektivni ugovor može se sklopiti na određeno ili na neodređeno vrijeme.
(2) Kolektivni ugovor sklopljen na određeno vrijeme ne smije se sklopiti za razdoblje duže od
pet godina.
Produžena primjena pravnih pravila sadržanih u kolektivnom ugovoru
Članak 199.
(1) Nakon isteka roka na koji je sklopljen kolektivni ugovor, u njemu sadržana pravna pravila
kojima se uređuje sklapanje, sadržaj i prestanak radnog odnosa i dalje se primjenjuju kao dio
prethodno sklopljenih ugovora o radu do sklapanja novog kolektivnog ugovora, u razdoblju
od tri mjeseca od isteka roka na koji je bio sklopljen kolektivni ugovor, odnosno tri mjeseca
od isteka otkaznog roka.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kolektivnim ugovorom može se ugovoriti i dužerazdoblje produžene primjene pravnih pravila sadržanih u kolektivnom ugovoru.
SUDSKA PRAKSA: Presuda, Presuda, Presuda
Otkaz kolektivnog ugovoraČlanak 200.
(1) Kolektivni ugovor sklopljen na neodređeno vrijeme može se otkazati.
(2) Kolektivni ugovor sklopljen na određeno vrijeme može se otkazati samo ako jemogućnost otkazivanja predviđena ugovorom.
(3) Kolektivni ugovor sklopljen na neodređeno vrijeme i kolektivni ugovor sklopljen naodređeno vrijeme, u kojem je predviđena mogućnost otkazivanja, moraju sadržavati sastojke
o otkaznim razlozima i rokovima.
(4) Ako se kolektivni ugovor može otkazati, a ne sadrži podatak o otkaznom razlogu, naotkazni razlog se na odgovarajući način primjenjuju odredbe obveznog prava o izmjeni ili
raskidu ugovora zbog promijenjenih okolnosti.
(5) Ako se kolektivni ugovor može otkazati, a ne sadrži podatak o otkaznom roku, otkazni rok
je tri mjeseca.
(6) Otkaz se mora dostaviti svim strankama kolektivnog ugovora.
(7) Kolektivni ugovor mora sadržavati odredbe o postupku izmjene i obnove kolektivnog
ugovora.
Dostava kolektivnog ugovora nadležnom tijelu
Članak 201.(NN 98/19, 151/22) – na snazi od 01.07.2023.
(1) Svaki kolektivni ugovor te svaka promjena (izmjena, dopuna ili otkaz) kolektivnog ugovora
mora se dostaviti ministarstvu u roku od 15 dana od dana sklapanja ili nastanka promjene
kolektivnog ugovora.
(2) Kolektivni ugovor ili promjenu kolektivnog ugovora ministarstvu dostavlja stranka koja jeprva navedena u tom ugovoru, odnosno stranka koja otkazuje kolektivni ugovor.

(3) Udruga poslodavaca ili udruga poslodavaca više razine dužna je ministarstvu dostaviti
popis poslodavaca koje obvezuje kolektivni ugovor sklopljen od strane udruge poslodavaca
ili udruge poslodavaca više razine te sve promjene u članstvu udruge nastale za vrijemevaženja kolektivnog ugovora.
(4) Poslodavac je dužan radnika pisanim putem obavijestiti o sklapanju kolektivnog ugovora,
odnosno njegovoj izmjeni ili prestanku, u roku od 15 dana od sklapanja, izmjene ili prestankavaženja kolektivnog ugovora.
(5) Ministar pravilnikom propisuje postupak dostave kolektivnih ugovora ili njihovihpromjena te način vođenja evidencije o tim ugovorima.
38. Pravilnik o postupku dostave i načinu vođenja evidencije kolektivnih ugovora
Objava kolektivnog ugovoraČlanak 202.
(1) Kolektivni ugovor se mora javno objaviti.
(2) Ministar pravilnikom propisuje način objave kolektivnih ugovora iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Propust poslodavca da objavi kolektivni ugovor koji ga obvezuje ne utječe na izvršenje
njegovih obveza iz toga kolektivnog ugovora.
33. Pravilnik o načinu objave kolektivnih ugovora
Proširenje primjene kolektivnog ugovoraČlanak 203.
(1) Ministar može na prijedlog svih stranaka kolektivnog ugovora proširiti primjenu
kolektivnog ugovora, sklopljenog s udrugom poslodavaca ili udrugom poslodavaca više
razine, na poslodavca koji nije član udruge poslodavca ili udruge poslodavca više razine koja
je potpisnica toga kolektivnog ugovora.
(2) Odluku iz stavka 1. ovoga članka, ministar će donijeti ako postoji javni interes za
proširenje kolektivnog ugovora i ako su kolektivni ugovor zaključili sindikati koji imaju najveći
broj članova i udruga poslodavaca koja ima najveći broj radnika, na razini za koju se isti
proširuje.
(3) Ministar će, na temelju podataka o broju i strukturi poslodavaca na koje će se proširiti
kolektivni ugovor, na temelju podataka o broju kod njih zaposlenih radnika i razinematerijalnih prava radnika te nakon savjetovanja s predstavnicima poslodavaca na koje će se
proširiti kolektivni ugovor, utvrditi postoji li javni interes iz stavka 2. ovoga članka.
(4) U odluci iz stavka 2. ovoga članka ministar je dužan naznačiti područje primjene
kolektivnog ugovora čija se primjena proširuje.
(5) Proširena primjena kolektivnog ugovora iz stavka 4. ovoga članka prestaje nakon isteka
otkaznog roka kolektivnog ugovora koji je otkazan, odnosno isteka roka na koji je kolektivni
ugovor bio sklopljen, u kojem slučaju se pravna pravila toga kolektivnog ugovora neće
primjenjivati u skladu s člankom 199. ovoga Zakona.
(6) Ministar može opozvati odluku o proširenju kolektivnog ugovora, a ako je primjena
kolektivnog ugovora proširena, a nakon proširenja je došlo do njegove izmjene, dopune ili
obnove, a za koju nije podnesen prijedlog za proširenje u roku od trideset dana od dana

dostave izmjene, dopune ili obnove nadležnom tijelu, ministar će donijeti odluku o opozivu
odluke o proširenju kolektivnog ugovora koji je izmijenjen, dopunjen ili obnovljen.
(7) Odluka o proširenju primjene kolektivnog ugovora i kolektivni ugovor koji se proširuje,
odnosno odluka o opozivu proširene primjene kolektivnog ugovora, moraju se objaviti u»Narodnim novinama«.
(8) Kada je poslodavac obvezan primjenjivati dva ili više proširenih kolektivnih ugovora, uslučaju spora o primjeni kolektivnog ugovora primijenit će se onaj kolektivni ugovor koji seprimjenjuje u djelatnosti u koju je, prema službenoj statističkoj klasifikaciji, razvrstan
poslodavac.
SUDSKA PRAKSA: Presuda
Sudska zaštita prava iz kolektivnog ugovoraČlanak 204.
(1) Stranka kolektivnog ugovora može tužbom pred nadležnim sudom zahtijevati zaštitu
prava iz kolektivnog ugovora.
(2) U slučaju spora zbog otkaza kolektivnog ugovora na odgovarajući se način primjenjuje
odredba članka 219. ovoga Zakona.

7. ŠTRAJK I RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH RADNIH SPOROVAŠtrajk i štrajk solidarnostiČlanak 205.
(1) Sindikati imaju pravo pozvati na štrajk i provesti ga u svrhu zaštite i promicanja
gospodarskih i socijalnih interesa svojih članova te zbog neisplate plaće, dijela plaće,
odnosno naknade plaće, ako nisu isplaćene do dana dospijeća.
(2) U slučaju spora o sklapanju, izmjeni ili obnovi kolektivnog ugovora, pravo pozvati naštrajk i provesti ga imaju sindikati kojima je u skladu s posebnim propisom utvrđena
reprezentativnost za kolektivno pregovaranje i sklapanje kolektivnog ugovora i koji su
pregovarali o sklapanju kolektivnog ugovora.
(3) Štrajk se mora najaviti poslodavcu, odnosno udruzi poslodavaca protiv koje je usmjeren,a štrajk solidarnosti poslodavcu kod kojeg se taj štrajk organizira.
(4) Štrajk se ne smije započeti prije okončanja postupka mirenja kada je takav postupak
predviđen ovim Zakonom, odnosno prije provođenja drugog postupka mirnog rješavanja
spora o kojem su se stranke sporazumjele.
(5) Štrajk solidarnosti se smije započeti bez provedbe postupka mirenja, ali ne prije isteka
roka od dva dana od dana početka štrajka u čiju se potporu organizira.
(6) U pismu kojim se najavljuje štrajk moraju se naznačiti razlozi za štrajk, mjesto, dan ivrijeme početka štrajka te način njegova provođenja.
Sporovi u kojima je obvezno mirenjeČlanak 206.
(1) U slučaju spora koji može dovesti do štrajka ili drugog oblika industrijske akcije, mora seprovesti postupak mirenja propisan ovim Zakonom, ako stranke spora nisu dogovorile neki
drugi način njegova mirnog rješavanja.

(2) Mirenje iz stavka 1. ovoga članka provodi miritelj kojeg stranke u sporu izaberu s liste
koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće ili koju sporazumno odrede.
Lista miriteljaČlanak 207.
(1) Lista miritelja koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće vodi se pri Gospodarskosocijalnom vijeću.
(2) Odluku o visini naknade troškova rada miritelja donosi ministar, uz prethodno mišljenje
Gospodarsko-socijalnog vijeća i uz suglasnost ministra nadležnog za poslove financija.
(3) Ministar, uz prethodno mišljenje Gospodarsko-socijalnog vijeća, donosi pravilnik kojim seuređuje način izbora miritelja, provođenje postupka mirenja i obavljanje administrativnih
poslova za potrebe toga postupka.
49. Pravilnik o načinu izbora miritelja i provođenju postupka mirenja u kolektivnim
radnim sporovima
Rok za okončanje postupka mirenjaČlanak 208. (NN 98/19)
Ako se stranke u sporu drukčije ne sporazumiju, mirenje predviđeno ovim Zakonom mora se
dovršiti u roku od pet dana od dana dostave obavijesti o sporu Gospodarsko-socijalnomvijeću ili nadležnom upravnom tijelu, koji u provođenju postupka mirenja u kolektivnim
radnim sporovima obavljaju administrativne poslove za potrebe toga postupka.
Sporazum stranaka i njegovi učinci
Članak 209.
(1) Stranke mogu okončati postupak mirenja sporazumom.
(2) Sporazum iz stavka 1. ovoga članka postignut u slučaju spora o sklapanju, izmjeni ili
obnovi kolektivnog ugovora ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.
(3) Sporazumom iz stavka 1. ovoga članka postignutim u slučaju spora zbog plaće, dijela
plaće, odnosno naknade plaće ako nisu isplaćene do dana dospijeća, može se ugovoriti način
i dinamika njihove isplate.
Arbitražno rješavanje sporaČlanak 210.
(1) Stranke spora mogu rješavanje kolektivnog radnog spora sporazumno povjeriti arbitraži.
(2) Imenovanje arbitra ili arbitražnoga vijeća te druga pitanja arbitražnog postupka, mogu seurediti kolektivnim ugovorom ili sporazumom stranaka sklopljenim nakon nastanka spora.
Pitanje o kojem odlučuje arbitraža
Članak 211.
(1) U sporazumu o iznošenju spora pred arbitražu stranke spora će odrediti pitanje koje
iznose pred arbitražu.
(2) Arbitraža može odlučiti samo o pitanju koje su pred nju iznijele stranke spora.
Arbitražna odluka

Članak 212.
(1) Ako se radi o sporu o primjeni zakona, drugog propisa ili kolektivnog ugovora, arbitraža
će temeljiti svoju odluku na zakonu, drugom propisu ili kolektivnom ugovoru.
(2) Ako se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili obnovi kolektivnog ugovora, arbitraža će
temeljiti svoju odluku na pravičnosti.
(3) Ako stranke spora u kolektivnom ugovoru ili sporazumu o iznošenju spora pred arbitražu
ne odrede drukčije, arbitražna odluka mora biti obrazložena.
(4) Protiv arbitražne odluke nije dopuštena žalba.
(5) Ako se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili obnovi kolektivnog ugovora, arbitražna odluka
ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.
Isključenje s rada (lockout)Članak 213.
(1) Poslodavci mogu isključiti radnike s rada samo u odgovoru na već započeti štrajk.
(2) Isključenje s rada ne smije započeti prije isteka roka od osam dana od dana početka
štrajka.
(3) Broj radnika isključenih s rada ne smije biti veći od polovice broja radnika u štrajku.
(4) Za radnike isključene s rada poslodavac je dužan uplatiti doprinose na najnižu osnovicu
utvrđenu posebnim propisom.
(5) Odredbe ovoga Zakona o štrajku na odgovarajući se način primjenjuju i na pravo
poslodavaca da u kolektivnom radnom sporu isključe radnike.
Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati
Članak 214.
(1) Na prijedlog poslodavca, sindikat i poslodavac sporazumno izrađuju i donose pravila oproizvodno-održavajućim i nužnim poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka ili
isključenja s rada.
(2) Pravila iz stavka 1. ovoga članka sadrže osobito odredbe o poslovima i broju radnika koji
će ih obavljati za vrijeme štrajka ili isključenja s rada, a radi omogućivanja obnavljanja rada
neposredno nakon završetka štrajka (proizvodno-održavajući poslovi), odnosno u svrhu
obavljanja poslova koji su prijeko potrebni radi sprječavanja ugrožavanja života, zdravlja iliosobne sigurnosti pučanstva (nužni poslovi).
(3) Određivanjem poslova iz stavka 1. ovoga članka ne smije se onemogućiti ili bitno
ograničiti pravo na štrajk.
(4) Ako sindikat i poslodavac ne postignu sporazum o određivanju poslova iz stavka 1. ovoga
članka u roku od petnaest dana od dana dostave prijedloga poslodavca, poslodavac,
odnosno sindikat može u roku od daljnjih petnaest dana tražiti da o tim poslovima odluči
arbitraža.
(5) Arbitraža iz stavka 4. ovoga članka sastoji se od jednog predstavnika sindikata i jednog
predstavnika poslodavca te od neovisnog predsjednika kojeg sporazumno određuju sindikat
i poslodavac.

