Zakon o predškolskom odgoju i obrazovanju
pročišćeni tekst zakona
NN 10/97, 107/07, 94/13, 98/19, 57/22, 101/23
na snazi od 28.05.2022.
Preuzmite zakonu obliku e-knjige
I. OPĆE ODREDBEČlanak 1. (NN 94/13)(1) Ovim se Zakonom uređuje predškolski odgoj i obrazovanje te skrb o djeci predškolske
dobi (u daljnjem tekstu: predškolski odgoj) kao dio sustava odgoja i obrazovanja te skrbi o
djeci.
(2) Predškolski odgoj obuhvaća programe odgoja, obrazovanja, zdravstvene zaštite, prehrane isocijalne skrbi koji se ostvaruju u dječjim vrtićima sukladno ovom Zakonu.
(3) Dječji vrtići su javne ustanove koje djelatnost predškolskog odgoja obavljaju kao javnuslužbu.
(4) Izrazi koji se u ovom Zakonu koriste za osobe u muškom rodu su neutralni i odnose se na
muške i na ženske osobe.
Članak 1.a (NN 94/13)(1) Kao javne ovlasti dječji vrtić obavlja sljedeće poslove:– upise djece u dječji vrtić i ispise djece iz dječjeg vrtića s vođenjem odgovarajuće
dokumentacije,– izdavanje potvrda i mišljenja,– upisivanje podataka o dječjem vrtiću u zajednički elektronički upisnik.
(2) Kada dječji vrtić u vezi s poslovima iz stavka 1. ovoga članka ili drugim poslovima koje
obavlja kao javne ovlasti, odlučuje o pravu, obvezi ili pravnom interesu djeteta, roditelja ili
skrbnika ili druge fizičke ili pravne osobe, dužan je postupati prema odredbama zakona kojim
se uređuje opći upravni postupak.
Članak 2. (NN 57/22)(1) Županije, Grad Zagreb, gradovi i općine (u daljnjem tekstu: jedinice lokalne i područne(regionalne) samouprave) imaju pravo i obvezu odlučivati o potrebama i interesima građana
na svom području za organiziranjem i ostvarivanjem programa predškolskog odgoja te radizadovoljavanja tih potreba osnivati dječje vrtiće.
(2) Ako na području jedinice lokalne samouprave nema organiziranog programa ranog i
predškolskog odgoja, jedinica lokalne samouprave dužna je sufinancirati pohađanje programa
ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja za djecu sa svog područja u dogovoru s najbližom
susjednom jedinicom lokalne samouprave ili jedinicom lokalne samouprave koja ima programkoji u najboljoj mjeri može udovoljiti potrebama djeteta.
(3) Jedinica lokalne samouprave koja na svom području nema organiziran program ranog i
predškolskog odgoja i obrazovanja može sufinancirati ili financirati prijevoz djece do dječjeg
vrtića u jedinici lokalne samouprave u kojoj će djeca pohađati program ranog i predškolskog
odgoja i obrazovanja.

Članak 3.
(1) Predškolski odgoj organizira se i provodi za djecu od navršenih 6 mjeseci života dopolaska u osnovnu školu.
(2) Predškolski odgoj ostvaruje se u skladu s razvojnim osobinama i potrebama djece tesocijalnim, kulturnim, vjerskim i drugim potrebama obitelji.
Članak 4.
U dječjim vrtićima odgojno-obrazovni rad obavlja se na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu.
Članak 5.
Predškolski odgoj djece pripadnika nacionalnih manjina ostvaruje se sukladno ovom Zakonu i
propisima kojima se uređuju prava pripadnika nacionalnih manjina.
Članak 6. (NN 57/22)
Predškolski odgoj ostvaruje se na temelju Državnoga pedagoškog standarda predškolskog
odgoja i obrazovanja koji donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske.
Državnim pedagoškim standardom predškolskog odgoja i obrazovanja utvrđuju se:
1. mjerila za broj djece u odgojnim skupinama,
2. ustroj programa s obzirom na trajanje i namjenu,
3. mjerila za broj odgojitelja, stručnih suradnika i ostalih radnika u dječjem vrtiću,
4. mjerila za financiranje programa dječjih vrtića,
5. materijalni i financijski uvjeti rada,
6. predškolski odgoj i obrazovanje djece s posebnim potrebama (djece s teškoćama u razvoju idarovite djece),
7. predškolski odgoj i obrazovanje djece hrvatskih građana u inozemstvu,
8. predškolski odgoj i obrazovanje djece pripadnika nacionalnih manjina.
11. Državni pedagoški standard predškolskog odgoja i naobrazbe
II. OSNIVANJE I POČETAK RADA DJEČJEG VRTIĆA
1. Osnivanje dječjeg vrtićaČlanak 7.
(1) Dječji vrtić mogu osnovati:
1. Republika Hrvatska,
2. jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave,
3. vjerske zajednice,
4. druge pravne i fizičke osobe.
(2) Dječji vrtić mogu zajednički osnovati jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave
i fizička i pravna osoba.

(3) Republika Hrvatska osniva dječji vrtić zakonom ili uredbom Vlade Republike Hrvatske ilirješenjem Ministarstva nadležnog za obrazovanje.
Članak 8.
Akt o osnivanju dječjeg vrtića sadrži odredbe propisane Zakonom o ustanovama i odredbe:- o programu rada dječjeg vrtića te načinu i uvjetima njegova ostvarivanja,- o odgojiteljima i stručnim suradnicima,- o uvjetima i načinu osiguranja prostora i opreme,- o ovlastima ravnatelja dječjeg vrtića.
Članak 9. (NN 94/13)(1) jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, vjerska zajednica te pravna i fizička
osoba koja osniva dječji vrtić, dužna je akt o osnivanju dostaviti Ministarstvu nadležnom za
obrazovanje radi ocjene sukladnosti tog akta sa zakonom.
(2) Izdavanje rješenja o sukladnosti akta o osnivanju sa zakonom te postupak u svezi s
izdavanjem toga rješenja provodi se sukladno Zakonu o ustanovama.
(3) Ako se tijekom obavljanja djelatnosti promijeni naziv ili sjedište dječjeg vrtića ili ako se
mijenja odnosno dopunjuje djelatnost vrtića u novim prostorima, odnosno ako se mijenjaju
drugi podaci koje osnivački akt sadrži temeljem posebnog zakona, osnivač dječjeg vrtićadužan je izvršiti izmjene osnivačkog akta te podnijeti zahtjev iz stavka 1. ovoga članka.
2. Upis dječjeg vrtića u sudski registarČlanak 10. (NN 98/19)(1) Poslove u vezi s obavljanjem djelatnosti predškolskog odgoja i obrazovanja u skladu sodredbama ovoga Zakona obavlja upravno tijelo županije, odnosno Grada Zagreba, u čijem je
djelokrugu obavljanje povjerenih poslova državne uprave koji se odnose na te djelatnosti.
(2) Osnivač dječjeg vrtića podnosi prijavu za upis u sudski registar nakon što pribavi:- rješenje Ministarstva nadležnog za obrazovanje kojim je utvrđeno da je akt o osnivanju
dječjeg vrtića u sukladnosti sa zakonom,- rješenje nadležnog upravnog tijela županije, odnosno gradskog ureda Grada Zagreba
nadležnog za poslove odgoja i obrazovanja kojim se odobrava početak obavljanja djelatnosti
predškolskog odgoja.
3. Izdavanje rješenja o početku obavljanja djelatnosti dječjeg vrtićaČlanak 11. (NN 94/13)(1) Dječji vrtić može započeti s radom nakon što je pribavio rješenje o početku rada.
(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka donijet će nadležno upravno tijelo županije, odnosno
gradski ured Grada Zagreba, ako dječji vrtić ispunjava uvjete za početak obavljanja djelatnosti
dječjeg vrtića.

(3) Postupak utvrđivanja ispunjenosti uvjeta za početak rada dječjeg vrtića provodi se prema
odredbama zakona kojim se uređuje opći upravni postupak, a provodi ga stručno povjerenstvo
koje imenuje nadležno upravno tijelo županije, odnosno gradski ured Grada Zagreba.
(4) Ako se tijekom obavljanja djelatnosti promijeni sjedište dječjeg vrtića, odnosno prostor u
kojem dječji vrtić obavlja djelatnost ili dio djelatnosti ili se promijeni drugi uvjet propisan
zakonom i na temelju zakona donesenim propisom za obavljanje djelatnosti dječjeg vrtića,
dječji vrtić je dužan prije početka rada u promijenjenim uvjetima podnijeti zahtjev za
izdavanjem rješenja o početku rada u promijenjenim uvjetima.
(5) Nakon izvršnosti rješenja za početak rada odnosno rješenja o početku rada dječjeg vrtića upromijenjenim uvjetima dječji vrtić se upisuje u zajednički elektronički upisnik ustanova
predškolskog odgoja koje vodi ministarstvo nadležno za obrazovanje te može započeti s
radom, odnosno započeti s radom u promijenjenim uvjetima.
Članak 12.
Uvjeti za početak obavljanja djelatnosti dječjeg vrtića su:- odobren program rada,- potreban broj odgojitelja, stručnih suradnika i ostalih radnika,- osiguran prostor i oprema za trajno obavljanje djelatnosti, sukladno standardima inormativima rada propisanim Državnim pedagoškim standardom predškolskog odgoja iobrazovanja iz članka 6. ovoga Zakona,- osigurana novčana sredstva za osnivanje i početak rada dječjeg vrtića,- dokaz o ispunjavanju drugih uvjeta propisanih zakonom i na temelju zakona donešenim
propisima.

