HASARDSPELSPELBEROENDE

Hasardspelsyndrom,
Spelberoende
ETT BESLUTSSTÖD VID UTREDNING OCH BEHANDLING

Tobias Eriksson, chefsöverläkare
Beroendemedicin, Akademiska sjukhuset” There is a very easy way to returnfrom a casino with a small fortune:
go there with a large one.”
Jack Yelton

Hasardspelsyndrom, spelberoende

Inledning
Med detta kapitel vill jag ge dig en orientering i vad vi vet om spelberoende eller
hasardspelsyndrom till dags datum. Området är ungt och forskningsläget begränsat
vilket du kommer att märka när du börjar läsa. Kunskapsläget kommer att förbättras
med tiden och Folkhälsomyndigheten har gjort ett stort arbete i kartläggningen av hur
spelproblem ser ut i befolkningen, dessutom har vi under 2016 fått vår förste
medicinprofessor i Sverige med inriktningen spelberoende.
Man brukar skilja på gambling som handlar om spel om pengar och gaming som är
begreppet för dataspel. Problem med överdrivet dataspelande som många föräldrar
känner igen är än mindre beforskat och skiljer sig så mycket från gambling avseende
diagnostik och behandling att det inte berörs mer i denna handbok.
Kom också ihåg att titta i denna handbok på Akademiska sjukhusets hemsida då
kunskaper är färskvara och det jag skriver nu i februari 2017 snart kan behöva
uppdateras.

Innehåll

Sida

Historik1

Diagnoserna Spelberoende & Hasardspelsyndrom, övriga 4-5
begrepp
Swelogs, Swedish longitudinal gambling study5

Hur ser spelproblemen ut i Sverige?

6

Vilka faktorer gör ett spel riskfyllt?

6-7

Samsjuklighet

7

Behandling av spelberoende & hasardspelsyndrom

7-8

Kognitiv beteendeterapi vid hasardspelsyndrom

8

Underliggande biologiska orsaker till spelproblematik

8-9

Hur arbetar vi förebyggande?

9Diagnostik, skattningsskalor, screening för spelproblematik 10
Vem söker behandling när Beroendemedicin öppnar 10-11
dörren?
Referenser, läsa vidare

12© Tobias Eriksson. Illustrationer: Fotolia By Adobe

2

Hasardspelsyndrom, spelberoende

Spelberoende, Hasardspelsyndrom
Historik
Spel och dobbel är något vi människor sysslat med sedan urminnes tider. I staden Ursom återfinns i Mesopotamien har man hittat tärningar som dateras till 2500 år f.Kr.
och vid utgrävningar i Sverige är tärningar och spelbrickor inte ovanliga frånmedeltiden och framåt. Ordet dobbleri kommer ursprungligen från dobbel som
betydde tärningsspel, idag används begreppet oftast för illegala former av spel och
vadslagning oavsett metod.
Att spelandet kunde åsamka både individen och samhället skada uppmärksammades
av myndigheter eller kungen redan under 1500-talet i Sverige. I Magnus Erikssons
Stadslag från år 1357 noteras en balk om spel och dobbel. Lagen reglerar att man endast
får spela om en mark som var dåvarande valuta. Man fick inte heller spela eller dobbla
med någon som var minderårig eller omyndig. Blev man upptäckt fick man böta hela
40 mark. Kunde man inte betala böterna blev man satt i stock och utskickad ur staden.
Om man återvände olovandes fick man handen avhuggen.
Om vi återvänder till modern tid ser det lite annorlunda ut. Idag blir man bokstavligt
talat bombarderad med reklam för olika spelformer på nätet när man tittar på tv eller
besöker nätet. Det finns både statliga och privata spelbolag och vår idrottsrörelse är
idag beroende av intäkter från sådan verksamhet. Inom Sverige regleras allt spel av
Lotteriinspektionen som utövar tillsyn och ger tillstånd för verksamhet. EU har idag
ingen enhetlig spelreglering och varje land har sin egen lagstiftning, således kan vi idag
spela på nätsidor som har helt andra regler än Sverige.
EU-kommissionen har tagit fram rekommendationer, dock inte tvingande lagar, förinternetspel med gemensamt konsumentskydd, ansvarsfull spelreklam och en rad
förebyggande insatser för att motverka spelproblem på individnivå.
Utöver de verksamheter som beskrivs ovan finns en tämligen utbredd illegal och
oreglerad verksamhet, vidare förekommer uppgjorda matcher och penningtvätt inomsåväl legal som illegal spelverksamhet.
Nedan försöker jag reda ut olika begrepp som spelproblem, problemspelande,
spelberoende och hasardspelsyndrom. Vidare går vi igenom vilken behandling som
kan fungera vad gäller läkemedel och psykologiska metoder.
3