(6) Ako se sindikat i poslodavac ne mogu sporazumjeti o imenovanju predsjednika
arbitražnog vijeća, a ta pitanja nisu drukčije uređena kolektivnim ugovorom ili sporazumom
stranaka, njega će imenovati predsjednik suda, čija se nadležnost određuje u skladu sodredbama ovoga Zakona o određivanju nadležnosti u prvom stupnju za zabranu štrajka ili
isključenja s rada.
(7) Ako jedna stranka odbija sudjelovati u arbitražnom postupku utvrđivanja poslova koji sene smiju prekidati, postupak će se provesti bez njezina sudjelovanja, a odluku o poslovima iz
stavka 1. ovoga članka donosi predsjednik arbitražnog vijeća.
(8) Odluku o poslovima iz stavka 1. ovoga članka, arbitraža mora donijeti u roku od petnaest
dana od dana pokretanja arbitražnog postupka.
(9) Ako poslodavac nije predložio utvrđivanje poslova iz stavka 1. ovoga članka do danaokončanja postupka mirenja, postupak utvrđivanja tih poslova ne može se pokrenuti dodana okončanja štrajka.
Posljedice organiziranja ili sudjelovanja u štrajku
Članak 215.
(1) Organiziranje ili sudjelovanje u štrajku, organiziranom u skladu s odredbama zakona,kolektivnog ugovora i pravilima sindikata, ne predstavlja povredu obveze iz radnog odnosa.
(2) Radnik zbog organiziranja ili sudjelovanja u štrajku, organiziranom u skladu s odredbama
zakona, kolektivnog ugovora i pravilima sindikata, ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj
od drugih radnika.
(3) Radniku se može otkazati ugovor o radu samo ako je organizirao ili sudjelovao u štrajku
koji nije organiziran u skladu sa zakonom, kolektivnim ugovorom ili pravilima sindikata ili ako
za vrijeme štrajka počini neku drugu tešku povredu obveza iz radnog odnosa.
(4) Radnik ne smije ni na koji način biti prisiljen sudjelovati u štrajku.
Razmjerno umanjenje plaće i dodataka na plaću
Članak 216.
Radniku koji je sudjelovao u štrajku, plaća i dodaci na plaću, mogu se umanjiti razmjerno
vremenu sudjelovanja u štrajku.
Sudska zabrana nezakonitoga štrajka i naknada štete
Članak 217.
(1) Poslodavac, odnosno udruga poslodavaca može zahtijevati od nadležnog suda da zabraniorganiziranje i poduzimanje štrajka protivno odredbama zakona.
(2) Poslodavac može zahtijevati naknadu štete koju je pretrpio zbog štrajka koji nijeorganiziran i poduzet u skladu s odredbama zakona.
Sudska zabrana nezakonitog isključenja s rada i naknada štete
Članak 218.
(1) Sindikat može zahtijevati od nadležnog suda da zabrani organiziranje i poduzimanje
isključenja s rada protivnog odredbama zakona.

(2) Sindikat može zahtijevati naknadu štete koju su on ili radnici pretrpjeli zbog isključenja srada koje nije organizirano i poduzeto u skladu s odredbama zakona.
Sudska nadležnost za zabranu štrajka i isključenja s radaČlanak 219.
(1) Ako štrajk, odnosno isključenje s rada obuhvaća područje samo jedne županije, o zabraništrajka, odnosno isključenja s rada u prvom stupnju odlučuje nadležni županijski sud u vijeću
sastavljenom od tri suca.
(2) Ako štrajk, odnosno isključenje s rada obuhvaća područje dviju ili više županija, o zabraništrajka, odnosno isključenja s rada u prvom stupnju odlučuje Županijski sud u Zagrebu uvijeću sastavljenom od tri suca.
(3) O žalbi protiv odluke donesene u skladu sa stavcima 1. i 2. ovoga članka odlučuje Vrhovni
sud Republike Hrvatske.
(4) Odluka o zahtjevu za zabranu štrajka, odnosno isključenja s rada mora se u prvom
stupnju donijeti u roku od četiri dana od dana podnošenja zahtjeva.
(5) Odluka o žalbi iz stavka 3. ovoga članka mora se donijeti u roku od pet dana od dana
dostave prvostupanjskog predmeta.
Štrajk u Oružanim snagama, policiji, državnoj upravi i javnim službama
Članak 220.
Štrajk u Oružanim snagama, policiji, državnoj upravi i javnim službama uređuje se posebnim
zakonom.

8. GOSPODARSKO-SOCIJALNO VIJEĆE
Ovlaštenja Gospodarsko-socijalnog vijeća
Članak 221.
(1) Radi utvrđivanja i ostvarivanja usklađenih djelatnosti u svrhu zaštite i promicanja
gospodarskih i socijalnih prava, odnosno interesa radnika i poslodavaca, vođenja usklađene
gospodarske, socijalne i razvojne politike, poticanja sklapanja i primjene kolektivnih ugovora
te njihova usklađivanja s mjerama gospodarske, socijalne i razvojne politike, može seosnovati Gospodarsko-socijalno vijeće na nacionalnoj razini.
(2) Djelatnost Gospodarsko-socijalnog vijeća temelji se na trostranoj suradnji Vlade
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada), sindikata i udruga poslodavaca, kojima je
reprezentativnost utvrđena na nacionalnoj razini, na rješavanju gospodarskih i socijalnih
pitanja i problema.
(3) Gospodarsko-socijalno vijeće na nacionalnoj razini:
1) prati, izučava i ocjenjuje utjecaj gospodarske politike i mjera gospodarske politike nasocijalnu stabilnost i razvoj
2) prati, izučava i ocjenjuje utjecaj socijalne politike i mjera socijalne politike na gospodarsku
stabilnost i razvoj
3) prati, izučava i ocjenjuje utjecaj promjena cijena i plaća na gospodarsku stabilnost i razvoj4) daje obrazloženo mišljenje ministru o svim problemima vezanim uz sklapanje i primjenu
kolektivnih ugovora
5) predlaže Vladi, poslodavcima i sindikatima, odnosno njihovim udrugama i udrugama više
razine vođenje usklađene politike cijena i plaća
6) utvrđuje listu miritelja7) daje mišljenje na pravilnik o načinu izbora miritelja i provođenju postupka mirenja8) daje mišljenje na pravilnik o načinu izbora arbitra i provođenju postupka arbitraže
9) potiče mirno rješavanje kolektivnih radnih sporova
10) daje mišljenje o prijedlozima zakona iz područja rada i socijalne sigurnosti11) promiče ideju trostrane suradnje Vlade, reprezentativnih sindikata i reprezentativnih
udruga poslodavaca na rješavanju gospodarskih i socijalnih pitanja i problema
12) daje mišljenje i prijedloge ministru u vezi s drugim pitanjima uređenima posebnim
zakonom.
(4) Gospodarsko-socijalno vijeće osniva se sporazumom Vlade, sindikata i udruga
poslodavaca više razine.
(5) Sporazumom iz stavka 4. ovoga članka pobliže se određuju sastav i ovlaštenja
Gospodarsko-socijalnog vijeća.
(6) Gospodarsko-socijalno vijeće može osnovati povjerenstva za pojedina pitanja iz svoga
djelokruga.
(7) Gospodarsko-socijalno vijeće donosi poslovnik kojim će urediti način donošenja odluka iz
svojeg djelokruga.
(8) Svaki član Gospodarsko-socijalnog vijeća može podnijeti prijedlog za razmatranje pitanja,
odnosno za donošenje odluke iz nadležnosti Gospodarsko-socijalnog vijeća.
(9) Ako Gospodarsko-socijalno vijeće nije osnovano ili je prestalo s radom, te zbog tih razloga
ne utvrdi listu miritelja, listu arbitara, odnosno članova arbitražnog vijeća ili ako zbog tih
razloga nije dalo mišljenje na pravilnik o načinu izbora miritelja i postupku mirenja iz članka
207. stavka 3. ovoga Zakona i na pravilnik o načinu izbora arbitara i postupka arbitraže izčlanka 151. stavka 7. ovoga Zakona, ova pitanja uređuje ministar.
(10) Ako Gospodarsko-socijalno vijeće nije osnovano ili je prestalo s radom, ministar, uskladu s pravilnicima iz stavka 9. ovoga članka, donosi odluku o imenovanju miritelja ukolektivnom radnom sporu, odnosno arbitra u postupku arbitraže.
71. Sporazum o osnivanju Gospodarsko-socijalnog vijeća

GLAVA IV.A RAD PUTEM DIGITALNIH RADNIH PLATFORMI
1. OBILJEŽJA RADA PUTEM DIGITALNIH RADNIH PLATFORMIUređenje rada putem digitalne radne platformeČlanak 221.a (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)

Ovom se glavom Zakona uređuje rad koji se obavlja korištenjem digitalnih radnih platformi,određuju se pojmovi i propisuju posebna prava i obveze koje nastaju između poslodavca i
radnika, propisuje se minimalna razina prava i radnih uvjeta kada takav rad obavljaju druge
fizičke osobe te prava i odgovornosti digitalnih radnih platformi radi osiguranja njihova
transparentnog rada.
Rad koji se obavlja korištenjem digitalne radne platformeČlanak 221.b (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)
Rad koji se obavlja korištenjem digitalne radne platforme je, u smislu ovoga Zakona, naplatni
rad koji na temelju ugovornog odnosa fizička osoba obavlja za digitalnu radnu platformu ili
za agregatora, korištenjem digitalne tehnologije odnosno na daljinu pomoću elektroničkog
sredstva (internetska stranica, mobilna aplikacija i sl.) ili izravno na određenoj lokaciji između
sudionika određenog posla.
Digitalna radna platformaČlanak 221.c (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Digitalna radna platforma je, u smislu ovoga Zakona, fizička ili pravna osoba koja pruža
usluge koje se na zahtjev primatelja usluge pružaju korištenjem digitalne tehnologije, a uokviru organizacije rada u kojem fizičke osobe posao obavljaju na daljinu pomoću
elektroničkog sredstva (internetska stranica, mobilna aplikacija i sl.) ili izravno na određenoj
lokaciji.
(2) Agregator je, u smislu ovoga Zakona, fizička ili pravna osoba koja obavlja djelatnost
zastupanja ili posredovanja za jednu ili više digitalnih radnih platformi iz stavka 1. ovoga
članka.
(3) Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se na digitalne radne platforme iz stavka 1. ovoga
članka i na agregatore iz stavka 2. ovoga članka koji na taj način organiziraju rad koji seobavlja na području Europske unije, neovisno o mjestu njihova poslovnog nastana i prava
koje se inače primjenjuje.
(4) Digitalna radna platforma iz stavka 1. ovoga članka i agregator iz stavka 2. ovoga člankadužni su, pod uvjetima propisanim ovim Zakonom, upisati se u evidenciju ministarstva.
(5) Digitalna radna platforma iz stavka 1. ovoga članka i agregator iz stavka 2. ovoga članka
ne smiju na tržištu obavljati registriranu djelatnost ako nisu upisani u evidenciju
ministarstva.
(6) Pri obavljanju poslova posredovanja za digitalnu radnu platformu agregator ne smije
radniku naplatiti naknadu za posredovanje.
(7) Digitalna radna platforma iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na pružatelje usluga čijaje primarna svrha dijeljenje resursa ili preprodaja robe ili usluga.
Poslodavac za kojeg radnik posao obavlja putem digitalne radne platformeČlanak 221.d (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Digitalna radna platforma iz članka 221.c stavka 1. ovoga Zakona ili agregator iz članka
221.c stavka 2. ovoga Zakona je poslodavac radniku koji rad obavlja osobno korištenjem
digitalne radne platforme.

(2) Ako je agregator radniku poslodavac, digitalna radna platforma solidarno odgovara za
obveze koje taj agregator, kao njezin posrednik na tržištu, ima prema radniku kojeg
zapošljava radi obavljanja poslova za digitalnu radnu platformu.
(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, digitalna radna platforma može se osloboditi
solidarne odgovornosti ako dokaže da agregator koji je registriran prema posebnom propisu
i s kojim je sklopila ugovor uredno izvršava obvezu prijave na mirovinsko i zdravstveno
osiguranje radnika, da redovito podmiruje trošak plaće radnika i da nema utvrđen porezni
dug.
(4) U svrhu dokazivanja činjenica iz stavka 3. ovoga članka, digitalna radna platforma možeprije sklapanja ugovora s agregatorom, odnosno jednom mjesečno tijekom trajanja toga
ugovora, od agregatora zatražiti:1. potvrdu nadležnog poreznog tijela o nepostojanju poreznog duga agregatora
2. izjavu agregatora da je za sve radnike izvršio prijavu na obvezno mirovinsko i zdravstveno
osiguranje prema posebnom propisu
3. dokaz da agregator za sve radnike redovito podmiruje ukupan trošak plaće.
Radnik koji rad obavlja korištenjem digitalne radne platformeČlanak 221.e (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)
Radnik koji rad obavlja korištenjem digitalne radne platforme je, u smislu ovoga Zakona,
fizička osoba koja na temelju sklopljenog ugovora o radu, u radnom odnosu obavlja poslove
za digitalnu radnu platformu ili za agregatora.
Ostale osobe koje rad obavljaju korištenjem digitalne radne platformeČlanak 221.f (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Fizičke osobe koje na temelju ugovornog odnosa koji nije nastao sklapanjem ugovora oradu osobno obavljaju poslove za digitalnu radnu platformu ili za agregatora iz članka 221.c
ovoga Zakona u smislu ovoga Zakona smatraju se ostalim osobama koje rad obavljaju
korištenjem digitalne radne platforme, ako se na takav ugovorni odnos ne mogu primijeniti
zakonske pretpostavke o postojanju radnog odnosa propisane člankom 221.m ovoga
Zakona.
(2) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na fizičke osobe koje se u smislu Uredbe (EU)2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti itransparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (Tekst značajan za
EGP) (SL L 186, 11. 7. 2019.) smatraju poslovnim korisnikom.