4. Zabrana obavljanja djelatnostiČlanak 13.
Dječjem vrtiću, koji više ne ispunjava uvjete propisane člankom 12. ovoga Zakona, prosvjetni
inspektor zabranit će obavljanje djelatnosti nakon poduzetih mjera i predložiti trgovačkom
sudu, kod kojega je dječji vrtić upisan u sudski registar, da donese odluku o njegovu ukidanju.
5. Plan razvoja i mreže dječjih vrtićaČlanak 14. (NN 94/13, 57/22)(1) Predstavničko tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i Grada Zagreba
donosi plan mreže dječjih vrtića na svom području.
(2) Predstavničko tijelo županije i Grada Zagreba na temelju planova iz stavka 1. ovoga
članka usklađuje razvitak mreže dječjih vrtića na svom području.
(3) Predstavničko tijelo županije i Grada Zagreba usklađenu mrežu iz stavka 2. ovoga članka
dostavlja ministarstvu nadležnom za obrazovanje.
(4) Ministar nadležan za obrazovanje donosi odluku o mreži dječjih vrtića Republike
Hrvatske.

(5) Mrežom dječjih vrtića utvrđuju se dječji vrtići i druge pravne osobe koje obavljaju
djelatnost predškolskog odgoja na području za koji se mreža utvrđuje, sa svim njihovim
objektima u kojima se provode programi.
(6) Mreža dječjih vrtića mora udovoljiti zahtjevima dostupnosti i racionalnog ustroja dječjih
vrtića i programa za djecu predškolske dobi u skladu s njihovim potrebama i sposobnostima.
III. NACIONALNI KURIKULUM ZA PREDŠKOLSKI ODGOJ I OBRAZOVANJE I
PROGRAMI DJEČJEG VRTIĆA
Članak 15. (NN 94/13, 57/22)(1) Odgoj i obrazovanje djece rane i predškolske dobi ostvaruje se na temelju nacionalnog
kurikuluma za rani i predškolski odgoj i obrazovanje (u daljnjem tekstu: Nacionalni
kurikulum) i kurikuluma dječjeg vrtića.
(2) Nacionalni kurikulum donosi se sukladno okvirnome nacionalnome kurikularnom
dokumentu koji na općoj razini određuje elemente odgoja i obrazovanja djece rane i
predškolske dobi.
(3) Nacionalni kurikulum utvrđuje vrijednosti, načela, odgojno-obrazovne ciljeve i odgojnoobrazovna očekivanja prema područjima razvoja i ključnim kompetencijama za cjeloživotno
učenje te pristupe i načine rada s djecom rane i predškolske dobi, kao i oblike vrednovanja.
(4) Nacionalni kurikulum i okvirni nacionalni kurikularni dokument donosi ministar nadležan
za obrazovanje odlukom.
(5) Nacionalni kurikulum predškole (u daljnjem tekstu: kurikulum predškole) utvrđuje načela,odgojno-obrazovne ciljeve i odgojno-obrazovna očekivanja te vrijeme trajanja programa splanom i načinom izvođenja.
(6) Kurikulum predškole donosi ministar nadležan za obrazovanje odlukom te se smatra
sastavnim dijelom Nacionalnoga kurikuluma.
(7) Nacionalni kurikulum i kurikulum predškole su dokumenti na temelju kojih se izrađuje
kurikulum dječjeg vrtića.
(8) Kurikulum dječjega vrtića razrađen je prema Nacionalnome kurikulumu, a njime seutvrđuju programi i njihova namjena, nositelji i načini ostvarivanja programa, vremenik
aktivnosti i načini vrednovanja.
(9) Upravno vijeće dječjeg vrtića donosi kurikulum dječjeg vrtića u pravilu svakih pet godina,a u skladu s potrebama moguće su njegove dopune i izmjene.
(10) U dječjem vrtiću mogu se, uz suglasnost ministarstva nadležnog za obrazovanje,
provoditi eksperimentalni kurikulumi s ciljem unaprjeđenja kvalitete odgojno-obrazovnog
rada.
12. Pravilnik o sadržaju i trajanju programa predškole
13. Odluka o donošenju Nacionalnog kurikuluma za rani i predškolski odgoj iobrazovanjeČlanak 15.a (NN 94/13, 57/22)(1) U dječjem vrtiću ostvaruju se:

– redoviti programi njege, odgoja, obrazovanja, zdravstvene zaštite i unaprjeđenja zdravlja
djece i socijalne skrbi djece rane i predškolske dobi koji su prilagođeni razvojnim potrebama
djece te njihovim mogućnostima i sposobnostima,– programi za djecu rane i predškolske dobi s teškoćama u razvoju,– programi za darovitu djecu rane i predškolske dobi,– programi na jeziku i pismu nacionalnih manjina,– programi predškole,– drugi odgojno-obrazovni programi.
(2) Ovisno o potrebama djece i zahtjevima roditelja, dječji vrtić može izvoditi programe
sukladne odredbama Državnog pedagoškog standarda predškolskog odgoja i naobrazbe.
(3) Na programe iz stavaka 1. i 2. ovoga članka suglasnost daje ministarstvo nadležno za
obrazovanje.
(4) Ako se tijekom obavljanja djelatnosti za koju je dječji vrtić osnovan proširuje djelatnostizvođenjem novih programa ili dječji vrtić mijenja program, dječji vrtić obvezan je prije
početka izvođenja programa podnijeti zahtjev radi davanja suglasnosti iz stavka 3. ovoga
članka.
(5) Ako se zbog proširenja djelatnosti izvođenjem novih programa ili izmjene programa iz
stavka 4. ovoga članka mijenja odobreni program rada kao jedan od uvjeta za početak
obavljanja djelatnosti, dječji vrtić je dužan prije početka provedbe programa podnijeti zahtjev
za izdavanjem rješenja o početku rada u promijenjenim uvjetima.
(6) Nakon pribavljene suglasnosti iz stavka 3. ovoga članka te nakon izvršnosti rješenja iz
stavka 5. ovoga članka, dječji vrtić može započeti s izvođenjem novih programa odnosno
izmijenjenog programa.
Članak 16.
(1) U ostvarivanju programa iz članka 15. ovoga Zakona dječji vrtić je dužan:- stvarati primjerene uvjete za rast i razvoj svakog djeteta,- dopunjavati obiteljski odgoj i svojom otvorenošću uspostaviti djelatnu suradnju s roditeljima
i neposrednim dječjim okružjem.
(2) Radno vrijeme dječjih vrtića mora biti usklađeno s potrebama djece i zaposlenih roditelja.
Članak 17.
(1) U dječjim vrtićima programi za djecu rane i predškolske dobi s teškoćama u razvoju
organiziraju se po posebnim uvjetima i programu koji propisuje ministar nadležan za
obrazovanje.
(2) Vrstu i stupanj teškoće u razvoju djeteta te potrebu odgovarajućih uvjeta za njegu, odgoj izaštitu djece s teškoćama u razvoju, na prijedlog liječnika primarne zdravstvene zaštite,utvrđuje stručno povjerenstvo ustrojeno prema zakonu kojim su uređeni odnosi u području
socijalne skrbi.
(3) Programe, postupak utvrđivanja darovitosti i uvjete rada s darovitom djecom rane i
predškolske dobi utvrđuje ministar nadležan za obrazovanje.
Članak 18. (NN 57/22)

(1) Program zdravstvene zaštite i unaprjeđenja zdravlja djece u dječjim vrtićima i školama ukojima se provodi rani i predškolski odgoj i obrazovanje utvrđuje ministar nadležan za
zdravstvo.
(2) Programe socijalne skrbi u dječjim vrtićima utvrđuje ministar nadležan za socijalnu skrb.
(3) Programe iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ministar nadležan za zdravstvo i ministar
nadležan za socijalnu skrb donose odlukom uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za
obrazovanje.
(4) Program iz stavka 1. ovoga članka obvezno se primjenjuje za svu djecu rane i predškolske
dobi uključenu u rani i predškolski odgoj i obrazovanje u dječjim vrtićima ili pri osnovnim
školama sukladno članku 23.a ovoga Zakona.
7. Program zdravstvene zaštite djece, higijene i pravilne prehrane djece u dječjim
vrtićimaČlanak 19.
(1) U dječjem vrtiću ustrojava se i provodi odgojno-obrazovni rad s djecom raspoređenom u
skupine cjelodnevnog, poludnevnog, višednevnog ili kraćeg dnevnog boravka.
(2) Ustroj i provedba odgojno-obrazovnog rada u dječjim vrtićima sukladno stavku 1. ovoga
članka provodi se na temelju Državnoga pedagoškog standarda predškolskog odgoja iobrazovanja iz članka 6. ovoga Zakona.
Članak 20. (NN 57/22)(1) Svako dijete rane i predškolske dobi ima pravo upisa u dječji vrtić ili školsku ustanovu u
kojoj se izvodi rani i predškolski odgoj i obrazovanje.
(2) Za dijete koje je obvezno pohađati predškolu jedinica lokalne ili područne (regionalne)samouprave dužna je osigurati mjesto u dječjem vrtiću ili osnovnoj školi koja provodi obvezni
program predškole.
(3) Prednost pri upisu u dječji vrtić kojem je osnivač jedinica lokalne ili područne(regionalne) samouprave za iduću pedagošku godinu imaju djeca koja do 1. travnja tekuće
godine navrše četiri godine života.
(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako dječji vrtić kojem je osnivač jedinica lokalne ili
područne (regionalne) samouprave ne može upisati svu prijavljenu djecu, nakon upisa djece iz
stavka 3. ovoga članka djeca se upisuju na način da prednost pri upisu imaju djeca roditelja
invalida Domovinskog rata, djeca iz obitelji s troje ili više djece, djeca oba zaposlena
roditelja, djeca s teškoćama u razvoju i kroničnim bolestima koja imaju nalaz i mišljenje
nadležnog tijela iz sustava socijalne skrbi ili potvrdu izabranog pedijatra ili obiteljskog
liječnika da je razmjer teškoća u razvoju ili kronične bolesti okvirno u skladu s listom
oštećenja funkcionalnih sposobnosti sukladno propisu kojim se uređuje metodologija
vještačenja, djeca samohranih roditelja, djeca jednoroditeljskih obitelji, djeca osoba sinvaliditetom upisanih u Hrvatski registar osoba s invaliditetom, djeca koja su ostvarila pravo
na socijalnu uslugu smještaja u udomiteljskim obiteljima, djeca koja imaju prebivalište ili
boravište na području dječjeg vrtića te djeca roditelja koji primaju doplatak za djecu ili
roditelja korisnika zajamčene minimalne naknade.
(5) Način ostvarivanja prednosti iz stavka 4. ovoga članka pri upisu djece u dječji vrtićuređuje osnivač dječjeg vrtića svojim aktom.