2. UPOTREBA AUTOMATIZIRANOG SUSTAVA UPRAVLJANJA UORGANIZACIJI RADA KOJI SE OBAVLJA KORIŠTENJEM DIGITALNIHRADNIH PLATFORMI
Prava i obveze poslodavcaČlanak 221.g (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Poslodavac iz članka 221.d stavka 1. ovoga Zakona, koji u organizaciji rada koristi digitalnu
tehnologiju i infrastrukturu u okviru automatiziranog sustava upravljanja utemeljenog na

algoritmima, obvezan je u skladu s odredbama ovoga Zakona, radi ostvarivanja prava
propisanih ovim ili drugim propisom:
1. upoznati radnika s organizacijom rada digitalne radne platforme i načinom donošenja
odluka u automatiziranom sustavu upravljanja
2. osigurati dostupnost i transparentnost podataka o radu koji se obavlja korištenjem
digitalnih radnih platformi
3. imenovati ovlaštenu osobu koja će nadzirati sigurnost i radno opterećenje rada radnika
koji rad obavljaju korištenjem digitalnih radnih platformi
4. imenovati ovlaštenu osobu koja povodom zahtjeva radnika provodi postupakpreispitivanja odluka donesenih u automatiziranom sustavu upravljanja i koja o njima
odlučuje
5. osigurati mogućnost uspostave profesionalne komunikacije s ostalim radnicima isudionicima poslovnog procesa te poslodavcem i ovlaštenim osobama poslodavca.
(2) Prije početka rada koji se obavlja korištenjem digitalne radne platforme poslodavac izčlanka 221.d stavka 1. ovoga Zakona dužan je omogućiti radniku da se upozna s načinom na
koji će dodjeljivati poslove odnosno radne zadatke, nadzirati radnika te ocjenjivati njegov
rad.
(3) Prije početka rada koji se obavlja korištenjem digitalne radne platforme poslodavac izčlanka 221.d stavka 1. ovoga Zakona dužan je omogućiti radniku da se upozna sa svim
pravima iz radnog odnosa, a osobito informacijama vezanim za pristup poslovima i radnim
zadacima, za radno vrijeme i uvjete rada, za sigurnost i zdravlje na radu, za mogućnost
napredovanja i osposobljavanja te za donošenje odluka vezanih za obračun i isplatu plaće tenaknada.
(4) Ugovorom o radu iz članka 221.l ovoga Zakona ugovara se obveza poslodavca da radniku
dostavi podatke iz stavka 1. ovoga članka.
(5) Poslodavac iz članka 221.d stavka 1. ovoga Zakona dužan je na zahtjev radnika učiniti
dostupnima podatke vezane uz obveze iz stavka 1. ovoga članka.
(6) Poslodavac iz članka 221.d stavka 1. ovoga Zakona dužan je, na zahtjev sindikalnog
povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika te inspekcije u području rada, tijekom
provođenja nadzora omogućiti dostupnost podataka iz stavka 1. ovoga članka.
Obveza ljudskog nadzora u automatiziranom sustavu upravljanja radi zaštite sigurnosti i
zdravlja radnikaČlanak 221.h (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Poslodavac iz članka 221.d stavka 1. ovoga Zakona dužan je procijeniti rizike rada injihova utjecaja na sigurnost i zdravlje radnika koji rad obavlja korištenjem digitalne radne
platforme.
(2) Poslodavac iz članka 221.d stavka 1. ovoga Zakona ne smije dopustiti intenzitet rada kojiugrožava fizičko, odnosno mentalno zdravlje radnika koji rad obavlja korištenjem digitalne
radne platforme.
(3) Radnik koji smatra da mu je zbog okolnosti nastalih radom korištenjem digitalne radne
platforme povrijeđeno pravo na sigurnost i zdravlje na radu ima pravo zatražiti odposlodavca zaštitu svoga prava odnosno pisano obrazloženje i preispitivanje pojedine mjere
ili odluke.
(4) Nadzor nad donošenjem odluka vezanih za sigurnost i zdravlje radnika i ovlaštenje za
preispitivanje i ocjenu mjere ili odluke o zaštiti na radu te odlučivanje o tome ima osoba izčlanka 221.g stavka 1. točke 3. ovoga Zakona.
Obveza ljudskog nadzora u praćenju rada i odluka donesenih u automatiziranom sustavu
upravljanjaČlanak 221.i (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Radnik koji smatra da mu je odlukom donesenom u automatiziranom sustavu
upravljanja, a osobito odlukom vezanom za pristup radnim zadacima, o radnom vremenu, omogućnosti napredovanja i osposobljavanja te odlukom vezanom za obračun i isplatu plaće
te naknada povrijeđeno pravo iz radnog odnosa ima pravo u rokovima propisanima člankom
133. ovoga Zakona zatražiti od poslodavca zaštitu svojih prava te zatražiti pisanoobrazloženje, kao i preispitivanje pojedine odluke.
(2) Ovlaštenje za stručno obrazloženje odluke te odlučivanje nakon preispitivanja odluke ima
osoba iz članka 221.g stavka 1. točke 4. ovoga Zakona.
Zaštita privatnosti i obrada osobnih podataka radnika koji rade korištenjem digitalne radne
platformeČlanak 221.j (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)
Digitalna radna platforma i agregator, radi zaštite privatnosti radnika u skladu s člankom 29.
ovoga Zakona, pri obradi osobnih podataka ne smije:
1. obrađivati podatke o privatnim razgovorima
2. obrađivati podatke o emocionalnom odnosno psihološkom stanju radnika
3. obrađivati podatke o zdravlju radnika, osim u slučajevima predviđenim propisom o zaštiti
osobnih podataka
4. prikupljati osobne podatke u razdoblju u kojem radnik ne obavlja rad niti ga nudi.
Obveza uspostave kanala za profesionalnu komunikaciju s ostalim radnicima i poslodavcem
te trećima u poslovnom procesuČlanak 221.k (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)
Poslodavac iz članka 221.d stavka 1. ovoga Zakona dužan je, radi neometane profesionalne
komunikacije odnosno povezivanja i razmjene informacija u poslovnom procesu s ostalim
radnicima i sudionicima poslovnog procesa te poslodavcem i ovlaštenim osobama
poslodavca, osobama koje kod njega obavljaju poslove osigurati mogućnost uspostave
kontakata.

3. PRAVA RADNIKA KOJI RAD OBAVLJA PUTEM DIGITALNIH RADNIH
PLATFORMI
Obvezni sadržaj pisanog ugovora o radu putem digitalne radne platformeČlanak 221.l (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)

(1) Ugovor o radu sklopljen u pisanom obliku, odnosno potvrda o sklopljenom ugovoru oradu, kojim se između poslodavca i radnika ugovara rad korištenjem digitalne radne
platforme, osim podataka iz članka 15. stavka 1. točaka 1. do 11. ovoga Zakona, morasadržavati i dodatne podatke o:
1. načinu dodjele poslova, radnih zadataka i uputa za rad te ocjenjivanja rada premaodređenim kriterijima
2. načinu donošenja odluka vezanih za radno vrijeme i uvjete rada, za sigurnost i zdravlje naradu, za mogućnost napredovanja te za donošenje odluka vezanih za obračun i isplatu plaće
i naknade plaće
3. obvezi poslodavca da informira radnika o osobi koja je kod poslodavca ovlaštena za
nadzor praćenja rada u automatiziranom sustavu upravljanja
4. elektroničkoj i drugoj opremi i sredstvima rada koji su potrebni za obavljanje posla
5. mogućnosti za neometanu profesionalnu komunikaciju odnosno povezivanje i razmjenu
informacija s ostalim radnicima i njihovim predstavnicima, poslodavcem te trećima u
poslovnom procesu
6. sredstvima rada za obavljanje poslova koje je poslodavac dužan nabaviti, instalirati iodržavati, odnosno uporabi vlastitih sredstava rada radnika
7. naknadi troškova radniku vezanih uz obavljanje poslova te amortizaciji troškova vlastitih
vozila i druge opreme, ako ih koristi
8. obvezi ugovaranja osiguranja od nesretnog slučaja i osiguranja od odgovornosti na teretposlodavca ako ugovorene poslove obavlja sudjelovanjem u prometu sredstvom koje se u
smislu propisa o sigurnosti prometa na cestama smatra vozilom i koje ne podliježe obvezi
registracije
9. načinu osposobljavanja i stručnog usavršavanja radnika
10. načinu ostvarivanja prava na informiranje i sudjelovanje u odlučivanju.
(2) Ako se radi nepredvidivog obrasca rada ugovara rad po pozivu poslodavca, ugovor o radu
sklopljen u pisanom obliku, odnosno potvrda o sklopljenom ugovoru o radu iz stavka 1.
ovoga članka mora sadržavati i dodatne podatke o:
1. promjenjivom rasporedu rada s obzirom na organizaciju radnog vremena radnika koja je
u potpunosti ili uglavnom nepredvidiva
2. referentnom razdoblju u danima i satima unutar kojeg poslodavac ima pravo zatražiti, aradnik ima dužnost obavljati posao
3. najmanjem broju radnih sati unutar razdoblja iz točke 2. ovoga stavka koje je poslodavacdužan platiti radniku, neovisno o tome je li zatražio od radnika obavljanje posla, osim ako jeposlodavac zatražio obavljanje posla, a radnik ga je bez opravdanog razloga odbio obaviti
4. pravu radnika da bez štetnih posljedica odbije radni zadatak, ako je obavijest o potrebi
njegova izvršenja dana u roku unutar kojega ga nije moguće izvršiti
5. roku u kojemu je moguć opoziv radnog zadatka koji je radnik prihvatio, čije neispunjenje
daje radniku pravo na isplatu naknade plaće kao da je radio.

(3) Nepredvidiv obrazac rada iz stavka 2. ovoga članka, u smislu ovoga Zakona, je oblik
organizacije rada i radnog vremena koji u potpunosti ili uglavnom nastaje prema
nepredvidivim potrebama za radom, uslijed čega se ne može unaprijed utvrditi početak izavršetak radnog dana niti tjedna radnika, već ga, prema prirodi stvari, određuje poslodavac.
(4) U slučaju sklapanja ugovora iz stavka 2. ovoga članka najmanji broj zajamčenih plaćenih
radnih sati ne može biti manji od pet sati tjedno.
Pretpostavka postojanja radnog odnosa u radu korištenjem digitalne radne platformeČlanak 221.m (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Ako digitalna radna platforma ili agregator iz članka 221.c ovoga Zakona s fizičkom
osobom sklopi ugovor za obavljanje posla korištenjem digitalne radne platforme koji, sobzirom na narav i vrstu rada te ovlasti digitalne radne platforme ili agregatora, ima obilježja
posla za koji se zasniva radni odnos, smatra se da je ta digitalna radna platforma ili taj
agregator, kao poslodavac s radnikom sklopio ugovor o radu, osim ako se ne dokaže
suprotno.
(2) Činjenice na temelju kojih se može u smislu stavka 1. ovoga članka pretpostaviti
postojanje radnog odnosa su:
1. osobno obavljanje naplatnog posla
2. davanje naloga i uputa za obavljanje posla fizičkoj osobi, u okvirima organizacije rada isubordinacije posla
3. ograničavanje slobode odbijanja izvršavanja naloga ili njezino uvjetovanje zapriječenim
sankcijama ili drugim mjerama
4. pobliže određivanje vremena, mjesta i načina obavljanja posla fizičkoj osobi, neovisno otome koristi li vlastita sredstva rada
5. nadziranje obavljanja posla i praćenje učinaka fizičke osobe, radi ocjene njezina rada te
mogućnosti napredovanja
6. zabrana sklapanja poslova za svoj ili tuđi račun korištenjem usluga drugih platformi.
(3) Teret dokaza je na onoj digitalnoj radnoj platformi ili na agregatoru koji osporava
zakonsku pretpostavku iz stavka 1. ovoga članka.
(4) Fizička osoba koja smatra da nije radnik u smislu ovoga Zakona može osporavati
zakonsku pretpostavku postojanja radnog odnosa iz stavka 1. ovoga članka, pri čemu je
digitalna radna platforma, odnosno agregator, u svrhu dokazivanja i radi pravilnog
rješavanja pokrenutog postupka, dužan dati sve potrebne podatke.
Rad putem digitalnih radnih platformi ovisno o opsegu ostvarenih primitakaČlanak 221.n (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Iznimno od članka 221.m ovoga Zakona, pretpostavka postojanja radnog odnosa ne
odnosi se na fizičku osobu koja radom putem digitalnih radnih platformi u pojedinomkvartalu kalendarske godine nije ostvarila primitak veći od 60 % brutoiznosa tri mjesečne
minimalne plaće utvrđenog posebnim propisom.
(2) Digitalna radna platforma ili agregator dužan je izvršiti provjeru od nadležnog tijela koje
putem sustava ePorezna vodi službenu evidenciju o svim isplatiteljima i o isplaćenim

primicima radi pribavljanja dokaza o stanju isplaćenih primitaka od kojih se utvrđuje drugi
dohodak koji je fizička osoba kojoj dodjeljuje posao ostvarila radom putem digitalnih radnih
platformi.
(3) Nadležno tijelo koje putem sustava ePorezna vodi službenu evidenciju o svim
isplatiteljima i o isplaćenim primicima može digitalnoj radnoj platformi ili agregatoru
omogućiti uvid u podatke o stanju isplaćenih primitaka od kojih se utvrđuje drugi dohodak
fizičke osobe kojoj se dodjeljuje, a koje je ta fizička osoba ostvarila radom putem digitalnih
radnih platformi.
(4) Ako je digitalnoj radnoj platformi ili agregatoru omogućeno da na temelju izvršene
provjere iz stavka 2. ovoga članka utvrdi da je primitak za obavljeni rad fizičke osobe iz
stavka 1. ovoga članka u pojedinom kvartalu kalendarske godine veći od limitirane visine od
60 % brutoiznosa tri mjesečne minimalne plaće utvrđenog posebnim propisom, fizička
osoba kod tog poslodavca, nakon izvršene provjere, može posao obavljati samo na temelju
sklopljenog ugovora o radu.
(5) Radi provjere stanja isplaćenih primitaka fizičke osobe iz stavka 1. ovoga članka, digitalna
radna platforma ili agregator ovlašten je dobiti samo podatak o iznosu neisplaćenog dijela
limitirane visine iznosa primitaka iz stavka 2. ovoga članka.
(6) Način i rokove provođenja uvida i provjere iz stavaka 2. i 3. ovoga članka ministar, uz
suglasnost ministra nadležnog za financije, propisuje pravilnikom.
Prava i uvjeti rada ostalih osoba koje rade na digitalnim radnim platformamaČlanak 221.o (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Na osobu iz članka 221.f stavka 1. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članaka 221.g do 221.k ovoga Zakona.
(2) Digitalna radna platforma ili agregator dužan je za osobu iz članka 221.f stavka 1. ovoga
Zakona ugovoriti osiguranje od nesretnog slučaja i osiguranje od odgovornosti ako
ugovorene poslove obavlja sudjelovanjem u prometu sredstvom koje se u smislu propisa osigurnosti prometa na cestama smatra vozilom i koje ne podliježe obvezi registracije.
(3) Osoba iz članka 221.f stavka 1. ovoga Zakona ima pravo na zaštitu prava u skladu sutvrđenim ugovornim odnosom s digitalnom radnom platformom ili agregatorom.

4. TRANSPARENTNOST RADA KORIŠTENJEM DIGITALNIH RADNIH
PLATFORMI
Evidencija o radu korištenjem digitalnih radnih platformiČlanak 221.p (NN 151/22 – na snazi od 01.01.2024.)(1) Evidencija o radu korištenjem digitalnih radnih platformi, radi osiguranja transparentnosti
rada digitalnih radnih platformi te jačanja odgovornosti i pravne sigurnosti između subjekatakoji na tržištu obavljaju djelatnost i rad korištenjem digitalnih radnih platformi, vodi i uelektroničkom obliku obrađuje ministarstvo.
(2) U evidenciji iz stavka 1. ovoga članka prikupljaju se i obrađuju podaci o digitalnim radnim
platformama i agregatorima koji obavljaju djelatnosti kao pružatelji usluga na tržištu te se
prikupljaju podaci o pokazateljima opsega rada korištenjem digitalnih radnih platformi.

(3) Digitalna radna platforma iz članka 221.c stavka 1. ovoga Zakona i agregator iz članka
221.c stavka 2. ovoga Zakona, radi njihova upisa u evidenciju iz stavka 1. ovoga članka, dužni
su podnijeti zahtjev koji mora sadržavati:
1. naziv, sjedište i osobni identifikacijski broj digitalne radne platforme ili agregatora
2. ime, prezime i osobni identifikacijski broj osobe koja je ovlaštena za zastupanje digitalne
radne platforme ili agregatora
3. adresu elektroničke pošte u svrhu izravnog i neometanog pristupa tijekom propisanih
nadzornih postupaka
4. pisanu izjavu o sklopljenom ugovoru o posredovanju na tržištu s digitalnom radnom
platformom, ako je zahtjev podnio agregator.
(4) Digitalna radna platforma iz članka 221.c stavka 1. ovoga Zakona i agregator iz članka
221.c stavka 2. ovoga Zakona dužni su u pravnom prometu, u poslovnim ispravama, na
svakom dopisu i ugovoru navesti broj pod kojim su upisani u evidenciju iz stavka 1. ovoga
članka.
(5) Podaci o digitalnim radnim platformama i agregatorima prikupljaju se upisom iz stavka 3.
ovoga članka i dostavom podataka o pokazateljima opsega rada korištenjem digitalnih
radnih platformi.
(6) Podaci o pokazateljima opsega rada korištenjem digitalnih radnih platformi su osobito
broj radnika i osoba iz članka 221.f stavka 1. ovoga Zakona koje rade korištenjem platforme
te broj i vrsta ugovornih odnosa na temelju kojih te osobe rade korištenjem platforme.
(7) Digitalna radna platforma iz članka 221.c stavka 1. ovoga Zakona i agregator iz članka
221.c stavka 2. ovoga Zakona dužni su podatke iz stavka 6. ovoga članka dostaviti u
propisanom roku ministarstvu.
(8) Oblik, sadržaj i način vođenja evidencije iz stavka 1. ovoga članka te rok dostave podataka
propisuje ministar pravilnikom.

GLAVA V. NADZOR NAD PRIMJENOM PROPISA O RADU
Upravni nadzorČlanak 222. (NN 98/19)
Upravni nadzor nad primjenom ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa, tedrugih zakona i propisa koji uređuju odnose između poslodavaca i radnika, obavlja tijelodržavne uprave nadležno za poslove rada, ako drugim zakonom nije drukčije određeno.
Inspekcijski nadzorČlanak 223. (NN 98/19)(1) Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa,
te drugih zakona i propisa koji uređuju odnose između poslodavaca i radnika, obavlja tijelodržavne uprave nadležno za poslove inspekcije rada, ako drugim zakonom nije drukčije
propisano.

(2) U provođenju nadzora inspektor rada ima ovlaštenja utvrđena zakonom ili na temelju
zakona donesenim propisom.
(3) Radnik, radničko vijeće, sindikat te poslodavac mogu zahtijevati od inspektora rada
provođenje inspekcijskog nadzora.

GLAVA VI. POSEBNE ODREDBE
Vršenje dužnosti i prava državljana u obrani i radni odnosČlanak 224.
(1) Za vrijeme obavljanja dužnosti i prava državljana u obrani u skladu s posebnim propisom,
radniku prava i obveze iz radnog odnosa miruju.
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, zaposleni pričuvnici za vrijeme odsutnosti s rada zbog
vojne obveze ili služenja u ugovornoj pričuvi ostvaruju prava iz radnog odnosa kao da rade.
(3) Troškove naknade plaće i drugih materijalnih prava pričuvnika iz stavka 2. ovoga članka,
poslodavcu na pisani zahtjev nadoknađuje ministarstvo nadležno za poslove obrane.
(4) Radnik koji nakon završetka vojne obveze, odnosno služenja u ugovornoj pričuvi želinastaviti raditi kod istoga poslodavca, dužan je, čim sazna dan kada će mu prestati vojna
obveza, odnosno služenje u ugovornoj pričuvi, a najkasnije u roku od trideset dana od danaprestanka vojne obveze, odnosno služenja u ugovornoj pričuvi, o svojoj namjeri obavijestiti
poslodavca.
(5) Radnika koji je dao izjavu u smislu stavka 4. ovoga članka, poslodavac je dužan vratiti na
poslove na kojima je radio prije stupanja u vojnu obvezu, odnosno služenje u ugovornoj
pričuvi, a ako je prestala potreba za obavljanjem tih poslova, poslodavac mu je dužan
ponuditi sklapanje ugovora o radu za obavljanje drugih odgovarajućih poslova.
(6) Ako u slučaju iz stavka 5. ovoga članka poslodavac ne može vratiti radnika na rad, dužan
mu je isplatiti naknadu plaće za razdoblje propisanoga ili ugovorenoga otkaznog roka te, ako
su za to ispunjeni uvjeti, i pripadajuću otpremninu.
(7) Poslodavac je dužan vratiti radnika iz stavka 1. ovoga članka na rad u roku od tridesetdana od dana dostave izjave o namjeri nastavljanja rada kod istoga poslodavca, a ako ga nije
moguće vratiti na rad, radnik ima tijekom godine dana od dana prestanka obavljanjadužnosti i prava državljana u obrani prednost pri zapošljavanju kod istoga poslodavca.
(8) Obavljanje dužnosti i prava državljana u obrani nije dopušteni razlog za otkaz ugovora oradu i u to vrijeme poslodavac ne može radniku redovito otkazati ugovor o radu, a ako
poslodavac otkaže ugovor o radu protivno odredbama ovoga članka, radnik ima sva prava
koja su ovim Zakonom predviđena za slučaj nedopuštenoga otkaza.
(9) Odredbe ovoga članka na odgovarajući način primjenjuju se i na radnike koji su na
dragovoljnom vojnom osposobljavanju u smislu posebnog propisa o obrani.
Prava kandidata za predsjednika Republike Hrvatske, zastupnike, članove skupština ili vijeća,župane, gradonačelnike i načelnike općina i njihove zamjenikeČlanak 225.

(1) Kandidat za predsjednika Republike Hrvatske ima za vrijeme predizborne promidžbe
pravo na neplaćeni dopust u trajanju do najviše dvadeset radnih dana.
(2) Kandidat za zastupnika u Hrvatski sabor ima za vrijeme predizborne promidžbe pravo na
neplaćeni dopust u trajanju do najviše petnaest radnih dana.
(3) Kandidat za člana županijske skupštine ili župana i njegovih zamjenika ima za vrijeme
predizborne promidžbe, pravo na neplaćeni dopust u trajanju do najviše deset radnih dana.
(4) Kandidat za člana gradskog ili općinskog vijeća, gradonačelnika ili načelnika općine injihove zamjenike ima za vrijeme predizborne promidžbe, pravo na neplaćeni dopust u
trajanju do najviše pet radnih dana.
(5) O korištenju dopusta iz stavaka 1. do 4. ovoga članka, radnik mora obavijestiti poslodavca
najmanje dvadeset četiri sata prije.
(6) Dopust iz stavaka 1. do 4. ovoga članka radnik ne može koristiti u razdobljima kraćim od
jednog radnoga dana.
(7) Na zahtjev radnika, umjesto dopusta iz stavaka 1. do 4. ovoga članka, radnik može pod
istim uvjetima koristiti godišnji odmor, u trajanju na koje ima pravo do prvoga dana
glasovanja.
(8) Ako je za stjecanje određenih prava važno prethodno trajanje radnog odnosa s istim
poslodavcem, razdoblja neplaćenoga dopusta iz stavaka 1. do 4. ovoga članka izjednačuju ses vremenom provedenim na radu i ubrajaju u staž potreban za ostvarivanje određenih prava
iz radnog odnosa ili u vezi s radnim odnosom.

GLAVA VII. UPRAVNE MJEREČlanak 226. (NN 98/19, 151/22)(1) U provedbi inspekcijskog nadzora u području rada inspektor će usmenim rješenjem uzapisniku poslodavcu narediti da u ostavljenom roku:
1. tijelu nadležnom za vođenje podataka o osiguranicima prema posebnom propisu omirovinskom osiguranju, na način, u sadržaju i u roku, u elektroničku bazu dostavi podatke oradniku ili promjene do kojih je došlo tijekom trajanja radnog odnosa (članak 6. stavak 2.)
2. radniku omogući upoznavanje s propisima o radnim odnosima, odnosno s organizacijomrada i zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu (članak 8. stavak 2.)
3. propise o sigurnosti i zaštiti zdravlja na radu te kolektivni ugovor i pravilnik o radu učini na
prikladan način dostupnima radnicima (članak 8. stavak 3.)
4. radniku dostavi pisani i obrazloženi odgovor o mogućnosti sklapanja ugovora o radu na
neodređeno vrijeme (članak 13. stavci 6., 7. i 8.)
5. radnika pisano obavijesti o nazivu tijela kojem se obavljaju uplate dobrovoljnog
mirovinskog osiguranja, ako sudjeluje u plaćanju (članak 14. stavak 6.)
6. pri nadležnom upravnom tijelu registrira ugovor o radu pomorca i radnika na pomorskim
ribarskim plovilima (članak 14. stavak 7.)

7. radniku s kojim je sklopio pisani ugovor o radu koji ne sadrži sve sastojke propisane ovim
Zakonom ponudi izmjenu ugovora koji će sadržavati nedostajuće sastojke, odnosno da
dopuni izdanu potvrdu o sklopljenom ugovoru o radu koja ne sadrži sastojke propisane ovim
Zakonom (članak 15.)
8. radniku s kojim je sklopio ugovor o radu za stalne sezonske poslove na određeno vrijeme
koji ne sadrži sve sastojke propisane ovim Zakonom ponudi izmjenu ugovora koji ćesadržavati nedostajuće sastojke, odnosno da dopuni izdanu potvrdu o sklopljenom ugovoru
o radu koja ne sadrži sve sastojke propisane ovim Zakonom (članak 16. stavak 7.)
9. radniku s kojim je dogovorio rad na izdvojenom mjestu rada bez izmjene ugovora o radu,za rad duži od 30 dana ponudi sklapanje ugovora o radu s obveznim sadržajem ugovora oradu u slučaju rada na izdvojenom mjestu rada (članak 17. stavak 6.)
10. radniku s kojim je sklopio ugovor o radu na izdvojenom mjestu rada ili na daljinu koji nesadrži sve sastojke propisane ovim Zakonom ponudi izmjenu ugovora koji će sadržavati
nedostajuće sastojke, odnosno da dopuni izdanu potvrdu o sklopljenom ugovoru o radu koja
ne sadrži sve sastojke propisane ovim Zakonom (članak 17.a stavci 1. i 2.)
11. radniku koji radi na daljinu osigura zaštitu privatnosti te potrebne pisane upute u vezi sazaštitom zdravlja i sigurnosti na radu (članak 17.b stavak 6.)
12. radniku dostavi pisano obrazloženje o nemogućnosti izmjene ugovora o radu kojim bi se
na određeno vrijeme ugovorio rad na izdvojenom mjestu rada, odnosno o nemogućnosti
ponovnog obavljanja poslova u prostoru poslodavca i prije isteka vremena na koji jesklopljen izmijenjen ugovor ili o mogućnosti izmjene ugovora o radu s odgodnim početkom
primjene (članak 17.c stavak 4.)
13. radniku s kojim je sklopio ugovor odnosno kojem je izdao potvrdu o privremenom
upućivanju na rad u inozemstvo, a koji ne sadrži sve sastojke propisane ovim Zakonomponudi izmjenu ugovora koji će sadržavati nedostajuće sastojke, odnosno da dopuni izdanu
potvrdu o sklopljenom ugovoru o radu koja ne sadrži sve sastojke propisane ovim Zakonom,
ili radniku uruči primjerak prijave na obvezno zdravstveno osiguranje prije upućivanja na radu inozemstvo, ako ga je na to osiguranje dužan osigurati (članak 18. stavci 2. i 7.)
14. radniku u slučaju upućivanja u inozemstvo, u okviru privremenog i povremenog
prekograničnog pružanja usluga, na rok kraći od četiri uzastopna tjedna, prije početka
upućivanja dostavi pisanu informaciju koja sadrži propisane podatke (članak 18. stavak 4.)
15. radniku s kojim je sklopio ugovor o dodatnom radu koji ne sadrži sve sastojke propisane
ovim Zakonom ponudi izmjenu ugovora koji će sadržavati nedostajuće sastojke, odnosno da
dopuni izdanu potvrdu o sklopljenom ugovoru o radu koja ne sadrži sastojke propisane ovim
Zakonom (članak 18.b stavak 1.)
16. maloljetnika uputi na pregled ovlaštenom liječniku ako su maloljetnik, njegov roditelj,
odnosno skrbnik, radničko vijeće ili sindikat posumnjali da poslovi koje obavlja ugrožavaju
njegovu sigurnost, zdravlje, ćudoređe ili razvoj i podnijeli zahtjev poslodavcu da ovlašteni
liječnik pregleda maloljetnika te da u nalazu i mišljenju ocijeni ugrožavaju li poslovi koje
maloljetnik obavlja njegovu sigurnost, zdravlje, ćudoređe ili razvoj (članak 22. stavak 1.)
17. maloljetniku ponudi sklapanje ugovora o radu za obavljanje drugih odgovarajućih
poslova kada je to dužan učiniti na temelju nalaza i mišljenja ovlaštenoga liječnika (članak 22.
stavak 3.)