(6) Prije upisa u dječji vrtić provodi se inicijalni razgovor s roditeljem i djetetom, odnosno
provodi se opažanje djetetova ponašanja i komuniciranja uz nazočnost roditelja, a koje
provodi stručno povjerenstvo dječjeg vrtića (stručni suradnici, viša medicinska sestra i
ravnatelj).
(7) Prosudbu o uključivanju djece u odgojno-obrazovne skupine s redovitim ili posebnim
programima za djecu s teškoćama u razvoju iz stavka 1. ovoga članka, djece sa zdravstvenim
teškoćama i neurološkim oštećenjima, kao i djece koja pri upisu imaju priložene preporuke
stručnjaka donosi stručno povjerenstvo dječjeg vrtića iz stavka 6. ovoga članka.
(8) Upisi u dječje vrtiće mogu se provoditi elektroničkim putem.
Članak 21. (NN 57/22)(1) Dječji vrtić obavlja djelatnost na temelju godišnjeg plana i programa rada koji se donosi za
pedagošku godinu koja traje od 1. rujna tekuće do 31. kolovoza sljedeće godine.
(2) Godišnji plan i program rada za pedagošku godinu donosi upravno vijeće dječjeg vrtića do
30. rujna.
(3) Godišnji plan i program rada obuhvaća programe odgojno-obrazovnog rada, program
zdravstvene zaštite i unaprjeđenja zdravlja, programe socijalne skrbi, kao i druge programe
koje dječji vrtić ostvaruje u dogovoru s roditeljima djece.
Članak 22.
Veličinu dječjeg vrtića ovisno o broju odgojnih skupina djece, broj djece u odgojnim
skupinama, dob djece u pojedinim odgojnim skupinama, veličinu prostorija za dnevni
boravak, normative opreme te normativ neposrednog rada odgojitelja u skupini uređuje
ministar nadležan za obrazovanje, sukladno Državnom pedagoškom standardu predškolskog
odgoja i obrazovanja iz članka 6. ovoga Zakona.
Članak 23. (NN 94/13, 57/22)(1) Rad s djecom rane i predškolske dobi ustrojava se u jasličnim i vrtićnim odgojnim
skupinama.
(2) Programi predškolskog odgoja mogu se ostvarivati:- pri osnovnim školama za djecu predškolske dobi stariju od 36 mjeseci, a iznimno u
područjima rijetke naseljenosti i za djecu rane dobi u skladu s odredbama ovoga Zakona,Državnoga pedagoškog standarda predškolskog odgoja i obrazovanja,– kao kraći programi odgojno-obrazovnog rada s djecom rane i predškolske dobi priknjižnicama, zdravstvenim, socijalnim, kulturnim i sportskim ustanovama, udrugama, drugim
pravnim osobama i fizičkim osobama-obrtnicima.
(3) Program predškolskog odgoja i rad ustrojstvene jedinice u sastavu pravne osobe iz stavka
2. ovoga članka vodi voditelj sukladno zakonu, aktu o osnivanju i statutu pravne osobe.
(4) Posebne uvjete i mjerila za ostvarivanje programa iz stavka 2. ovoga članka utvrđuje
ministar nadležan za obrazovanje.
(5) Ispunjavanje uvjeta za početak rada i ostvarivanje programa iz stavka 2. ovoga člankautvrđuje rješenjem nadležno upravno tijelo županije, odnosno gradski ured Grada Zagreba.
14. Pravilnik o posebnim uvjetima i mjerilima ostvarivanja programa predškolskog
odgoja i obrazovanjaČlanak 23.a (NN 94/13, 57/22)(1) Prije polaska u osnovnu školu sva djeca imaju obvezu pohađati program predškole, adijete koje je ostvarilo pravo odgode upisa u prvi razred na temelju ostvarenog prava obvezno
je pohađati program predškole najdulje još jednu pedagošku godinu, odnosno može ostati
uključeno u redoviti program predškolskog odgoja i obrazovanja u dječjem vrtiću.
(2) Program predškole za djecu koja pohađaju vrtić integriran je u redoviti program
predškolskog odgoja dječjeg vrtića koji se izvodi u odgojno-obrazovnoj skupini za djecu prijepolaska u školu, a iznimno u dječjim vrtićima s manjim brojem djece ili dječjim vrtićima sodgojno-obrazovnim skupinama s različitim programima može se izvoditi i u mješovitoj
odgojno-obrazovnoj skupini.
(3) Obveznik predškole koji ne pohađa dječji vrtić upisuje program predškole u dječjem vrtiću
ili osnovnoj školi najbližima njegovom mjestu stanovanja koji provode program predškole za
djecu koja ne pohađaju vrtić.
(4) U slučaju da na određenom području nema dječjeg vrtića, odnosno osnovne škole koja
provodi program predškole, jedinica lokalne odnosno područne (regionalne) samoupravedužna je osigurati provođenje programa predškole za djecu iz stavka 3. ovoga članka, nanačin da osigura prijevoz djece do najbližeg dječjeg vrtića ili osnovne škole koja izvodi
program predškole, ako se ne radi o udaljenosti većoj od 20 kilometara u odnosu na mjesto
stanovanja djeteta.
(5) Ako su najbliži dječji vrtić ili osnovna škola koja izvodi program predškole iz stavka 4.
ovog članka udaljeni više od 20 kilometara od mjesta stanovanja djeteta, jedinica lokalne
odnosno područne (regionalne) samouprave dužna je osnovati dječji vrtić/njegovu podružnicu
ili organizirati program predškole pri osnovnoj školi na području unutar 20 kilometara od
mjesta stanovanja djeteta.
(6) Nadležno upravno tijelo županije, odnosno gradski ured Grada Zagreba i upravno tijelo
jedinice lokalne samouprave nadležno za predškolski odgoj i obrazovanje te skrb o djeci
predškolske dobi dužni su obavijestiti roditelje djece koja nisu uključena u redovite programe
predškolskog odgoja u dječjem vrtiću o vremenu i mjestu upisa djece u program predškole.
(7) Dječji vrtić odnosno osnovna škola koja izvodi program predškole dužna je djetetu iz
stavka 1. ovoga članka izdati potvrdu o završenom programu predškole radi upisa u osnovnuškolu.
Članak 23.b (NN 57/22)
Programi iz članka 15.a stavaka 1. i 2. i članka 23. stavka 2. ovoga Zakona mogu se izvoditi
uz prethodnu suglasnost ministarstva nadležnog za obrazovanje, a uz zahtjev za izdavanjem
suglasnosti obvezno se prilaže pozitivno stručno mišljenje Agencije za odgoj i obrazovanje.
IV. RADNICI DJEČJEG VRTIĆA
1. Odgojno-obrazovni radnici i ostali radnici
Članak 24. (NN 94/13, 57/22)(1) U dječjem vrtiću na poslovima njege, odgoja i obrazovanja, socijalne i zdravstvene zaštite
te skrbi o djeci rade sljedeći odgojno-obrazovni radnici: odgojitelj i stručni suradnik: pedagog,
psiholog, logoped, edukacijski rehabilitator i socijalni pedagog te medicinska sestra kao
zdravstvena voditeljica.

(2) Odgojno-obrazovni radnici u dječjem vrtiću moraju imati odgovarajuću vrstu i razinu
obrazovanja te utvrđenu zdravstvenu sposobnost za obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga
članka.
(3) Poslove odgojitelja djece od navršenih šest mjeseci života do polaska u osnovnu školu
može obavljati osoba koja je završila studij odgovarajuće vrste za rad na radnome mjestu
odgojitelja, a koji može biti:a) preddiplomski sveučilišni studij,b) preddiplomski stručni studij,c) studij kojim je stečena viša stručna sprema u skladu s ranijim propisima,d) diplomski sveučilišni studij,e) specijalistički diplomski stručni studij.
(4) Ako se na natječaj ne javi osoba koja ispunjava uvjete iz stavka 3. ovoga članka, poslove
odgojitelja može obavljati osoba koja je završila učiteljski studij, i to: specijalistički diplomski
stručni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski studij ili četverogodišnji diplomski
stručni studij primarnog obrazovanja, uz uvjet da u roku od dvije godine od dana zasnivanja
radnoga odnosa stekne kvalifikaciju odgojitelja temeljem priznavanja stečenih ishoda učenja
na studiju za učitelja i razlike programa za prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju učitelja u svrhu
stjecanja kvalifikacije odgojitelja.
(5) Ako osoba iz stavka 4. ovoga članka ne stekne kvalifikaciju odgojitelja u roku od dvije
godine od dana zasnivanja radnoga odnosa, prestaje joj radni odnos istekom roka za stjecanje
odgovarajuće kvalifikacije za odgojitelja te se ne može više zaposliti u sustavu predškolskog
odgoja i obrazovanja dok ne ispuni uvjete za rad na radnome mjestu odgojitelja.
(6) Osoba iz stavka 4. ovoga članka prilikom prijave na natječaj dužna je dostaviti dokaz danije bila zaposlena u sustavu predškolskog odgoja i obrazovanja na radnom mjestu
odgojitelja.
(7) Osoba iz stavka 4. ovoga članka zasniva radni odnos kao nestručna osoba do stjecanjakvalifikacije za odgojitelja te može izvoditi odgojno-obrazovni rad s djecom kao jedan od
dvaju odgojitelja u odgojno-obrazovnoj skupini, i to uz odgojitelja koji ima odgovarajuću
kvalifikaciju iz stavka 3. ovoga članka.
(8) Poslove odgojitelja koji izvodi isključivo program predškole pri osnovnim školama za
djecu koja ne pohađaju dječji vrtić, uz osobu iz stavka 3. ovoga članka, može izvoditi i osoba
koja je završila učiteljski studij, na određeno vrijeme, najdulje do kraja trajanja programa
predškole u jednoj pedagoškoj godini.
(9) Poslove stručnog suradnika može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni
studij ili diplomski specijalistički studij odgovarajuće vrste.
(10) Poslove medicinske sestre može obavljati osoba koja je završila preddiplomski
sveučilišni ili stručni studij sestrinstva, odnosno studij kojim je stečena viša stručna sprema u
djelatnosti sestrinstva u skladu s ranijim propisima, kao i osoba koja je završila sveučilišni
diplomski studij ili specijalistički studij sestrinstva.
(11) Osim odgojno-obrazovnih radnika iz stavka 1. ovoga članka, u dječjim vrtićima rade idruge osobe koje obavljaju administrativno-tehničke i pomoćne poslove (u daljnjem tekstu:
ostali radnici).

(12) Razliku programa za prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju učitelja u svrhu stjecanjakvalifikacije odgojitelja iz stavka 4. ovoga članka izvodi visoko učilište koje ima dopusnicu
za izvođenje studija ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja.
(13) Odgovarajuću vrstu obrazovanja odgojno-obrazovnih radnika te razinu i vrstu ostalihradnika u dječjem vrtiću, kao i potrebnu razinu i vrstu obrazovanja za izvođenje programa izčlanka 23. stavka 2. ovoga Zakona propisuje ministar nadležan za obrazovanje pravilnikom.
4. Pravilnik o vrsti stručne spreme stručnih djelatnika te vrsti i stupnju stručne spreme
ostalih djelatnika u dječjem vrtiću
Članak 24.a (NN 57/22)(1) U skladu s potrebama djece s teškoćama u razvoju u odgojno-obrazovnoj skupini uz
suglasnost osnivača, odnosno u dječjem vrtiću kojem je osnivač jedinica lokalne i područne(regionalne) samouprave uz suglasnost izvršnog tijela osnivača, a prema procjeni stručnog
povjerenstva dječjeg vrtića, može raditi treći odgojitelj ili jedan pomoćnik za djecu steškoćama u razvoju ili stručni komunikacijski posrednik.
(2) Pomoćnik za djecu s teškoćama u razvoju ili stručni komunikacijski posrednik nijesamostalni nositelj odgojno-obrazovne djelatnosti.
(3) Pomoćnik za djecu s teškoćama u razvoju te stručni komunikacijski posrednik moraju
ispunjavati sljedeće uvjete:a) završeno najmanje četverogodišnje srednjoškolsko obrazovanje,b) završeno osposobljavanje i stečena djelomična kvalifikacija,c) da nije roditelj niti drugi član uže obitelji djeteta kojem se pruža potpora.
(4) Poslove pomoćnika za djecu s teškoćama u razvoju ili stručnog komunikacijskog
posrednika u dječjem vrtiću ne može obavljati osoba za čiji rad u dječjem vrtiću postoje
zapreke iz članka 25. ovoga Zakona.
(5) Sredstva za financiranje pomoćnika za djecu s teškoćama u razvoju te stručnog
komunikacijskog posrednika osiguravaju se u proračunu jedinica lokalne i područne(regionalne) samouprave.
(6) Načine uključivanja te način i sadržaj osposobljavanja i obavljanja poslova pomoćnika za
djecu s teškoćama u razvoju te stručnog komunikacijskog posrednika, kao i postupak radi
ostvarivanja prava djece s teškoćama u razvoju na potporu pomoćnika za djecu s teškoćama u
razvoju te stručnih komunikacijskih posrednika propisuje ministar nadležan za obrazovanje
pravilnikom.
Članak 25. (NN 94/13)(1) Radni odnos u dječjem vrtiću ne može zasnovati osoba koja je pravomoćno osuđena nakaznu zatvora (neovisno o tome je li izrečena uvjetna ili bezuvjetna kazna) za neko od
kaznenih djela počinjenih s namjerom protiv života i tijela, protiv Republike Hrvatske, protiv
pravosuđa, protiv javnog reda, protiv imovine, protiv službene dužnosti, protiv čovječnosti iljudskog dostojanstva, protiv osobne slobode, protiv spolne slobode, spolnog zlostavljanja iiskorištavanja djeteta, protiv braka, obitelji i djece, protiv zdravlja ljudi, protiv opće
sigurnosti, krivotvorenja, te bilo koje drugo kazneno djelo počinjeno na štetu djeteta ili
korištenjem djeteta ili maloljetne osobe, osim ako je nastupila rehabilitacija prema posebnom
zakonu.

(2) Radni odnos u dječjem vrtiću ne može zasnovati ni osoba protiv koje se vodi kazneni
postupak za neko od kaznenih djela navedenih u stavku 1. ovoga članka.
(3) Radni odnos u dječjem vrtiću ne može zasnovati osoba koja je pravomoćno osuđena za
neko od prekršajnih djela za nasilničko ponašanje, osim ako je nastupila rehabilitacija prema
posebnom zakonu.
(4) Radni odnos u dječjem vrtiću ne može zasnovati ni osoba protiv koje se vodi prekršajni
postupak za neko od prekršajnih djela navedenih u stavku 3. ovoga članka.
(5) Ako osoba u radnom odnosu u dječjem vrtiću bude pravomoćno osuđena za neko od
kaznenih djela iz stavka 1. ovoga članka ili neko od prekršajnih djela iz stavka 3. ovoga
članka, dječji vrtić kao poslodavac otkazat će ugovor o radu bez obveze poštivanja propisanog
ili ugovorenog otkaznog roka izvanrednim otkazom ugovora o radu, u roku od 15 dana od
dana saznanja za pravomoćnu osudu, a nakon isteka tog roka redovitim otkazom ugovora oradu uvjetovanim skrivljenim ponašanjem radnika, u kojem će slučaju poslodavac, istodobno
uz otkazivanje ugovora o radu, od radnika zahtijevati da odmah prestane raditi tijekom
otkaznog roka.
(6) Ako dječji vrtić kao poslodavac sazna da je protiv osobe u radnom odnosu u dječjem
vrtiću pokrenut i vodi se kazneni postupak za neko od kaznenih djela iz stavka 1. ovoga
članka ili prekršajni postupak za neko od prekršajnih djela iz stavka 3. ovoga članka, udaljit
će osobu od obavljanja poslova do obustave kaznenog, odnosno prekršajnog postupka,
odnosno najduže do pravomoćnosti sudske presude, uz pravo na naknadu plaće u visini dvije
trećine prosječne mjesečne plaće koju je osoba ostvarila u tri mjeseca prije udaljenja od
obavljanja poslova.
(7) Ako je pravomoćnim rješenjem obustavljen kazneni, odnosno prekršajni postupak
pokrenut protiv radnika ili je pravomoćnom presudom radnik oslobođen odgovornosti,
radniku će se vratiti obustavljeni dio plaće od prvog dana udaljenja.
(8) Osoba koja je pravomoćno osuđena, odnosno protiv koje je pokrenut kazneni postupak za
neko od kaznenih djela iz stavka 1. ovoga članka ili prekršajni postupak za neko od
prekršajnih djela iz stavka 3. ovoga članka, ne može obavljati poslove u dječjem vrtiću niti
kao vanjski suradnik dječjeg vrtića.
(9) U dječjem vrtiću ne mogu raditi ni osobe kojima je izrečena zabrana rada ili im je prestao
radni odnos zbog nezakonitog i/ili neprofesionalnog postupanja na štetu prava i interesa djece.
(10) Radni odnos u dječjem vrtiću ne može zasnovati osoba koja ima izrečenu mjeru zazaštitu dobrobiti djeteta sukladno posebnom propisu.
2. Zasnivanje radnog odnosa u dječjem vrtiću
Članak 26. (NN 94/13, 57/22)(1) Radni odnos u dječjem vrtiću zasniva se ugovorom o radu na temelju natječaja.
(2) Odluku o objavi natječaja donosi upravno vijeće.
(3) Natječaj se objavljuje na mrežnim stranicama i oglasnim pločama Hrvatskog zavoda za
zapošljavanje, te mrežnim stranicama i oglasnim pločama dječjeg vrtića, a rok za primanje
prijava kandidata ne može biti kraći od osam dana.
(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, radni odnos može se zasnovati ugovorom o radu i bez
natječaja:– kad obavljanje poslova ne trpi odgodu, do zasnivanja radnoga odnosa na temelju natječaja,ali ne dulje od 60 dana,– kad potreba za obavljanjem poslova ne traje dulje od 60 dana
– do punog radnog vremena, s radnikom koji u predškolskoj ustanovi ima zasnovan radni
odnos na neodređeno vrijeme u nepunom radnom vremenu,– u slučaju izmjene ugovora o radu radnika koji u predškolskoj ustanovi ima zasnovan radni
odnos na neodređeno vrijeme, a kojim se mijenja naziv posla, odnosno popis ili opis poslova.
(5) Ako se na natječaj ne javi osoba koja ispunjava uvjete iz članka 24. ovoga Zakona,natječaj će se ponoviti u roku od pet mjeseci, a do zasnivanja radnog odnosa na osnovi
ponovljenog natječaja radni se odnos može zasnovati s osobom koja ne ispunjava propisane
uvjete.
(6) S osobom iz stavka 5. ovoga članka sklapa se ugovor o radu na određeno vrijeme, do
popune radnog mjesta na temelju ponovljenog natječaja s osobom koja ispunjava propisane
uvjete, ali ne dulje od pet mjeseci.
(7) Odluku o zasnivanju i prestanku radnog odnosa donosi upravno vijeće na prijedlog
ravnatelja.
(8) Iznimno od stavka 7. ovoga članka, u slučaju kada je zbog obavljanja poslova koji ne trpe
odgodu potrebno zaposliti osobu, o zasnivanju radnog odnosa odlučuje ravnatelj.
(9) Način donošenja odluke o zasnivanju radnog odnosa u dječjem vrtiću kojem je osnivač
vjerska zajednica odnosno druga fizička i pravna osoba iz članka 7. stavka 1. točke 4. ovoga
Zakona uređuje se općim aktom dječjeg vrtića.
Članak 27. (NN 57/22)
Odgojno-obrazovni radnici i ostali radnici u dječjim vrtićima koji imaju zaključen ugovor oradu na neodređeno vrijeme mogu, iz opravdanih razloga, koje utvrđuju upravna vijeća
dječjih vrtića, u drugom dječjem vrtiću zasnovati radni odnos bez natječaja.