18. donese i objavi pravilnik o radu ili da pravilnikom uredi pitanja koja pravilnikom moraju
biti uređena (članak 26. stavak 1.)
19. u propisanom sadržaju, načinu i roku ministarstvu dostavi statističke podatke oobavljanju poslova ustupanja radnika (članak 44. stavak 7.)
20. korisnik i agencija koji su sklopili ugovor o ustupanju radnika, koji ne sadrži sve sastojke
propisane ovim Zakonom, izmijene ugovor koji će sadržavati nedostajuće sastojke (članak
45. stavak 2.)
21. radniku s kojim je sklopio ugovor o radu za privremeno obavljanje poslova, koji ne sadrži
sve podatke propisane ovim Zakonom, ponudi izmjenu ugovora koji će sadržavati
nedostajuće sastojke, odnosno da dopuni izdanu potvrdu o sklopljenom ugovoru o radu koja
ne sadrži sve sastojke propisane ovim Zakonom (članak 46. stavci 3. i 5.)
22. uputnicu ustupljenog radnika koja ne sadrži podatke propisane ovim Zakonom dopuni
nedostajućim podacima (članak 49. stavak 1.)
23. radničko vijeće obavijesti o broju i razlozima uzimanja na rad ustupljenih radnika ili da
ustupljene radnike obavijesti o slobodnim radnim mjestima za koja ispunjavaju uvjete(članak 50. stavak 3.)
24. radniku dostavi pisani i obrazloženi odgovor o nemogućnosti sklapanja ugovora o radu
za puno radno vrijeme (članak 63. stavci 6., 7. i 8.)
25. radniku dostavi pisani i obrazloženi odgovor o mogućnosti izmjene ugovora o radu,
odnosno promjene ili prilagodbe rasporeda radnog vremena (članak 68. stavci 5. i 7.)
26. utvrdi raspored korištenja godišnjeg odmora u skladu s ovim Zakonom ili radnika
obavijesti o trajanju i razdoblju korištenja godišnjeg odmora (članak 85.)
27. radi ostvarivanja prava na jednakost plaća žena i muškaraca, dostavi radniku podatke okriterijima na temelju kojih je radnik koji obavlja poslove iste ili slične naravi ostvario plaću,
ako takav radnik kod njega postoji (članak 91. stavak 6.)
28. dostavi radniku obračun iz kojeg je vidljivo kako je utvrđen iznos plaće, naknade plaće,
otpremnine ili naknade za neiskorišteni godišnji odmor, ili obračun s propisanim sadržajem
(članak 93. stavci 1. i 6.)
29. dostavi radniku, kojem na dan dospjelosti nije isplatio plaću, naknadu plaće, otpremninu
ili naknadu za neiskorišteni godišnji odmor, ili ih nije isplatio u cijelosti, dva obračuna, od
kojih je jedan obračun u kojem će biti iskazan ukupan iznos plaće, naknade plaće,
otpremnine ili naknade za neiskorišteni godišnji odmor, a drugi obračun u kojem će bitiiskazan iznos plaće ili dijela plaće, naknade plaće, otpremnine ili naknade za neiskorišteni
godišnji odmor koji je bio dužan isplatiti, sa sadržajem u skladu s pravilnikom iz članka 93.
stavka 6. ovoga Zakona (članak 93. stavci 2. i 6.)
30. radniku, na njegov zahtjev, izda potvrdu o vrsti poslova koje obavlja i trajanju radnog
odnosa (članak 130. stavak 1.)
31. radniku nakon prestanka radnog odnosa vrati sve njegove isprave i primjerak odjave s
obveznoga mirovinskog i zdravstvenog osiguranja ili mu izda potvrdu o vrsti poslova koje jeobavljao i trajanju radnog odnosa (stavak 130. stavak 2.)
32. imenuje osobu koja je, osim njega, ovlaštena primati i rješavati pritužbe vezane za zaštitu
dostojanstva radnika te o imenovanju obavijesti radnike (članak 134. stavci 2. i 4.)

33. pisano i potpuno obavijesti radničko vijeće ili sve radnike koji su prijenosom obuhvaćeni
o prijenosu poduzeća, dijela poduzeća, gospodarske djelatnosti ili dijela gospodarske
djelatnosti na novog poslodavca (članak 137. stavci 6. i 7.)
34. radnika pisanim putem obavijesti o sklapanju kolektivnog ugovora, odnosno njegovoj
izmjeni ili prestanku (članak 201. stavak 4.)
35. kolektivni ugovor objavi na propisani način (članak 202. stavci 1. i 2.)
36. radniku omogući da se upozna s načinom na koji će dodjeljivati poslove odnosno radne
zadatke, nadzirati radnika i ocjenjivati njegov rad te sa svim pravima iz radnog odnosa, aosobito informacijama vezanim za pristup poslovima i radnim zadacima, za radno vrijeme iuvjete rada, za sigurnost i zdravlje na radu, za mogućnost napredovanja i osposobljavanja te
za donošenje odluka vezanih za obračun i isplatu plaće te naknada (članak 221.g stavci 2. i 3.)
37. radniku na njegov zahtjev učini dostupnima zatražene podatke (članak 221.g stavak 5.)
38. radniku i osobama koje kod njega obavljaju poslove osigura neometanu profesionalnu
komunikaciju odnosno povezivanje i razmjenu informacija u poslovnom procesu s ostalim
sudionicima te poslodavcem i ovlaštenim osobama poslodavca (članak 221.k)
39. radniku s kojim je sklopio ugovor o radu putem digitalne radne platforme, a koji nesadrži sve sastojke propisane ovim Zakonom, ponudi izmjenu ugovora koji će sadržavati
nedostajuće sastojke, odnosno da dopuni izdanu potvrdu o sklopljenom ugovoru o radu koja
ne sadrži sastojke propisane ovim Zakonom (članak 221.l stavak 1.)
40. radniku s kojim je sklopio ugovor o radu putem digitalne radne platforme kojim ugovara
rad po pozivu poslodavca, a ne sadrži sve sastojke propisane ovim Zakonom, ponudi
izmjenu ugovora koji će sadržavati nedostajuće sastojke, odnosno da dopuni izdanu potvrdu
o sklopljenom ugovoru o radu koja ne sadrži sastojke propisane ovim Zakonom (članak 221.l
stavak 2.)
41. kao digitalna radna platforma ili agregator dostavi potrebne podatke ministarstvu (članak
221.p stavak 7.).
(2) U provedbi inspekcijskog nadzora u području rada inspektor će usmenim rješenjem uzapisniku zabraniti:
1. dodatni rad radnika koji radi na poslovima s posebnim uvjetima rada u skladu s propisima
zaštite na radu ili na poslovima u skraćenom radnom vremenu iz članka 64. ovoga Zakona ili
radnika kojem se prema posebnom propisu o mirovinskom osiguranju staž osiguranja
računa s povećanim trajanjem, ako takve poslove obavlja kod matičnog poslodavca (članak
18.a stavak 2.)
2. rad osobe mlađe od 15 godina ili osobe s 15 i starije od 15, a mlađe od 18 godina kojapohađa obvezno osnovno obrazovanje (članak 19.)
3. rad i sudjelovanje djeteta i maloljetnika u aktivnostima protivno posebnoj zaštiti (članak
19.a stavci 3., 5. i 8.)
4. kontakt s djetetom ili maloljetnikom osobi koja je pravomoćno osuđena ili protiv koje sevodi kazneni postupak za neko od kaznenih djela protiv spolne slobode, spolnog
zlostavljanja i iskorištavanja djeteta (članak 19.b stavak 3.)
5. rad maloljetnika na poslovima koji mogu ugroziti njegovu sigurnost, zdravlje, ćudoređe ili
razvoj (članak 21. stavak 1.)

6. rad maloljetnika bez prethodnog utvrđivanja zdravstvene sposobnosti (članak 21. stavak
3.)
7. obavljanje poslova maloljetnika ako iz nalaza i mišljenja ovlaštenog liječnika proizlazi da
poslovi koje maloljetnik obavlja ugrožavaju njegovu sigurnost, zdravlje, ćudoređe ili razvoj(članak 22. stavak 1.)
8. agenciji obavljanje poslova ustupanja radnika korisnicima, ako nije registrirana prema
posebnom propisu, odnosno upisana u evidenciju ministarstva nadležnog za rad (članak 44.
stavak 3.)
9. rad radnika na poslovima na kojima uz primjenu mjera zaštite zdravlja i sigurnosti na radu
nije moguće zaštititi radnika od štetnih utjecaja, a koji je duži od skraćenoga radnoga
vremena (članak 64. stavak 3.)
10. prekovremeni rad maloljetnika (članak 65. stavak 5.)
11. prekovremeni rad trudnice, roditelja s djetetom do osam godina života te radnika kojiradi u nepunom radnom vremenu kod više poslodavaca, osim u slučaju više sile, ako nisu
dostavili poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad (članak 65. stavak
6.)
12. prekovremeni rad radnika koji radi u dodatnom radu ako poslodavcu nije dostavio
pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad, osim u slučaju više sile (članak 65.
stavci 7. i 8.)
13. rad maloljetnika koji traje duže od osam sati tijekom razdoblja od 24 sata (članak 68.
stavak 1.)
14. rad u nejednakom rasporedu radnog vremena trudnice, roditelja s djetetom do osam
godina života, rad roditelja koji radi s polovicom punog radnog vremena, radi s polovicom
punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta ili radi s polovicom punog radnog
vremena radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju prema posebnom propisu,
radnika koji radi u nepunom radnom vremenu kod više poslodavaca te radnika koji radi u
dodatnom radu, ako nisu dostavili poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na
takav rad (članak 68. stavak 2.)
15. obavljanje posla i aktivnosti djeteta i maloljetnika protivno propisanim ograničenjima(članak 68.a)
16. rad noćnog radnika koji obavlja noćni rad ako tijekom razdoblja od četiri mjeseca u
noćnom radu radi duže od prosječnih osam sati tijekom svakih 24 sata (članak 69. stavak 6.)
17. noćnom radniku, koji je na temelju procjene opasnosti u radu izložen osobitoj opasnosti
ili teškom fizičkom ili mentalnom naporu, noćni rad duži od osam sati u razdoblju od 24 sata(članak 69. stavak 7.)
18. noćni rad maloljetnika ako je protivan odredbama ovoga Zakona ili nije osigurano da se
takav rad obavlja pod nadzorom punoljetne osobe (članak 70.)
19. noćni rad radnika kod poslodavca kod kojeg je rad organiziran u smjenama, koje
uključuju i noćni rad, a koji radi u noćnoj smjeni uzastopce duže od jednog tjedna (članak 71.
stavak 3.).
(3) Žalba izjavljena protiv rješenja iz ovoga članka ne odgađa njegovo izvršenje.

GLAVA VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE
Lakši prekršaji poslodavcaČlanak 227. (NN 151/22)(1) Novčanom kaznom od 1320,00 do 3.980,00 eura kaznit će se za prekršaj poslodavac
pravna osoba:
1. ako sklopi ugovor o radu u kojemu je probni rad ugovoren u trajanju dužem od Zakonomdopuštenoga (članak 53. stavak 3.)
2. ako radniku ne omogući osposobljavanje na način propisan ovim Zakonom (članak 54.
stavak 4.)
3. ako sklopi ugovor o radu u kojem je pripravnički staž ugovoren u trajanju dužem od
Zakonom propisanoga (članak 57.).
(2) Novčanom kaznom od 130,00 do 390,00 eura za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se poslodavac fizička osoba i odgovorna osoba pravne osobe.
(3) Ako je prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počinjen u odnosu na maloljetnika, iznos
novčane kazne uvećava se dvostruko.
Teži prekršaji poslodavcaČlanak 228. (NN 151/22)(1) Novčanom kaznom od 4110,00 do 7960,00 eura kaznit će se za prekršaj poslodavac
pravna osoba:
1. ako s radnikom sklopi ugovor o radu na određeno vrijeme za koji ne postoji objektivan
razlog, odnosno ako u tom ugovoru ili u pisanoj potvrdi o sklopljenom ugovoru o radu ne
navede objektivan razlog ili je ugovor o radu sklopljen u trajanju dužem od tri godine (članak
12. stavci 1., 2. i 3.)
2. ako s istim radnikom sklopi više uzastopnih ugovora o radu na određeno vrijeme čije jeukupno trajanje, uključujući i prvi ugovor o radu, neprekinuto duže od tri godine, osim ako je
to potrebno zbog zamjene privremeno nenazočnog radnika, zbog dovršetka rada na
projektu koji uključuje financiranje iz fondova Europske unije ili je zbog nekog drugog
objektivnog razloga dopušteno posebnim zakonom ili kolektivnim ugovorom (članak 12.
stavci 4. i 7.)
3. ako s radnikom sklopi ugovor o radu na određeno vrijeme za sezonske poslove protivno
odredbama ovoga Zakona (članak 12. stavak 11.)
4. ako s radnikom sklopi ugovor o radu za stalne sezonske poslove koji se u određenim
dijelovima kalendarske godine obavljaju u godišnjim razdobljima s ukupnim trajanjem dužim
od devet mjeseci (članak 16. stavci 1. i 3.)
5. ako sklopi ugovor o radu s radnikom koji ne udovoljava posebnim uvjetima za zasnivanjeradnog odnosa propisanim zakonom, drugim propisom, kolektivnim ugovorom ili
pravilnikom o radu (članak 23.)

6. ako prilikom postupka odabira kandidata za radno mjesto (razgovor, testiranje,
anketiranje i slično) i sklapanja ugovora o radu od radnika traži podatke koji nisu u
neposrednoj vezi s radnim odnosom (članak 25. stavak 1.)
7. ako prikuplja, obrađuje, koristi i dostavlja trećim osobama osobne podatke radnika
protivno odredbama ovoga Zakona ili ako ne imenuje osobu koja je, osim njega, ovlaštena
nadzirati prikupljanje, obradu, korištenje i dostavljanje tih podataka trećim osobama (članak
29. stavci 1. i 6.)
8. ako traži podatke o trudnoći ili uputi drugu osobu da traži takve podatke, osim ako radnica
osobno zahtijeva određeno pravo predviđeno zakonom ili drugim propisom radi zaštite
trudnica (članak 30. stavak 2.)
9. ako radnika nakon isteka rodiljnog, roditeljskog, posvojiteljskog i očinskog dopusta ili
dopusta koji je po sadržaju i načinu korištenja istovjetan pravu na očinski dopust, dopusta
trudne radnice, dopusta radnice koja je rodila ili radnice koja doji dijete, dopusta radi skrbi injege djeteta s težim smetnjama u razvoju te mirovanja radnog odnosa do treće godineživota djeteta u skladu s posebnim propisom, pod uvjetima propisanim ovim Zakonom, nevrati na poslove na kojima je radio prije korištenja tih prava ili mu ne ponudi sklapanje
ugovora o radu za obavljanje drugih odgovarajućih poslova (članak 36. stavci 1. i 3.)
10. ako radnika koji je bio privremeno nesposoban za rad zbog ozljede ili ozljede na radu,bolesti ili profesionalne bolesti ne vrati na poslove na kojima je prethodno radio ili mu neponudi sklapanje ugovora o radu za obavljanje drugih odgovarajućih poslova (članak 40.
stavak 1.)
11. ako radniku kod kojeg postoji smanjenje radne sposobnosti uz preostalu radnu
sposobnost, smanjenje radne sposobnosti uz djelomični gubitak radne sposobnosti ili
neposredna opasnost od nastanka smanjenja radne sposobnosti, u pisanom obliku neponudi sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova za koje je sposoban, a u mogućnosti
je radniku osigurati obavljanje takvih poslova (članak 41. stavak 1.)
12. ako korisniku ustupi istog radnika za obavljanje istih poslova u neprekinutom razdobljudužem od tri godine, osim u propisanim slučajevima (članak 48. stavak 1.)
13. ako u pravnom prometu, poslovnim ispravama, na svakom dopisu ili ugovoru ne navede
broj pod kojim je agencija upisana u evidenciju ministarstva (članak 52. stavak 4.)
14. ako s osobom koja se stručno osposobljava za rad ne sklopi ugovor u pisanom obliku(članak 59. stavak 5.)
15. ako radniku ne omogući korištenje stanke na način i pod uvjetima propisanim ovim
Zakonom (članak 73.)
16. ako radniku ne omogući korištenje dnevnog odmora na način i pod uvjetima propisanim
ovim Zakonom (članak 74.)
17. ako radniku ne omogući korištenje tjednog odmora na način i pod uvjetima propisanim
ovim Zakonom (članak 75.)
18. ako radniku ne omogući korištenje godišnjeg odmora na način i pod uvjetima propisanim
ovim Zakonom, osim u slučaju prestanka ugovora o radu (članak 18.a stavak 7., članci 77.,
78., 83. i 84. te članak 85. stavci 2. i 4.)

19. ako radniku ne omogući korištenje plaćenog dopusta na način i pod uvjetima propisanim
ovim Zakonom (članak 86.)
20. ako radniku ne omogući korištenje neplaćenog dopusta za pružanje osobne skrbi nanačin i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom (članak 87. stavak 3.)
21. ako radniku ne omogući pravo na odsutnost s posla u skladu s ovim Zakonom (članak
87.a stavak 1.)
22. ako bez suglasnosti radnika svoje potraživanje prema radniku naplati uskratom isplate
plaće ili nekog njezina dijela, odnosno uskratom isplate naknade plaće ili dijela naknade
plaće (članak 96. stavak 1.)
23. ako prije isteka roka od šest mjeseci od dana dostave odluke o otkazu na istim poslovima
zaposli drugog radnika, a nije ponudio sklapanje ugovora o radu radniku kojem je otkazao iz
poslovno uvjetovanih razloga (članak 115. stavci 5. i 6.)
24. ako s podacima utvrđenim u postupku zaštite dostojanstva radnika ne postupa kao stajnima (članak 134. stavak 10.)25. ako onemogući radnike u izboru radničkog vijeća (članak 141.)
26. ako ne dostavi podatak o utemeljenju radničkog vijeća ili ga ne dostavi u propisanom
roku i na propisani način (članak 146. stavak 3.)
27. ako ne obavijesti radničko vijeće o pitanjima o kojima ga je dužan obavijestiti na način
propisan ovim Zakonom (članak 149.)
28. ako se s radničkim vijećem ne savjetuje o pitanjima o kojima je dužan savjetovati se nanačin propisan ovim Zakonom (članak 150.)
29. ako bez prethodne suglasnosti radničkog vijeća donese odluku koju može donijeti samo
uz suglasnost radničkog vijeća (članak 151. stavak 1.)
30. ako ne osigura uvjete za rad radničkog vijeća (članak 156.)
31. ako ne omogući imenovanom, odnosno izabranom predstavniku radnika članstvo uorganu poslodavca, odnosno drugom odgovarajućem tijelu trgovačkog društva, zadruge ilijavne ustanove (članak 164.)
32. ako pokuša ostvariti ili ostvari zabranjeni nadzor nad utemeljenjem i djelovanjem
sindikata ili udruge sindikata više razine (članak 183. stavak 1.)
33. ako ne obračuna, ne ustegne ili ne uplati sindikalnu članarinu (članak 189.)
34. ako, u slučaju kada je to dužan učiniti, ne dostavi svaki kolektivni ugovor ili svaku
promjenu kolektivnog ugovora ministarstvu ili ga ne dostavi u propisanom roku (članak 201.
stavak 1.)
35. ako odbije sudjelovati u postupku mirenja predviđenim ovim Zakonom (članak 206.
stavak 1.)
36. ako radnika koji je organizirao štrajk ili sudjelovao u štrajku organiziranom u skladu sodredbama zakona, kolektivnog ugovora i pravilima sindikata stavi u nepovoljniji položaj oddrugih radnika (članak 215. stavak 2.)

37. ako na zahtjev sindikalnog povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika i inspekcije u
području rada tijekom provođenja nadzora ne omogući dostupnost zatraženih podataka(članak 221.g stavak 6.)
38. ako pri obradi osobnih podataka radnika koji rade putem digitalne radne platformeobrađuje podatke koje ne smije obrađivati ili prikuplja podatke koje ne smije prikupljati(članak 221.j)
39. ako radi neometane profesionalne komunikacije osobama koje kod njega obavljaju
poslove ne osigura mogućnost uspostave kontakata (članak 221.k)
40. ako s radnikom sklopi ugovor o radu putem digitalne radne platforme kojim se ugovara
rad po pozivu poslodavca bez podatka o najmanjem broju zajamčenih plaćenih radnih satitjedno ili s brojem zajamčenih plaćenih radnih sati tjedno manjim od propisanog (članak
221.l stavci 2. i 4.)
41. ako digitalna radna platforma ili agregator ne provede provjeru na propisani način i u
propisanim rokovima koju je omogućilo nadležno tijelo koje putem sustava ePorezna vodislužbenu evidenciju o svim isplatiteljima i o isplaćenim primicima ili ako fizičkoj osobi za koju
je utvrdila da je imala primitak za obavljeni rad u pojedinom kvartalu kalendarske godine
veći od limitirane visine ne ponudi sklapanje ugovora o radu (članak 221.n stavci 2., 3., 4. i 6.)
42. ako kao digitalna radna platforma ili agregator u pravnom prometu, u poslovnim
ispravama, ne navede broj pod kojim je upisana u evidenciju ministarstva (članak 221.p
stavak 4.)
43. ako kao digitalna radna platforma ili agregator ne dostavi podatke u evidenciju
ministarstva (članak 221.p stavak 7.).
(2) Novčanom kaznom od 530,00 do 790,00 eura za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se poslodavac fizička osoba i odgovorna osoba pravne osobe.
(3) Novčanom kaznom od 4110,00 do 7960,00 eura za prekršaj iz stavka 1. točke 1. ovoga
članka kaznit će se korisnik pravna osoba koja je koristila rad istog ustupljenog radnika za
obavljanje istih poslova u neprekinutom razdoblju dužem od tri godine, osim u propisanim
slučajevima (članak 48. stavak 1.).
(4) Novčanom kaznom od 530,00 do 790,00 eura za prekršaj iz stavka 1. točke 1. ovoga
članka kaznit će se korisnik fizička osoba koja je koristila rad istog ustupljenog radnika za
obavljanje istih poslova u neprekinutom razdoblju dužem od tri godine, osim u propisanim
slučajevima (članak 48. stavak 1.).
(5) Ako je prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počinjen u odnosu na maloljetnika, iznos
novčane kazne uvećava se dvostruko.
(6) Za prekršaje iz stavka 1. točke 29. ovoga članka poslodavac pravna osoba odgovara i ako
ne postoji prekršajna odgovornost odgovorne osobe.
Najteži prekršaji poslodavcaČlanak 229. (NN 151/22)(1) Novčanom kaznom od 8090,00 do 13.270,00 eura kaznit će se za prekršaj poslodavac
pravna osoba:

1. ako ne vodi evidenciju o radnicima i o radnom vremenu ili je ne vodi na propisan način, ili
ako na zahtjev inspektora rada ne dostavi podatke o radnicima i o radnom vremenu (članak
5.)
2. ako svog radnika privremeno ustupi u društvo koje s njim nije povezano u smislu
posebnog propisa o trgovačkim društvima ili ga ustupi u trajanju dužem od neprekidno šestmjeseci, ili ga ustupi bez sklopljenog sporazuma i pisane suglasnosti radnika na sporazum(članak 10. stavak 3.)
3. ako u slučaju kada ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku, prije početka rada ne
izda radniku pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru (članak 14. stavak 3.)
4. ako radniku u propisanim rokovima ne dostavi primjerak ugovora o radu i primjerak
prijave na obvezno mirovinsko i zdravstveno osiguranje (članak 14. stavak 5.)
5. ako sklopi ugovor o radu na izdvojenom mjestu rada za poslove za koje ga ne smije
sklopiti (članak 17. stavak 4.)
6. ako svog radnika, kojeg u okviru privremenog i povremenog prekograničnog pružanja
usluga, upućuje na rad u inozemstvo u društvo koje je s njim povezano u smislu posebnog
propisa o trgovačkim društvima bez pisane suglasnosti radnika (članak 18. stavak 5.)
7. ako radniku prije odlaska u inozemstvo ne dostavi primjerak prijave na obvezno
zdravstveno osiguranje tijekom trajanja rada u inozemstvu, ako ga je na to osiguranje dužan
osigurati prema posebnom propisu (članak 18. stavak 7.)
8. ako ugovor o dodatnom radu sklopi s radnikom koji radi na poslovima s posebnim
uvjetima rada u skladu s propisima zaštite na radu, radnikom koji radi u skraćenom radnom
vremenu iz članka 64. ovoga Zakona te radnikom kojemu se prema posebnom propisu omirovinskom osiguranju staž osiguranja računa u povećanom trajanju (članak 18.a stavak 2.)
9. ako s radnikom sklopi ugovor o dodatnom radu s ugovorenim radnim vremenom u
trajanju dužem od propisanog (članak 18.b stavak 4.)
10. ako rad radnika koji obavlja dodatni rad, a raspored radnog vremena nije utvrđen kao
nejednaki, traje duže od osam sati tjedno, uključujući prekovremeni rad, ili ako rad radnika
koji obavlja dodatni rad u nejednako utvrđenom rasporedu radnog vremena traje duže od
16 sati tjedno, uključujući prekovremeni rad (članak 18.b stavak 5.)
11. ako u razdoblju od četiri uzastopna mjeseca, odnosno šest mjeseci, ako je to ugovoreno
kolektivnim ugovorom, utvrdi rad radnika u dodatnom radu koji bi trajao duže od prosječnihosam sati tjedno, uključujući i prekovremeni rad (članak 18.b stavak 7.)
12. ako utvrdi nejednaki raspored rada radnika u dodatnom radu bez njegove pisane
suglasnosti o dobrovoljnom pristanku na rad duži od osam sati tjedno ili ako na zahtjev
inspektora rada ne dostavi popis radnika koji su dali pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku
na takav rad (članak 18.b stavci 10. i 12.)
13. ako zaposli osobu mlađu od 15 godina ili osobu s 15 i stariju od 15, a mlađu od 18 godina
koja pohađa obvezno osnovno obrazovanje ili ako dozvoli rad djeteta i maloljetnika kojipohađa obvezno osnovno obrazovanje (članak 19. i članak 19.a stavak 3.)
14. ako na poslovima vezanima za rad i provođenje aktivnosti s djetetom i maloljetnikom
zaposli osobu koja je pravomoćno osuđena za neko od kaznenih djela protiv spolne slobode,spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta, a koja su prije nego što su počinjena, bila