3. Pripravnici
Članak 28. (NN 57/22)(1) Odgojitelj i stručni suradnik koji se prvi put zapošljava kao odgojitelj, odnosno stručni
suradnik u dječjem vrtiću zasniva radni odnos kao pripravnik.
(2) Pripravnički staž traje godinu dana.
(3) Nakon obavljenoga pripravničkog staža pripravnik polaže stručni ispit.
(4) Pripravniku koji ne položi stručni ispit u roku od godine dana od dana kad mu je istekao
pripravnički staž prestaje radni odnos u dječjem vrtiću.
(5) Rok iz stavka 4. ovoga članka u slučaju privremene nesposobnosti pripravnika za rad,korištenja rodiljnog, roditeljskog ili posvojiteljskog dopusta produžuje se za onoliko vremenakoliko je trajala njegova privremena nesposobnost za rad, odnosno korištenje rodiljnog,
roditeljskog ili posvojiteljskog dopusta, a kada pripravnik nije mogao pristupiti polaganju
ispita zbog izvanrednih okolnosti koje su uzrokovale odgodu propisanog roka za polaganje
ispita, do prvog roka određenog za polaganje stručnog ispita..

(6) Odgojitelj i stručni suradnik bez radnog iskustva može obaviti pripravnički staž i položiti
stručni ispit i bez zasnivanja radnog odnosa sklapanjem ugovora o stručnom osposobljavanju.
(7) Osoba koja se zapošljava na mjestu stručnoga suradnika ili odgojitelja, a koja je položila
stručni ispit u sustavu odgoja i obrazovanja ili izvan njega, obvezna je položiti razlikovni dio
stručnog ispita pri čemu nema status pripravnika.
(8) Osoba iz članka 24. stavka 4. ovoga Zakona koja nije položila stručni ispit za učiteljadužna je položiti stručni ispit za odgojitelja u roku od godinu dana od stjecanja kvalifikacije
za odgojitelja sukladno odredbama ovoga Zakona.
(9) Način i uvjete polaganja stručnog ispita, kao i program pripravničkog staža propisuje
ministar nadležan za obrazovanje.
2. Pravilnik o načinu i uvjetima polaganja stručnog ispita odgojitelja i stručnih
suradnika u dječjem vrtiću
4. Stručno usavršavanje i napredovanje u položajna zvanjaČlanak 29. (NN 57/22)
Odgojitelji, stručni suradnici i ravnatelji obvezni su stručno se usavršavati sukladno propisimakoje donosi ministar nadležan za obrazovanje, a zdravstvena voditeljica u skladu s propisimakoje donosi ministar nadležan za zdravstvo.
Članak 30. (NN 57/22)(1) Odgojitelji, stručni suradnici i ravnatelji mogu, dok su u radnom odnosu, napredovati u
struci i stjecati položajna zvanja mentora, savjetnika i izvrsnog savjetnika.
(2) Odgojiteljima, stručnim suradnicima i ravnateljima se u slučaju privremene nesposobnosti
za rad, korištenja rodiljnog ili roditeljskog dopusta ili posvojiteljskog dopusta ili mirovanja
radnog odnosa produljuje rok na koji su izabrani u odgovarajuće zvanje za onoliko vremenakoliko je trajala privremena odsutnost s rada.
(3) Postupak, način i uvjete za napredovanje u struci i stjecanje položajnih zvanja propisuje
pravilnikom ministar nadležan za obrazovanje.
1. Pravilnik o načinu i uvjetima napredovanja u struci i promicanju u položajna zvanja
odgojitelja i stručnih suradnika u dječjim vrtićima

5. Prestanak radnog odnosaČlanak 31. (NN 57/22)(1) Odgojno-obrazovnim radnicima te ostalim radnicima kojima se tijekom radnog staža u
dječjem vrtiću naruši psihofizičko stanje do te mjere da bitno smanjuje njihovu radnu
sposobnost upućuje se na liječnički pregled.
(2) Odluku o upućivanju na liječnički pregled donosi upravno vijeće, na prijedlog ravnatelja.
(3) Odgojno-obrazovnim radnicima te ostalim radnicima koji odbiju izvršiti odluku iz stavka
2. ovoga članka prestaje radni odnos u dječjem vrtiću izvanrednim otkazom ugovora o radu.
(4) Ako se stručnim nalazom nadležne zdravstvene ustanove, odnosno ordinacije medicine
rada potvrdi da je radna sposobnost odgojno-obrazovnog radnika ili ostalih radnika bitno

narušena, otkazat će mu se ugovor o radu i istodobno, ako postoji mogućnost, predložiti
sklapanje ugovora pod izmijenjenim uvjetima (otkaz s ponudom izmijenjenog ugovora), i toza obavljanje poslova za koje je radno sposoban, a koji moraju, što je više moguće, odgovarati
poslovima na kojima je radnik prethodno radio.
Članak 32.
Odgojitelju i stručnom suradniku prestaje radni odnos:- ako nastupe okolnosti iz članka 25. i članka 31. stavka 3. i 5. ovoga Zakona,- ako upravno vijeće utvrdi da odgojitelj i stručni suradnik ne ostvaruju odgojno-obrazovni
program sukladno zakonu i propisu donesenom na temelju zakona,- ako ne položi stručni ispit u propisanom roku,- i u drugim slučajevima utvrđenim ovim Zakonom i Zakonom o radu.
6. Vježbaonice i pokusni rad u dječjim vrtićimaČlanak 33.
(1) U dječjem vrtiću mogu se ostvarivati:- programi vježbaonice za potrebe praktičnog osposobljavanja studenata,- pokusni programi rada znanstvenih istraživanja i unapređivanja stručnog rada,- programi stručno-razvojnog centra radi usavršavanja zaposlenih stručnih radnika iunapređivanja stručnog rada.
(2) Način rada i mjerila financiranja dječjih vrtića koji ostvaruju programe iz stavka 1. ovoga
članka propisuje ministar nadležan za obrazovanje.
9. Pravilnik o vježbaonicama i pokusnim programima u dječjim vrtićima te o dječjim
vrtićima kao stručno-razvojnim centrima
V. UPRAVLJANJE DJEČJIM VRTIĆEM
1. Upravno vijećeČlanak 34. (NN 57/22)(1) Dječjim vrtićem upravlja upravno vijeće.
(2) Upravno vijeće ima od 5 do 7 članova.
(3) Najmanje polovicu članova upravnog vijeća imenuje osnivač jednog člana biraju roditelji
djece korisnika usluga, a ostali članovi upravnog vijeća biraju se tajnim glasovanjem iz reda
odgojitelja i stručnih suradnika dječjeg vrtića.
(4) Član upravnog vijeća kojeg imenuje osnivač treba imati završen najmanje preddiplomski
sveučilišni studij ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova i ne možebiti radnik dječjeg vrtića u kojem se upravno vijeće imenuje.
(5) Mandat članova upravnog vijeća traje četiri godine.

(6) Sastav i broj članova upravnog vijeća, način izbora, odnosno imenovanja njegovihčlanova, način rada i donošenja odluka utvrđuje se aktom o osnivanju i statutom dječjeg
vrtića.
Članak 35. (NN 94/13)(1) Upravno vijeće kao upravno tijelo, osim prava i obveza utvrđenih Zakonom oustanovama:- odlučuje o stjecanju, opterećivanju i otuđivanju nekretnina dječjeg vrtića pod uvjetima
propisanim aktom o osnivanju i statutom dječjeg vrtića, uz suglasnost osnivača dječjeg vrtića,- predlaže osnivaču statusne promjene dječjeg vrtića,- predlaže osnivaču promjenu naziva dječjeg vrtića,- odlučuje o upisu djece i o mjerilima upisa, uz suglasnost osnivača,- odlučuje o zasnivanju i prestanku radnog odnosa na prijedlog ravnatelja dječjeg vrtića,
sukladno ovom Zakonu,- obavlja i druge poslove utvrđene aktom o osnivanju i statutom dječjeg vrtića.
(2) Za dječje vrtiće čiji je osnivač Republika Hrvatska suglasnosti i odluke u ime osnivača
daje, odnosno donosi, Ministarstvo nadležno za obrazovanje.
2. Ravnatelj dječjeg vrtićaČlanak 36.
(1) Ravnatelj dječjeg vrtića je poslovodni i stručni voditelj dječjeg vrtića.
(2) Uz poslove utvrđene Zakonom o ustanovama ravnatelj:- predlaže godišnji plan i program rada,- brine se za provođenje odluka upravnog vijeća, odgojiteljskog vijeća i drugih tijela,- obavlja druge poslove utvrđene aktom o osnivanju i statutom.
Članak 37. (NN 94/13, 57/22)(1) Za ravnatelja dječjeg vrtića može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete:– završen studij odgovarajuće vrste za rad na radnome mjestu odgojitelja ili stručnog
suradnika u dječjem vrtiću, a koji može biti:a) sveučilišni diplomski studij ilib) integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ilic) specijalistički diplomski stručni studij ilid) preddiplomski sveučilišni studij za odgojitelja ilie) stručni studij odgovarajuće vrste, odnosno studij odgovarajuće vrste kojim je stečena viša
stručna sprema odgojitelja u skladu s ranijim propisima,– položen stručni ispit za odgojitelja ili stručnog suradnika, osim ako nemaju obvezu polagati
stručni ispit u skladu s člankom 56. ovoga Zakona,– najmanje pet godina radnog iskustva u predškolskoj ustanovi na radnome mjestu odgojitelja
ili stručnog suradnika.

(2) Za ravnatelja dječjeg vrtića ne može biti imenova osoba za čiji rad u dječjem vrtiću
postoje zapreke iz članka 25. ovoga Zakona.
(3) Ravnatelj se bira na temelju javnog natječaja koji raspisuje upravno vijeće dječjeg vrtića uskladu sa zakonom i statutom.
(4) Na prijedlog upravnog vijeća dječjeg vrtića ravnatelja imenuje i razrješava osnivač dječjeg
vrtića, a u dječjem vrtiću kojemu je osnivač jedinica lokalne i područne (regionalne)samouprave izvršno tijelo osnivača.
(5) Ravnatelja dječjeg vrtića čiji je osnivač Republika Hrvatska imenuje i razrješava ministar
nadležan za obrazovanje.
(6) Ravnatelj se imenuje na pet godina, a ista osoba može biti ponovno imenovana.
(7) S osobom imenovanom za ravnatelja dječjeg vrtića sklapa se ugovor o radu na rok od pet
godina u punom radnom vremenu.
(8) Osobi imenovanoj za ravnatelja dječjeg vrtića, koja je prije imenovanja imala ugovor oradu na neodređeno vrijeme za poslove odgojitelja ili stručnog suradnika u dječjem vrtiću
nakon isteka mandata omogućit će se povratak na radno mjesto za koje je imala sklopljen
ugovor o radu na neodređeno vrijeme.
(9) Osoba imenovana za ravnatelja pravo iz stavka 8. ovoga članka ostvaruje najduže doisteka dva uzastopna mandata.
(10) Osobu imenovanu za ravnatelja do povratka na poslove sukladno stavku 8. ovoga članka
zamjenjuje osoba u radnom odnosu koji se zasniva na određeno vrijeme.
(11) Ako se na raspisani natječaj nitko ne prijavi ili nitko od prijavljenih ne bude izabran,natječaj će se ponoviti.
(12) Do imenovanja ravnatelja na temelju ponovljenog natječaja imenovat će se vršiteljdužnosti ravnatelja. Na prijedlog upravnog vijeća dječjeg vrtića vršitelja dužnosti ravnatelja
imenuje i razrješava osnivač dječjeg vrtića, a u dječjem vrtiću kojem je osnivač jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave izvršno tijelo osnivača, ali najdulje na vrijeme od
godinu dana.
(13) Za vršitelja dužnosti ravnatelja može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće
uvjete:– završen studij odgovarajuće vrste za rad na radnome mjestu odgojitelja ili stručnog
suradnika u dječjem vrtiću, a koji može biti:a) sveučilišni diplomski studij ilib) integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ilic) specijalistički diplomski stručni studij ilid) preddiplomski sveučilišni studij za odgojitelja ilie) stručni studij odgovarajuće vrste, odnosno studij odgovarajuće vrste kojim je stečena viša
stručna sprema odgojitelja u skladu s ranijim propisima,– položen stručni ispit za odgojitelja ili stručnog suradnika, osim ako nemaju obvezu polagati
stručni ispit u skladu s člankom 56. ovoga Zakona.
(14) Za vršitelja dužnosti ravnatelja ne može biti imenova osoba za čiji rad u dječjem vrtiću
postoje zapreke iz članka 25. ovoga Zakona.

(15) Ako ravnatelj ne ispunjava ovim Zakonom i drugim propisima utvrđene obveze, osnivač
dječjeg vrtića, na prijedlog upravnog vijeća ili upravnog tijela koje je utvrdilo nepravilnosti i
nezakonitosti u radu ravnatelja, razriješit će ravnatelja i imenovati drugu osobu sukladno
ovom Zakonu.
Članak 37.a (NN 94/13)(1) Ravnatelja dječjeg vrtića, u slučaju privremene spriječenosti u obavljanju ravnateljskih
poslova, zamjenjuje osoba iz reda članova odgojiteljskog vijeća.
(2) Osobu iz stavka 1. ovoga članka određuje upravno vijeće na način uređen statutom dječjeg
vrtića.
(3) Osoba koja zamjenjuje ravnatelja ima prava i dužnost obavljati one poslove ravnatelja čijese izvršenje ne može odgađati do ravnateljeva povratka.
Članak 38.
Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na način izbora i trajanje mandata upravnog vijeća i
ravnatelja ne primjenjuju se na dječji vrtić kojem je osnivač vjerska zajednica, odnosno druga
fizička i pravna osoba iz članka 7. stavka 1. točke 4. ovoga Zakona.
3. Odgojiteljsko vijećeČlanak 39.
(1) Stručno tijelo dječjeg vrtića je odgojiteljsko vijeće.
(2) Odgojiteljsko vijeće čine svi odgojitelji, stručni suradnici i zdravstveni radnici koji
ostvaruju program predškolskog odgoja u dječjem vrtiću.
(3) Odgojiteljsko vijeće sudjeluje u utvrđivanju plana i programa rada dječjeg vrtića, pratinjegovo ostvarivanje, raspravlja i odlučuje o stručnim pitanjima rada, potiče i promiče stručni
rad te obavlja i druge stručne poslove utvrđene zakonom, aktom o osnivanju i statutom
dječjeg vrtića.
(4) Djelokrug i način rada odgojiteljskog vijeća pobliže se uređuje statutom dječjeg vrtića.
4. Statut i drugi opći akti dječjeg vrtićaČlanak 40.
(1) Dječji vrtić ima statut i druge opće akte.
(2) Statutom dječjeg vrtića pobliže se uređuju ustrojstvo, ovlasti i način odlučivanja pojedinihtijela, vrste i trajanje pojedinih programa, uvjeti i način davanja usluga, radno vrijeme dječjeg
vrtića, javnost rada te druga pitanja važna za obavljanje djelatnosti i poslovanja dječjeg vrtića.
(3) Pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu i načinu rada dječjeg vrtića pobliže se uređuje
unutarnje ustrojstvo te način obavljanja djelatnosti dječjeg vrtića kao javne službe.
(4) Dječji vrtić ima i druge opće akte u skladu sa zakonom, aktom o osnivanju i statutom
ustanove.
Članak 41.

(1) Statut dječjeg vrtića i pravilnik o unutarnjem ustrojstvu i načinu rada dječjeg vrtića kao
javne službe donosi upravno vijeće uz prethodnu suglasnost osnivača dječjeg vrtića.
(2) Druge opće akte ustanove donosi upravno vijeće na način propisan aktom o osnivanju ili
statutom.
Članak 42.
(1) Odredbe statuta i pravilnika o unutarnjem ustrojstvu i načinu rada dječjeg vrtića kojim seuređuje rad dječjeg vrtića u obavljanju djelatnosti kao javne službe moraju biti na pogodannačin dostupne javnosti.
(2) Ravnatelj ustanove dužan je u roku od osam dana od dana donošenja dostaviti statut i
pravilnik o unutarnjem ustrojstvu i načinu rada dječjeg vrtića kao javne službe, nadležno
upravno tijelo županije, odnosno gradskom uredu Grada Zagreba nadležnom za poslove
odgoja i obrazovanja.
(3) Opći akti iz stavka 1. i 2. ovoga članka mogu se zadržati od izvršenja sukladno odredbama
Zakona o ustanovama.

VI. SINDIKALNO ORGANIZIRANJE
Članak 43.
(1) Sindikalno organiziranje u dječjim vrtićima je slobodno.
(2) Za slučaj štrajka štrajkaški odbor, ravnatelj dječjeg vrtića i upravno vijeće dužni su
osigurati odgovarajuću njegu, prehranu, zdravstvenu zaštitu, kao i drugu skrb o djeci koja za
vrijeme štrajka pohađaju program dječjeg vrtića.
(3) Na pitanja ostvarivanja prava na štrajk i organiziranja štrajka primjenjuju se opći propisi oštrajku ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

VII. NADZORČlanak 44. (NN 57/22)(1) Nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega obavlja
Ministarstvo nadležno za obrazovanje.
(2) Inspekcijski nadzor provodi prosvjetna inspekcija u skladu s posebnim zakonom.
(3) Stručno-pedagoški nadzor u dječjim vrtićima te stručno-pedagoški nadzor nad izvođenjem
programa predškolskog odgoja u ustanovama iz članka 23. stavka 2. podstavka 2. ovoga
Zakona provodi Agencija za odgoj i obrazovanje.
(4) Način obavljanja stručno-pedagoškog nadzora uređuje se posebnim zakonom.
(5) Nadzor nad provedbom Programa zdravstvene zaštite i unaprjeđenja zdravlja u dječjim
vrtićima i školama u kojima se provodi rani i predškolski odgoj i obrazovanje, a posebno u
dijelu koji se odnosi na higijenu, pravilnu prehranu i cijepljenje, obavlja ministarstvo
nadležno za zdravstvo – zdravstvena inspekcija.
(6) Sanitarni inspekcijski nadzor nad primjenom i izvršavanjem ovoga Zakona obavlja tijelodržavne uprave nadležno za sanitarnu inspekciju.