propisana zakonom ili međunarodnim pravom, ili se protiv nje vodi kazneni postupak za
navedena djela, ili ne onemogući kontakt s djetetom ili maloljetnikom osobi za koju ima
saznanja da postoji zapreka (članak 19.b stavci 1. i 3.)
15. ako zaposli maloljetnika bez pisanog ovlaštenja njegova zakonskog zastupnika ili
odobrenja tijela nadležnog za poslove socijalne skrbi (članak 20. stavci 1. i 2.)
16. ako zaposli maloljetnika na poslovima koji mogu ugroziti njegovu sigurnost, zdravlje,ćudoređe ili razvoj ili ga zaposli prije prethodnog utvrđivanja zdravstvene sposobnosti(članak 21. stavci 1. i 3.)
17. ako zbog trudnoće odbije zaposliti ženu ili joj, protivno odredbama ovoga Zakona, zbog
trudnoće, rođenja ili dojenja djeteta u smislu posebnog propisa ponudi sklapanje
izmijenjenog ugovora o radu pod nepovoljnijim uvjetima (članak 30. stavak 1.)
18. ako za vrijeme trudnoće, korištenja rodiljnog, roditeljskog, posvojiteljskog i očinskog
dopusta ili dopusta koji je po sadržaju i načinu korištenja istovjetan pravu na očinski dopust,rada s polovicom punog radnog vremena, rada s polovicom punog radnog vremena radi
pojačane njege djeteta, dopusta trudne radnice, dopusta radnice koja je rodila ili radnicekoja doji dijete te dopusta ili rada s polovicom punog radnog vremena radi skrbi i njege
djeteta s težim smetnjama u razvoju u skladu s posebnim propisom, odnosno u roku od 15
dana od dana prestanka trudnoće ili prestanka korištenja tih prava, otkaže ugovor o radu
trudnici ili radniku koji se koristi nekim od tih prava (članak 34. stavak 1.)
19. ako radniku koji je zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti privremeno nesposoban
za rad, zbog liječenja ili oporavka, otkaže ugovor o radu u razdoblju te nesposobnosti (članak
38. stavak 1.)
20. ako kao poslodavac obavlja poslove ustupanja radnika korisnicima, a nije kao agencija
upisan u evidenciju ministarstva (članak 44. stavak 3.)
21. ako obavlja poslove ustupanja radnika korisniku prije upisa u odgovarajuću evidenciju
ministarstva ili pri obavljanju poslova ustupanja radniku naplati naknadu za njegovo
ustupanje korisniku, odnosno naknadu u slučaju sklapanja ugovora o radu između ustupljenog radnika i korisnika (članak 44. stavci 5. i 6.)
22. ako ustupi radnika bez sklopljenog ugovora o ustupanju ili ga sklopi u slučajevima kadaga ne može sklopiti (članak 45. stavci 1. i 4.)
23. ako radnika ne obavijesti o rasporedu ili promjeni rasporeda radnog vremena koji morasadržavati podatak o radnom vremenu radnika iskazanom u danima i satima, odnosno
danima, tjednima i mjesecima, najmanje tjedan dana unaprijed (članak 60.a stavak 5.)
24. ako sklopi ugovor o radu u kojem je puno radno vrijeme radnika ugovoreno u trajanjudužem od Zakonom dopuštenog (članak 61. stavak 1.)
25. ako od radnika zahtijeva da na poslovima, na kojima uz primjenu mjera zaštite zdravlja isigurnosti na radu nije moguće zaštititi radnika od štetnih utjecaja, radi duže od skraćenoga
radnoga vremena (članak 64. stavak 3.)
26. ako rad radnika koji radi prekovremeno traje ukupno duže od 50 sati tjedno ili ako
prekovremeni rad pojedinog radnika traje duže od sto osamdeset sati godišnje, ili ako trajeduže od 250 sati godišnje kada je prekovremeni rad duži od 180 sati godišnje ugovoren
kolektivnim ugovorom (članak 65. stavci 3. i 4.)

27. ako naredi prekovremeni rad maloljetnika (članak 65. stavak 5.)
28. ako trudnici, roditelju s djetetom do osam godina života te radniku koji radi u nepunom
radnom vremenu kod više poslodavaca, bez njihove pisane izjave o dobrovoljnom pristanku
na takav rad, naredi prekovremeni rad, osim u slučaju više sile (članak 65. stavak 6.)
29. ako radniku koji radi u dodatnom radu naloži prekovremeni rad bez njegove pisaneizjave o dobrovoljnom pristanku na takav rad, osim u slučaju više sile (članak 65. stavak 7.)
30. ako radniku koji kod njega obavlja dodatan rad naloži prekovremeni rad, osim u slučaju
više sile (članak 65. stavak 8.)
31. ako u slučaju nejednakog rasporeda radnog vremena utvrdi rad radnika duži od 50 sati utjednu, uključujući i prekovremeni rad, ili utvrdi rad radnika duži od 60 sati u tjednu,
uključujući i prekovremeni rad kada je to ugovoreno kolektivnim ugovorom, ili u razdoblju odčetiri uzastopna mjeseca, odnosno šest mjeseci, ako je to ugovoreno kolektivnim ugovorom,
utvrdi rad radnika duži od prosječno 48 sati tjedno, uključujući i prekovremeni rad (članak
66. stavci 2., 3. 4. i 6.)
32. ako u slučaju kada preraspodjela radnog vremena nije ugovorena i uređena kolektivnim
ugovorom, odnosno sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca, ne
utvrdi plan preraspodijeljenog radnog vremena s propisanim sadržajem, ili ako takav plan
preraspodjele prethodno ne dostavi inspektoru rada (članak 67. stavak 2.)
33. ako rad radnika u preraspodijeljenom radnom vremenu traje duže od Zakonomdopuštenog (članak 67. stavci 4., 5. i 8.)
34. ako na zahtjev inspektora rada ne dostavi popis radnika koji su dali pisanu izjavu o
dobrovoljnom pristanku na rad u preraspodijeljenom radnom vremenu (članak 67. stavak 7.)
35. ako maloljetniku utvrdi raspored radnog vremena duže od osam sati tijekom razdoblja
od 24 sata (članak 68. stavak 1.)
36. ako trudnici, roditelju s djetetom do osam godina života, radniku koji radi s polovicom
punog radnog vremena ili radi s polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege
djeteta ili radi s polovicom punog radnog vremena radi skrbi i njege djeteta s težim
smetnjama u razvoju prema posebnom propisu, radniku koji radi u nepunom radnom
vremenu kod više poslodavaca te radniku koji radi u dodatnom radu, bez njihove pisaneizjave o dobrovoljnom pristanku na takav rad, naredi rad u nejednakom rasporedu i
preraspodjeli radnog vremena (članak 68. stavak 2.)
37. ako noćnom radniku koji obavlja noćni rad utvrdi tijekom razdoblja od četiri mjeseca radduži od prosječno osam sati tijekom svakih 24 sata (članak 69. stavak 6.)
38. ako noćnom radniku koji je na temelju procjene opasnosti u radu izložen osobitoj
opasnosti ili teškom fizičkom ili mentalnom naporu ne utvrdi raspored radnog vremena tako
da ne radi više od osam sati u razdoblju od 24 sata u kojem radi noću (članak 69. stavak 7.)
39. ako protivno odredbama ovoga Zakona maloljetniku naredi noćni rad ili ne osigura da se
noćni rad maloljetnika obavlja pod nadzorom punoljetne osobe (članak 70. stavci 1. i 2.)
40. ako u slučaju kada je rad organiziran u smjenama koje uključuju i noćni rad, ne osigura
izmjenu smjena tako da radnik u noćnoj smjeni radi uzastopce najduže jedan tjedan (članak
71. stavak 3.)

41. ako noćnom radniku prije početka ili redovito tijekom trajanja toga rada ne omogući
zdravstveni pregled u skladu s posebnim propisom (članak 72. stavak 3.)
42. ako noćnom radniku za kojeg je zdravstvenim pregledom obavljenim prije početka toga
rada ili redovitim pregledom tijekom njegova trajanja utvrđeno da zbog takvog rada ima
zdravstvenih problema, rasporedom radnog vremena ne osigura obavljanje istih poslova
izvan noćnog rada (članak 72. stavak 6.)
43. ako noćnom radniku za kojeg je zdravstvenim pregledom obavljenim prije početka toga
rada ili redovitim pregledom tijekom njegova trajanja utvrđeno da zbog takvog rada ima
zdravstvenih problema, a rasporedom radnog vremena ne može osigurati obavljanje istih
poslova izvan noćnog rada, ne ponudi sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova izvan
noćnog rada za koje je sposoban, a koji što je više moguće odgovaraju poslovima na kojima
je radnik prethodno radio (članak 72. stavak 7.)
44. ako s radnikom sklopi sporazum o odricanju od prava na godišnji odmor, odnosno oisplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora (članak 80.)
45. ako plaću radnika ne ugovori ili ne utvrdi u brutoiznosu (članak 90.b stavak 1.)
46. ako radniku kojem na dan dospjelosti nije isplatio plaću, naknadu plaće, otpremninu ili
naknadu za neiskorišteni godišnji odmor, ili ih nije isplatio u cijelosti, ne dostavi dva
obračuna od kojih je jedan obračun u kojem će biti iskazan ukupan iznos plaće, naknade
plaće, otpremnine ili naknade za neiskorišteni godišnji odmor, a drugi obračun u kojem ćebiti iskazan iznos plaće ili dijela plaće, naknade plaće, otpremnine ili naknade za neiskorišteni
godišnji odmor koji je bio dužan isplatiti, sa sadržajem u skladu s pravilnikom iz članka 93.
stavka 6. ovoga Zakona (članak 93. stavci 2. i 6.)
47. ako otkaz nije u pisanom obliku, nije obrazložen ili ako nije dostavljen radniku (članak120.)
48. ako u potvrdi o zaposlenju, osim podataka o vrsti poslova i trajanju radnog odnosa,
naznači nešto što bi radniku otežalo sklapanje novog ugovora o radu (članak 130. stavak 3.)
49. ako u slučaju prenošenja ugovora o radu na novog poslodavca potpuno i istinito, pisano
ne izvijesti novog poslodavca o pravima radnika čiji se ugovori o radu prenose (članak 137.
stavak 4.)
50. ako se kao digitalna radna platforma ili agregator, pod uvjetima propisanim ovim
Zakonom, ne upiše u evidenciju ministarstva (članak 221.c stavak 4.)
51. ako kao agregator, pri obavljanju poslova posredovanja za digitalnu radnu platformu,
radniku naplati naknadu za posredovanje (članak 221.c stavak 6.).
(2) Novčanom kaznom od 920,00 do 1320,00 eura za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se poslodavac fizička osoba i odgovorna osoba pravne osobe.
(3) Novčanom kaznom od 8090,00 do 13.270,00 eura kaznit će se pravna osoba kojaorganizira sudjelovanje djeteta i maloljetnika koji pohađa obvezno osnovno obrazovanje uz
naplatu u aktivnostima snimanja filmova, oglašavanja, pripremanja i izvođenja umjetničkih,scenskih ili sličnih kulturnih djela te sportskih natjecanja, na način i u opsegu koji neugrožava njegovo zdravlje, sigurnost, ćudoređe, školovanje ili razvoj bez prethodnog
odobrenja tijela nadležnog za poslove socijalne skrbi (članak 19.a stavak 5.).

(4) Novčanom kaznom od 920,00 do 1320,00 eura kaznit će se fizička osoba koja organizira
sudjelovanje djeteta i maloljetnika koji pohađa obvezno osnovno obrazovanje uz naplatu u
aktivnostima snimanja filmova, oglašavanja, pripremanja i izvođenja umjetničkih, scenskih ilisličnih kulturnih djela te sportskih natjecanja, na način i u opsegu koji ne ugrožava njegovo
zdravlje, sigurnost, ćudoređe, školovanje ili razvoj bez prethodnog odobrenja tijela
nadležnog za poslove socijalne skrbi (članak 19.a stavak 5.).
(5) Novčanom kaznom od 8090,00 do 13.270,00 eura kaznit će se pravna osoba kojaorganizira aktivnosti u kojima sudjeluju djeca i maloljetnici i ne onemogući kontakt s
djetetom ili maloljetnikom osobi za koju ima saznanja da postoji propisana zapreka (članak
19.b stavak 3.).
(6) Novčanom kaznom od 920,00 do 1320,00 eura kaznit će se fizička osoba koja organizira
aktivnosti u kojima sudjeluju djeca i maloljetnici i ne onemogući kontakt s djetetom ilimaloljetnikom osobi za koju ima saznanja da postoji propisana zapreka (članak 19.b stavak
3.).
(7) Novčanom kaznom od 8090,00 do 13.270,00 eura za prekršaj iz stavka 1. točke 1. ovoga
članka kaznit će se korisnik pravna osoba koja ne vodi evidenciju radnog vremena za
ustupljene radnike za razdoblje u kojem su joj ustupljeni, ako je takvu obvezu preuzela
ugovorom o ustupanju radnika, i odgovorna osoba pravne osobe (članak 45. stavak 5.).
(8) Novčanom kaznom od 920,00 do 1320,00 eura kaznit će se korisnik fizička osoba koja nevodi evidenciju radnog vremena za ustupljene radnike za razdoblje u kojem su joj ustupljeni,
ako je takvu obvezu preuzela ugovorom o ustupanju radnika (članak 45. stavak 5.).
(9) Novčanom kaznom od 8090,00 do 13.270,00 eura kaznit će se korisnik pravna osoba ako
pri sklapanju ugovora iz članka 45. ovoga Zakona agenciju potpuno i istinito, pisano ne
izvijesti o uvjetima rada radnika zaposlenih kod korisnika na poslovima koje će obavljati
ustupljeni radnik (članak 50. stavak 2.).
(10) Novčanom kaznom od 920,00 do 1320,00 eura kaznit će se korisnik fizička osoba ako pri
sklapanju ugovora iz članka 45. ovoga Zakona agenciju potpuno i istinito, pisano ne izvijesti ouvjetima rada radnika zaposlenih kod korisnika na poslovima koje će obavljati ustupljeni
radnik i odgovorna osoba pravne osobe (članak 50. stavak 2.).
(11) Novčanom kaznom od 8090,00 do 13.270,00 eura kaznit će se pravna osoba kod koje, uokviru provedbe učenja temeljenog na radu, dijete s navršenih 14 godina koje ne pohađa
obvezno osnovno obrazovanje poslove obavlja duže od osam sati dnevno i 40 sati tjedno, ili
kod koje u okviru obavljanja povremenog rada redovitog učenika, u skladu s posebnim
propisom, dijete s navršenih 14 godina koje ne pohađa obvezno osnovno obrazovanje
poslove obavlja duže od sedam sati dnevno i 35 sati tjedno, odnosno osam sati dnevno i 40
sati tjedno ako posao obavlja maloljetnik, ili ako im noćni rad i odmore ne osigura na
propisani način i u propisanom trajanju (članak 68.a).
(12) Novčanom kaznom od 920,00 do 1.320,00 eura kaznit će se fizička osoba kod koje, uokviru provedbe učenja temeljenog na radu, dijete s navršenih 14 godina koje ne pohađa
obvezno osnovno obrazovanje poslove obavlja duže od osam sati dnevno i 40 sati tjedno, ili
kod koje u okviru obavljanja povremenog rada redovitog učenika, u skladu s posebnim
propisom, dijete s navršenih 14 godina koje ne pohađa obvezno osnovno obrazovanje
poslove obavlja duže od sedam sati dnevno i 35 sati tjedno, odnosno osam sati dnevno i 40
sati tjedno ako posao obavlja maloljetnik, ili ako im noćni rad i odmore ne osigura na
propisani način i u propisanom trajanju (članak 68.a).