(7) Nadzor nad stručnim radom u primjeni ovoga Zakona, u dijelu koji se odnosi na socijalnu
skrb djece, organizira i provodi ministarstvo nadležno za socijalnu skrb.
Članak 45.
(1) Ako nadležno tijelo državne uprave utvrdi da dječji vrtić ne ispunjava zakonom propisane
uvjete, odredit će rok u kojem je dječji vrtić dužan otkloniti utvrđene nedostatke.
(2) Ako dječji vrtić ne otkloni utvrđene nedostatke u određenom roku, nadležno tijelo državne
uprave donijet će akt o zabrani rada toga dječjeg vrtića. Troškove raspoređivanja djece u drugi
dječji vrtić ili drugu odgovarajuću ustanovu snosi dječji vrtić kojemu je zabranjen rad i njegov
osnivač, odnosno vlasnik.
VIII. PRESTANAK RADA DJEČJEG VRTIĆA
Članak 46.
(1) Dječji vrtić prestaje radom pod uvjetima i na način propisan Zakonom o ustanovama iovim Zakonom.
(2) Odlukom o prestanku rada dječjeg vrtića određuju se rok i način prestanka njegova rada teuređuje način raspoređivanja djece koja su pohađala dječji vrtić u druge odgovarajuće
ustanove.
Članak 47.
Odredbe članka 44. do 46. ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju i na druge pravne ifizičke osobe koje obavljaju djelatnost predškolskog odgoja.
IX. FINANCIRANJE DJEČJEG VRTIĆA
Članak 48. (NN 94/13)(1) Osnivač dječjeg vrtića dužan je osigurati sredstva za osnivanje i rad dječjeg vrtića.
(2) Dječji vrtić osigurava sredstva prodajom usluga na tržištu i iz drugih izvora sukladno
zakonu.
(3) Ako dva ili više osnivača zajednički osnivaju dječji vrtić, sredstva iz stavka 1. ovoga
članka osiguravaju osnivači sukladno aktu o osnivanju.
(4) Dječji vrtić, koji je osnovala jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave,
naplaćuje svoje usluge od roditelja-korisnika usluga, sukladno mjerilima koja utvrđuje
predstavničko tijelo te jedinice osim programa predškole koji je za roditelje besplatan.
(5) Sredstva iz stavka 4. ovoga članka uplaćuju se u proračun jedinice lokalne i područne(regionalne) samouprave, koja je osnovala dječji vrtić ili na žiroračun dječjeg vrtića, ako tako
odluči predstavničko tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Članak 49.
(1) Mjerila za osiguranje sredstava za zadovoljavanje javnih potreba u djelatnosti
predškolskog odgoja na području jedinice lokalne i područne (regionalne) samoupraveutvrđuje predstavničko tijelo županije, odnosno Grada Zagreba.

(2) jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dužne su za predškolski odgoj
izdvojiti najmanje onoliko sredstava koliko svojim mjerilima utvrdi predstavničko tijeložupanije, odnosno Grada Zagreba.
(3) O korištenju sredstava iz stavka 1. i 2. ovoga članka odlučuje jedinica lokalne i područne(regionalne) samouprave koja je sredstva osigurala u svom proračunu, sukladno mjerilima
koje je utvrdilo predstavničko tijelo županije, odnosno Grada Zagreba.
Članak 50. (NN 94/13, 57/22)(1) Dio sredstava za programe javnih potreba u području predškolskog odgoja osigurava se udržavnom proračunu.
(2) Javnim potrebama sukladno stavku 1. ovoga članka smatraju se programi odgoja iobrazovanja:- za djecu s teškoćama u razvoju i darovitu djecu,- za djecu rane i predškolske dobi hrvatskih građana u inozemstvu,- za djecu rane i predškolske dobi pripadnika nacionalnih manjina,- program predškole.
(3) Odluku o raspodjeli sredstava iz stavka 1. ovoga članka za svaku pedagošku godinu
donosi ministar nadležan za obrazovanje na temelju mjerila propisanih pravilnikom iz stavka
4. ovoga članka.
(4) Način raspolaganja sredstvima iz državnog proračuna i mjerila za sufinanciranje pojedinih
programa iz stavka 2. ovoga članka propisuje pravilnikom ministar nadležan za obrazovanje.
16. Pravilnik o načinu raspolaganja sredstvima državnog proračuna i mjerilima
sufinanciranja programa javnih potreba u području ranog i predškolskog odgoja iobrazovanjaČlanak 50.a (NN 57/22, 101/23)(1) U državnom proračunu mogu se osigurati sredstva nužna za završetak investicija
financiranih iz projekata Europske unije za izgradnju dječjih vrtića kojima je osnivač jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave, a koji se nalaze na područjima jedinica koje su
prema vrijednosti indeksa razvijenosti ispodprosječno rangirane.
(2) U državnom proračunu osiguravaju se sredstva za fiskalnu održivost dječjih vrtića koja se
doznačavaju jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave na temelju mjerila ikriterija koje uredbom propisuje Vlada Republike Hrvatske.
(3) Odluku o dodjeli sredstava iz stavka 2. ovoga članka za svaku pedagošku godinu donosi
Vlada Republike Hrvatske.
Članak 51.
(1) Na utvrđivanje i obračun plaća, naknada i drugih prihoda radnika dječjih vrtića, koji su uvlasništvu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili Republike Hrvatske,
primjenjuju se propisi kojima se uređuju plaće, naknade i drugi prihodi javnih službenika inamještenika zaposlenih u osnovnom školstvu, ako su ti propisi povoljniji za radnike.
(2) U ime radnika u dječjim vrtićima sindikat kolektivno pregovara i potpisuje kolektivni
ugovor s osnivačem ustanove, odnosno s financijerom.

X. DOKUMENTACIJA DJEČJEG VRTIĆA
Članak 52. (NN 57/22)(1) Dječji vrtić vodi pedagošku i zdravstvenu dokumentaciju te evidenciju o djeci.
(2) Pedagoška i zdravstvena dokumentacija vodi se u pisanom ili elektroničkom obliku.
(3) Obrasce zdravstvene dokumentacije i evidencije propisuje ministar nadležan za zdravstvo.
(4) Sredstva za vođenje dokumentacije iz stavka 1. ovoga članka osigurava osnivač dječjeg
vrtića.
(5) U ministarstvu nadležnom za obrazovanje vodi se zajednički elektronički upisnik
predškolskih ustanova u elektroničkom obliku (u daljnjem tekstu: e-Vrtić) i sadrži sljedeće
evidencije:– Upisnik ustanova,– Evidenciju odgojno-obrazovnog rada u ustanovama za svaku pedagošku godinu,– Upisnik djece u ustanovama,– Upisnik radnika ustanova.
(6) Podatke u Upisnik ustanova upisuje ministarstvo nadležno za obrazovanje, a podatke u
ostale evidencije upisuju predškolske ustanove najkasnije do 30. rujna tekuće godine.
(7) Podaci iz e-Vrtića moraju biti zaštićeni od zlouporabe, uništenja, gubitka, neovlaštenih
promjena ili pristupa, u skladu s odredbama propisa kojim se uređuje zaštita osobnih
podataka.
(8) Voditelj zbirke podataka i korisnik osobnih podataka sadržanih u evidencijama iz e-Vrtića
je ministarstvo nadležno za obrazovanje, a voditelj zbirke podataka za pojedinačnu ustanovu
je predškolska ustanova.
(9) Ovlaštenja za pristup i razine pristupa podacima iz e-Vrtića dječjim vrtićima, osnivačima inadležnim upravnim tijelima županija, odnosno gradskom uredu Grada Zagreba odobrava
ministarstvo nadležno za obrazovanje.
(10) Obrasce pedagoške dokumentacije iz stavka 2. ovoga članka, obveze i načine te rokove
unošenja podataka u e-Vrtić, ovlaštenja za pristup i korištenje podataka te sigurnost i način
razmjene podataka propisuje pravilnikom ministar nadležan za obrazovanje.
6. Pravilnik o obrascima i sadržaju pedagoške dokumentacije i evidencije o djeci u
dječjem vrtiću
8. Pravilnik o obrascima zdravstvene dokumentacije djece predškolske dobi i evidencije
u dječjem vrtiću
XI. ZABRANA PROMIDŽBE I PRODAJE U DJEČJIM VRTIĆIMA
Članak 52.a (NN 94/13)
U dječjim vrtićima nije dopuštena promidžba i prodaja roba i/ili usluga koje ne služe
ciljevima odgoja i obrazovanja ili su štetne za zdravlje, rast i razvoj djece rane i predškolske
dobi.

XII. PREKRŠAJNE ODREDBEČlanak 52.b (NN 94/13)(1) Novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 15.000 kuna kaznit će se za prekršaj dječji
vrtić:– ako nije donio kurikulum dječjeg vrtića u skladu s odredbama ovoga Zakona,– ako nije donio godišnji plan i program u skladu s odredbama ovoga Zakona,– ako ne poštuje odredbe Državnog pedagoškog standarda predškolskog odgoja i naobrazbe,– ako izvodi odgojno-obrazovni rad bez rješenja o početku rada odnosno rješenja o početku
rada u promijenjenim uvjetima,– ako ne objavljuje natječaj sukladno odredbama ovoga Zakona,– ako ne vodi dokumentaciju i evidenciju propisanu ovim Zakonom,– ako u svojim prostorijama organizira promidžbu i prodaju roba i/ili usluga koje ne služe
ciljevima i sadržajima odgoja i obrazovanja ili su štetne za zdravlje, rast i razvoj djece rane i
predškolske dobi,– ako postupa protivno odredbama članka 25. ovoga Zakona.
(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u dječjem vrtiću
novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 8.000 kuna.
XIII. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBEČlanak 53.
(1) Državni pedagoški standard predškolskog odgoja i obrazovanja iz članka 6. ovoga Zakona
donijet će Sabor Republike Hrvatske u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.
(2) Provedbene propise iz članka 14. stavka 2. i 3., članka 17. stavka 1., članka 18. stavka 1. i
2., članka 22., članka 23. stavka 4., članka 24. stavka 3., članka 28. stavka 7., članka 30.
stavka 2., članka 33. stavka 2., članka 50. stavka 3., članka 52. stavka 2. i 3. ovoga Zakonadužna su donijeti ovlaštena tijela državne uprave određena ovim Zakonom u roku od šestmjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 54.
Do donošenja propisa iz članka 53. ovoga Zakona primjenjuju se:- Odluka o elementima standarda društvene brige o djeci predškolske dobi ("Narodne novine",broj 29/83.),- Odluka o elementima standarda specifičnih potreba djece s teškoćama u razvoju ("Narodne
novine", broj 47/87.),- Programsko usmjerenje odgoja i obrazovanja predškolske djece (Glasnik Ministarstva
kulture i prosvjete RH, broj 7/8 od 10. lipnja 1991. godine).
Članak 55.
(1) Odgojitelji i stručni suradnici, koji su danom stupanja na snagu ovoga Zakona zatečeni u
radnom odnosu na neodređeno vrijeme u dječjem vrtiću, a nemaju potreban stupanj stručne