(13) Novčanom kaznom od 8090,00 do 13.270,00 eura kaznit će se pravna osoba koja je
digitalna radna platforma ili agregator ako ne ugovori osiguranje od nesretnog slučaja iosiguranje od odgovornosti za osobu koja radi na digitalnoj radnoj platformi i ugovorne
poslove obavlja sudjelovanjem u prometu (članak 221.o stavak 2.).
14) Novčanom kaznom od 920,00 do 1320,00 eura kaznit će se fizička osoba koja je digitalna
radna platforma ili agregator ako ne ugovori osiguranje od nesretnog slučaja i osiguranje ododgovornosti za osobu koja radi na digitalnoj radnoj platformi i ugovorne poslove obavlja
sudjelovanjem u prometu (članak 221.o stavak 2.).
(15) Ako je prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počinjen u odnosu na maloljetnika, iznos
novčane kazne uvećava se dvostruko.
Prekršaji sindikata i udruga sindikata više razineČlanak 230. (NN 98/19, 151/22)
Novčanom kaznom od 660,00 do 2650,00 eura kaznit će se za prekršaj sindikat ili udruga
sindikata više razine:
1. ako u roku od 30 dana od dana nastale promjene u registar udruga ne prijavi promjenu
naziva udruge, sjedišta, podatak o djelovanju u jednoj ili više županija, odnosno na teritoriju
Republike Hrvatske, naziva tijela, odnosno osoba ovlaštenih za zastupanje te prestanak
djelovanja udruge (članak 180. stavak 2.)
2. ako ne dostavi tijelu nadležnom za registraciju izvješće o održavanju sjednice najvišeg
tijela udruge ili podatak o ukupnom broju članova udruge (članak 190. stavak 2.)
3. ako svaki kolektivni ugovor te svaku promjenu kolektivnog ugovora, kao stranka koja jeprva navedena u tom ugovoru, odnosno stranka koja otkazuje kolektivni ugovor ne dostavi
ministarstvu u propisanom roku (članak 201. stavci 1. i 2.)
4. ako ne najavi štrajk (članak 205. stavak 3.)
5. ako započne štrajk prije provođenja postupka mirenja kada je takav postupak predviđen
ovim Zakonom, odnosno prije provođenja drugog postupka mirnoga rješavanja spora okojem su se stranke sporazumjele (članak 205. stavak 4.)
6. ako u pismu kojim se štrajk najavljuje ne naznači razloge za štrajk ili mjesto ili dan ili
vrijeme početka štrajka te način njegova provođenja (članak 205. stavak 6.)
7. ako odbije sudjelovati u postupku mirenja predviđenom ovim Zakonom (članak 206.).
Prekršaji udruga poslodavaca i udruga poslodavaca više razineČlanak 231. (NN 98/19, 151/22)
Novčanom kaznom od 660,00 do 2650,00 eura kaznit će se za prekršaj udruga poslodavaca
ili udruga poslodavaca više razine:
1. ako u roku od 30 dana od dana nastale promjene ne prijavi promjenu naziva udruge,sjedišta, podatak o djelovanju u jednoj ili više županija, odnosno na teritoriju Republike
Hrvatske, naziva tijela, odnosno osoba ovlaštenih za zastupanje te prestanak djelovanja
udruge (članak 180. stavak 2.)
2. ako ne dostavi tijelu nadležnom za registraciju izvješće o održavanju sjednice najvišeg
tijela udruge ili podatak o ukupnom broju članova udruge (članak 190. stavak 2.)

3. ako svaki kolektivni ugovor te svaku promjenu kolektivnog ugovora, kao stranka koja jeprva navedena u tom ugovoru, odnosno stranka koja otkazuje kolektivni ugovor ne dostavi
ministarstvu u propisanom roku (članak 201. stavci 1. i 2.)
4. ako ministarstvu ne dostavi popis poslodavaca koje obvezuje kolektivni ugovor te sve
promjene u članstvu udruge nastale za vrijeme važenja kolektivnog ugovora (članak 201.
stavak 3.)
5. ako kolektivni ugovor ne objavi na propisani način (članak 202. stavci 1. i 2.)
6. ako odbije sudjelovati u postupku mirenja predviđenom ovim Zakonom (članak 206.)
7. ako organizira ili poduzme isključenje s rada koje nije odgovor na već započeti štrajk(članak 213. stavak 1.)
8. ako isključenje radnika s rada započne prije roka propisanog ovim Zakonom (članak 213.
stavak 2.)
9. ako isključi s rada radnike u broju većem od dopuštenog ovim Zakonom (članak 213.
stavak 3.)
10. ako isključi radnike s rada protivno odredbama ovoga Zakona (članak 213. stavak 5.)
11. ako za vrijeme isključenja s rada onemogući radnicima obavljanje poslova koji se ne
smiju prekidati (članak 214. stavak 1.).

GLAVA IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBEČlanak 232. (NN 127/17)(1) Postupci ostvarivanja i zaštite prava radnika započeti prije stupanja na snagu ovoga
Zakona, dovršit će se po odredbama Zakona o radu (NN 149/09, 61/11, 82/12 i 73/13).
(2) Odredbe ovoga Zakona o zastari potraživanja, neće se primjenjivati na potraživanja iz
radnog odnosa radnika, kojima je rok zastare od tri godine istekao prije stupanja na snagu
ovoga Zakona.
(3) Postupci izbora radničkih vijeća pokrenuti prije stupanja na snagu ovoga Zakona, provest
će se i dovršiti po odredbama Zakona o radu (»Narodne novine«, br. 149/09., 61/11., 82/12. i73/13.), a mandat članova radničkih vijeća izabranih prije stupanja na snagu ovoga Zakona,trajat će do njegova isteka.
(4) Pravna pravila iz kolektivnih ugovora kojima je istekao rok na koji su bili sklopljeni ili su
otkazani prije stupanja na snagu ovoga Zakona, a koja se produženo primjenjuju kao dio
prethodno sklopljenih ugovora o radu, prestat će se produženo primjenjivati istekom
razdoblja od tri mjeseca od dana prestanka važenja kolektivnog ugovora.
(5) Odluke o proširenju kolektivnih ugovora donesenih do dana stupanja na snagu ovoga
Zakona, prestat će važiti istekom roka od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.
Članak 233.
(1) Poslodavci su dužni uskladiti pravilnike o radu s odredbama ovoga Zakona, u roku od šestmjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Ministar će, u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, donijeti
pravilnike iz članka 5. stavka 4., članka 6. stavka 3., članka 14. stavka 7., članka 21. stavaka 2. i
4., članka 27. stavka 5., članka 37. stavka 4., članka 44. stavka 8., članka 69. stavka 4., članka
72. stavka 8., članka 88. stavka 2., članka 93. stavka 4., članka 146. stavka 3., članka 151.
stavka 7., članka 174. stavka 4., članka 201. stavka 5., članka 202. stavka 2. i članka 207.
stavka 3. ovoga Zakona.
(3) Do stupanja na snagu provedbenih propisa iz stavka 2. ovoga članka, ostaju na snazi
sljedeći provedbeni propisi, u dijelu u kojem nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona, ito:1) Pravilnik o poslovima na kojima se ne smije zaposliti maloljetnik (»Narodne novine«, br.
62/10.)
2) Pravilnik o poslovima na kojima maloljetnik može raditi i o aktivnostima u kojima smije
sudjelovati (»Narodne novine«, br. 62/10.)
3) Pravilnik o načinu objave pravilnika o radu (»Narodne novine«, br. 67/10.)
4) Pravilnik o djelatnostima koje se smatraju industrijom (»Narodne novine«, br. 67/10.)
5) Pravilnik o poslovima na kojima radnik može raditi samo nakon prethodnog i redovnog
utvrđivanja zdravstvene sposobnosti (»Narodne novine«, br. 70/10.)
6) Pravilnik o postupku registracije i sadržaju registra ugovora o radu pomorca i radnika na
pomorskim ribarskim plovilima (»Narodne novine«, br. 70/10.)
7) Pravilnik o postupku dostave i načinu vođenja evidencije kolektivnih ugovora (»Narodne
novine«, br. 70/10.)
8) Pravilnik o načinu objave kolektivnih ugovora (»Narodne novine«, br. 70/10.)
9) Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja registra udruga (»Narodne novine«, broj 70/10.)
10) Pravilnik o sadržaju i načinu izdavanja potvrde o privremenoj nesposobnosti za rad(»Narodne novine«, br. 74/10.)
11) Pravilnik o postupku izbora radničkog vijeća (»Narodne novine«, br. 81/10.)
12) Pravilnik o radnom vremenu, odmorima i dopustima radnika na pomorskim ribarskim
plovilima (»Narodne novine«, br. 82/10.)
13) Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja evidencije o radnicima (»Narodne novine«, br.
37/11.)
14) Pravilnik o sadržaju obračuna plaće, naknade plaće ili otpremnine (»Narodne novine«, br.
120/12.)
15) Pravilnik o elektroničkom zapisu podataka iz područja radnih odnosa (»Narodne novine«,br. 79/13.)
16) Pravilnik o sadržaju, načinu i rokovima zdravstvenih pregleda noćnih radnika (»Narodne
novine«, br. 122/13.)
17) Pravilnik o sadržaju, načinu i roku dostave statističkih podataka o privremenom
obavljanju poslova (»Narodne novine«, br. 122/13.)18) Pravilnik o načinu izbora miritelja i provođenju postupka mirenja u kolektivnim radnim
sporovima (»Narodne novine«, br. 122/10. i 56/11.)
19) Odluka kojom se utvrđuje lista miritelja Gospodarsko-socijalnog vijeća za kolektivne
radne sporove (»Narodne novine«, br. 146/11.).
Članak 234.
Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti sve odredbe Zakona oradu (»Narodne novine«, br. 149/09., 61/11., 82/12. i 73/13.) osim članaka 222., 223., 224. i
225.
Članak 235.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Prijelazne i završne odredbe iz NN 127/17
Članak 6.
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Pravilnik o načinu izbora arbitra i
provođenju postupka arbitraže u postupcima nadomještanja suglasnosti (»Narodne novine«,br. 37/16.).
Članak 7.
(1) Postupci nadomještanja prethodne suglasnosti radničkog vijeća o otkazu ugovora o radu
radniku, odnosno nadomještanja prethodne suglasnosti sindikata o otkazu ugovora o radu
sindikalnom povjereniku, koji su prema odredbama članka 41. stavka 5., članka 151. i članka
188. Zakona o radu (»Narodne novine«, br. 93/14.) započeti prije stupanja na snagu ovoga
Zakona, dovršit će se po odredbama toga Zakona.
(2) Postupci nadomještanja prethodne suglasnosti radničkog vijeća na otkaz ugovora o radu
povjereniku zaštite na radu odnosno za korištenje nadzornih uređaja kao sredstava zaštite
na radu, koji su prema odredbama posebnih propisa započeti sukladno odredbama Zakona
o radu (»Narodne novine«, br. 93/14.) prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dovršit će se po
odredbama toga Zakona.
Članak 8.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Prijelazne i završne odredbe iz NN 98/19
Članak 11.
Ministar će, u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, s odredbama
ovoga Zakona uskladiti sljedeće pravilnike:
1) Pravilnik o načinu izbora miritelja i provođenju postupka mirenja u kolektivnim radnim
sporovima (»Narodne novine«, br. 130/15.)
2) Pravilnik o postupku registracije i sadržaju registra ugovora o radu pomoraca i radnika na
pomorskim ribarskim plovilima (»Narodne novine«, br. 32/15.)
3) Pravilnik o postupku dostave i načinu vođenja evidencije kolektivnih ugovora (»Narodne
novine«, br. 32/15.)
4) Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja registra udruga (»Narodne novine«, br. 32/15.).

Članak 12.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2020.

Prijelazne i završne odredbe iz NN 151/22
Članak 63.
(1) Postupci ostvarivanja i zaštite prava radnika započeti prije stupanja na snagu ovoga
Zakona dovršit će se prema odredbama Zakona o radu (»Narodne novine«, br. 93/14.,
127/17. i 98/19.).
(2) Postupci upisa u evidenciju kolektivnih ugovora započeti prije stupanja na snagu članka
55. ovoga Zakona dovršit će se prema odredbama Zakona o radu (»Narodne novine«, br.
93/14., 127/17. i 98/19.).
Članak 64.
Na ugovore o radu koji su sklopljeni na određeno vrijeme, a koji prije stupanja na snagu
ovoga Zakona nisu prestali, neće se primjenjivati odredba članka 2. ovoga Zakona do isteka
vremena na koje su sklopljeni.
Članak 65.
(1) Poslodavci su dužni uskladiti pravilnike o radu s odredbama ovoga Zakona, u roku od šestmjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Ministar će, u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, donijeti
pravilnik iz članka 21. stavka 4. koji je izmijenjen člankom 12. ovoga Zakona i pravilnik izčlanka 93. stavka 6. koji je izmijenjen člankom 38. ovoga Zakona.
(3) Ministar će, u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu članka 55. ovoga Zakona,donijeti pravilnik iz članka 201. koji je izmijenjen člankom 55. ovoga Zakona.
(4) Do stupanja na snagu provedbenih propisa iz stavaka 2. i 3. ovoga članka ostaju na snazi
sljedeći provedbeni propisi:
1. Pravilnik o poslovima na kojima maloljetnik može raditi i o aktivnostima u kojima smije
sudjelovati (»Narodne novine«, br. 62/10.), osim odredbe članka 7.
2. Pravilnik o sadržaju obračuna plaće, naknade plaće ili otpremnine (»Narodne novine«, br.
32/15., 102/15. i 35/17.)
3. Pravilnik o postupku dostave i načinu vođenja evidencije kolektivnih ugovora (»Narodne
novine«, br. 32/15 i 13/20).
(5) Ministar će, u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu članka 56. ovoga Zakona,donijeti pravilnik iz članka 221.n stavka 6. i članka 221.p stavka 8., koji su dodani člankom 56.
ovoga Zakona.
(6) Poslodavci iz članka 56. ovoga Zakona dužni su uskladiti svoje poslovanje s odredbama
ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu pravilnika iz stavka 5. ovoga
članka.
Članak 66.
Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti članak 7. Pravilnika o poslovima na
kojima maloljetnik može raditi i o aktivnostima u kojima smije sudjelovati (»Narodne
novine«, br. 62/10.).

Članak 67.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2023., osimčlanka 55. ovoga Zakona koji stupa na snagu 1. srpnja 2023. i članka 56. ovoga Zakona koji
stupa na snagu 1. siječnja 2024.