spreme, mogu i dalje obavljati poslove odgojitelja ili stručnog suradnika ako imaju
odgovarajuću vrstu stručne spreme propisanu Zakonom o društvenoj brzi o djeci predškolske
dobi ("Narodne novine", br. 18/91. - pročišćeni tekst i 27/93.), pod uvjetima propisanim ovim
Zakonom.
(2) Medicinske sestre, koje su danom stupanja na snagu ovoga Zakona zatečene na radnom
mjestu odgojitelja u dječjem vrtiću, mogu nastaviti obavljanje tih poslova u odgojnim
skupinama do djetetove treće godine života.
(3) Suradnici u predškolskom odgoju, koji su danom stupanja na snagu ovoga Zakona
zatečeni na radnom mjestu odgojitelja u dječjem vrtiću, mogu nastaviti obavljanje tih poslova
u odgojnim skupinama do djetetove treće godine života.
(4) Njegovatelji, koji su danom stupanja na snagu ovoga Zakona zatečeni na radnom mjestu
odgojitelja u dječjem vrtiću, mogu nastaviti obavljanje tih poslova u odgojnim skupinama do
djetetove treće godine života.
(5) Osobe, koje su završile školu za odgojitelja i koje su danom stupanja na snagu ovoga
Zakona zatečene na radnom mjestu odgojitelja u dječjem vrtiću, mogu nastaviti obavljanje tih
poslova u svim dobnim odgojnim skupinama.
(6) Osobe, koje su zatečene na poslovima predškolskog odgoja u vjerskim zajednicama ili
vjerskim dječjim vrtićima, a nemaju odgovarajuću vrstu stručne spreme prema odredbama
ovoga Zakona, mogu i dalje obavljati te poslove.
(7) Osobe iz stavka 1. do 6. ovoga članka mogu u drugom dječjem vrtiću zasnovati radni
odnos i na neodređeno vrijeme, ako se na natječaj ne jave osobe koje ispunjavaju uvjete izčlanka 24. stavka 2. ovoga Zakona.
Članak 56.
Obvezu polaganja stručnog ispita imaju odgojitelji i stručni suradnici dječjeg vrtića koji prvi
put zasnivaju radni odnos u dječjem vrtiću nakon stupanja na snagu pravilnika iz članka 28.
stavka 7. ovoga Zakona.
Članak 57.
Javne ustanove i druge pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelatnost predškolskog odgojadužne su uskladiti svoje ustrojstvo, rad i poslovanje, statute i druge opće akte s odredbama
ovoga Zakona u roku od godine dana od dana njegova stupanja na snagu.
Članak 58.
Osoba, koja obavlja poslove dnevne društvene brige o djeci u drugoj obitelji sukladno
odredbama Zakona o društvenoj brizi o djeci predškolske dobi ("Narodne novine", br. 18/91. pročišćeni tekst i 27/93.), može nastaviti obavljanje te djelatnosti u sastavu dječjeg vrtića ukojemu je zaposlena.
Članak 59.
Fizičkim osobama kojima je odobreno obavljanje poslova čuvanja djece samostalnimosobnim radom, ili kao sporedno zanimanje prema Zakonu o društvenoj brizi o djeci
predškolske dobi, a koje prema odredbama ovoga Zakona te poslove više ne mogu obavljati,prestaje pravo na obavljanje tih poslova protekom roka od godine dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona, što će rješenjem utvrditi nadležno upravno tijelo županije, odnosno
gradski ured Grada Zagreba.
Članak 60.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o društvenoj brizi o djeci
predškolskog uzrasta ("Narodne novine", br. 18/91. - pročišeni tekst i 27/93.).
Članak 61.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana nakon objave u "Narodnim novinama".
Prijelazne i završne odredbe iz NN 94/13
Članak 22.
(1) Nacionalni kurikulum i Pravilnik iz članka 7. ovoga Zakona donijet će ministar nadležan
za obrazovanje u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Pravilnik iz članka 11. ovoga Zakona donijet će ministar nadležan za obrazovanje u roku
od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(3) Odredbe Pravilnika o vrsti stručne spreme stručnih djelatnika te vrsti i stupnju stručne
spreme ostalih djelatnika u dječjem vrtiću (»Narodne novine«, br. 133/97.) ostaju na snazi do
stupanja na snagu Pravilnika iz stavka 2. ovoga članka, osim ako su u suprotnosti sodredbama ovoga Zakona.
Članak 23.
Dječji vrtići i druge pravne osobe koje provode programe predškolskog odgoja dužni su
uskladiti odredbe statuta i drugih općih akata s odredbama ovoga Zakona u roku od 90 dana
od dana njegovog stupanja na snagu.
Članak 24.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim
odredbe članka 10. ovoga Zakona koji stupa na snagu 31. kolovoza 2014.
Prijelazne i završne odredbe iz NN 98/19
Članak 3.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2020.
Prijelazne i završne odredbe iz NN 98/19
Članak 26.
(1) Osobe koje su na dan stupanja na snagu ovoga Zakona zatečene na obavljanju poslova
odgojitelja, stručnog suradnika i medicinske sestre, a ne ispunjavaju uvjete iz članka 12.
ovoga Zakona, mogu nastaviti obavljanje tih poslova ako su ispunjavale uvjete iz članka 24.,
odnosno obavljale poslove u skladu s člankom 55. Zakona o predškolskom odgoju iobrazovanju (»Narodne novine«, br. 10/97., 107/07., 94/13. i 98/19.).
(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu u drugom dječjem vrtiću ili ustanovi koja obavlja
djelatnost predškolskog odgoja i obrazovanja zasnovati radni odnos i na neodređeno vrijeme
ako se na natječaj ne jave osobe koje ispunjavaju uvjete iz članka 12. ovoga Zakona.
(3) Osobe imenovane za ravnatelja dječjeg vrtića sukladno odredbama Zakona opredškolskom odgoju i obrazovanju (»Narodne novine«, br. 10/97., 107/07., 94/13. i
98/19.) koje se na dan stupanja na snagu ovoga Zakona zateknu na dužnosti ravnatelja
nastavit će obnašati tu dužnost do isteka mandata.
(4) U roku od godinu dana od dana stupanja na snagu Programa za stjecanje djelomične
kvalifikacije osobe koje obavljaju poslove pomoćnika za djecu s teškoćama u razvoju iliposlove stručnog komunikacijskog posrednika dužne su steći djelomičnu kvalifikaciju izčlanka 13. ovoga Zakona.
Članak 27.
(1) Uredbu iz članka 24. stavka 2. ovoga Zakona Vlada Republike Hrvatske donijet će u roku
od devet mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Program zdravstvene zaštite i unaprjeđenja zdravlja djece u dječjim vrtićima i školama izčlanka 6. ovoga Zakona ministar nadležan za zdravstvo uz prethodnu suglasnost ministra
nadležnog za obrazovanje donijet će u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.
(3) Ministar nadležan za obrazovanje u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona donijet će Nacionalni kurikulum predškole iz članka 4. te pravilnike iz članaka 12.,
13., 23. i 25. ovoga Zakona.
(4) Nacionalni kurikulum za rani i predškolski odgoj i obrazovanje iz članka 4. stavka 4.
ovoga Zakona ministar nadležan za obrazovanje donijet će u roku od dvije godine od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.
(5) Mrežu dječjih vrtića Republike Hrvatske iz članka 3. ovoga Zakona ministar nadležan za
obrazovanje donijet će u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 28.
Do dana stupanja na snagu propisa iz članka 27. ovoga Zakona ostaju na snazi:
1. Program zdravstvene zaštite djece, higijene i pravilne prehrane djece u dječjim vrtićima(»Narodne novine«, br. 105/02., 55/06. i 121/07.),
2. Pravilnik o vrsti stručne spreme stručnih djelatnika te vrsti i stupnju stručne spreme ostalih
djelatnika u dječjem vrtiću (»Narodne novine«, br. 133/97.),
3. Pravilnik o načinu raspolaganja sredstvima državnog proračuna i mjerilima sufinanciranja
programa predškolskog odgoja (»Narodne novine«, br. 134/97.),
4. Pravilnik o obrascima i sadržaju pedagoške dokumentacije i evidencije o djeci u dječjem
vrtiću (»Narodne novine«, br. 83/01.),
5. Pravilnik o sadržaju i trajanju programa predškole (»Narodne novine« br. 107/14.),
6. Odredbe glave VI. Državnog pedagoškog standarda predškolskog odgoja i naobrazbe(»Narodne novine«, br. 63/08. i 90/10.), koje se odnose na ustroj predškole.
7. Nacionalni kurikulum za rani i predškolski odgoj i obrazovanje (»Narodne novine«, br.
5/15.).
Članak 29.
Dječji vrtići, ustanove i druge pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelatnost predškolskog
odgoja dužne su uskladiti svoje statute i druge opće akte s odredbama ovoga Zakona u roku
od šest mjeseci od dana njegova stupanja na snagu.
Članak 30.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.