Hasardspelsyndrom, spelberoende

Diagnoserna Spelberoende och Hasardspelsyndrom, övriga begrepp
Inom sjukvården och beroendemedicin skall vi genom en noggrann utredning komma
fram till vad patienten har för problem för att kunna upprätta en vårdplan med deinsatser som har evidens och kan innebära en förbättring eller bestående remission av
beroendesjukdomen.
Spelberoende
När det gäller spelberoende har vi inom ICD10 denna diagnos under rubriken F63,
impulskontrollstörningar. Detta utgör en kategori av beteendestörningar som
karakteriseras av upprepade handlingar som inte har några rationella motiv, inte kan
kontrolleras och som vanligtvis skadar patientens egna samt andras intressen.
Patienten säger att beteendet styrs av impulser som inte går att behärska. Bakgrundentill störningarna är inte klarlagd och grupperas tillsammans på grund av yttre likheter
snarare än på grund av några mera fundamentala gemensamma drag, vidare utesluts
sexuella beteenden och vanemässigt missbruk av alkohol eller droger.
F63.0 Spelberoende; Karaktäriseras av frekventa och upprepade spelepisoder som
dominerar patientens liv på bekostnad av sociala, arbetsmässiga eller familjemässiga
förpliktelser. Kompulsivt spelberoende. Utesluter spel vid antisocial personlighet ochöverdrivet spelande vid maniska tillstånd.
Hasardspelsyndrom
DSM-5 har inneburit att diagnosen flyttats från impulskontrollstörning till det som nu
kallas Icke substansrelaterade syndrom i gruppen beroendetillstånd. Att man placerar
Hasardspelsyndrom, som är det nya namnet, i denna grupp markerar också dess
likheter med andra beroendesyndrom och ger oss utmärkta förutsättningar för
framtida forskning på området.
312.31 Hasardspelsyndrom
A. Ihållande och upprepat problematiskt hasardspel som leder till kliniskt signifikant
funktionsnedsättning eller lidande, vilket visar sig i minst fyra av följande nio under en12-månadersperiod:
1. Behöver spela med allt större summor pengar för att uppnå den önskade
spänningseffekten.
2. Är rastlös eller irritabel vid försök att begränsa eller upphöra med hasardspel.
3. Har gjort upprepade misslyckade ansträngningar att kontrollera, begränsa eller
upphöra med hasardspel.
4. Är ofta upptagen med hasardspel (ihållande tankar kring tidigare speltillfällen,
analyserar och planerar kommandespeltillfällen, tänker ut olika sätt att få fram
pengar att spela med).
5. Spelar ofta när han eller hon är plågad av negativa känslor (hjälplöshet, skuld,ångest, nedstämdhet).
6. Återvänder ofta en annan dag i syfte att revanschera sig efter att ha spelat bort
pengar (”jagar” förlusterna).
7. Ljuger för att dölja omfattningen av sitt spelande.

4

Hasardspelsyndrom, spelberoende

8. Har äventyrat eller förlorat någon viktig personlig relation, anställning,
utbildnings- eller karriärmöjlighet på grund av spelandet.
9. Förlitar sig på att andra kan ordna fram pengar för att lösa finansiellakrissituationer som uppstår på grund av spelandet.
B. Spelbeteendet förklaras inte bättre med manisk episod
När man diagnostiserar enligt DSM-5 ska man specificera om tillståndet är ihållandeeller episodiskt, vidare kan man beskriva tidig remission om man är symtomfri underminst tre månader och varaktig remission efter minst 12 månader.
Svårighetsgraden delas in i lindrigt (4-5 kriterier), medelsvårt (6-7kriterier) och svårt
(8-9 kriterier).
Övriga begrepp
När Folkhälsomyndigheten kartlägger och beskriver problemet finns några andra
begrepp som det är bra att känna till. Här utgår man ofta från ett mätinstrument med
nio frågor som ursprungligen togs fram i Kanada för studier om spel i befolkningen.
PGSI (problem gambling severity index) kartlägger inte bara spelandets omfattningutan ger ett bra helhetsperspektiv då det också tar med individuella och sociala faktorer
som har betydelse för spelproblemets förlopp. Detaljer kring frågorna i PGSI och deras
poängsättning hittar du på folkhälsomyndighetens hemsida.
Förhöjd risk för spelproblem innebär att man har minst 3 av 27 poäng i PGSI.
Spelproblem innebär ett allvarligare tillstånd med minst 8 av 27 poäng i PGSI
Riskabelt spelande omfattar alla som ligger i riskzonen för att utveckla ett spelproblem
till dem som har ett kliniskt beroendetillstånd.
En alternativ indelning som ibland anges i studier är viss risk vid 1-2 poäng i PGSI och
problemspelande vid 3 poäng eller mer i PGSI.
Swelogs, Swedish longitudinal gambling study
Swelogs är en befolkningsstudie om spel om pengar och hälsa som har pågått mellan
2008 och 2015. Syftet med studien är att ta fram kunskaper som vi kan använda för att
förstå och förebygga skador av överdrivet spelande. I studien som omfattar drygt 8000
slumpvisutvalda svenskar mellan 16 och 84 år har instrumentet PGSI som beskrivs
ovan använts flitigt.
Vi har idag en hel del kunskaper om spelande utifrån befolkningsstudier men vad vi
kan göra åt problemet är inte lika tydligt och mer forskning krävs. Självklart kommer
DSM-5 med diagnosen hasardspelsyndrom underlätta för oss när det gäller att utröna
vad som fungerar, dock är förebyggande insatser på samhällsnivå minst lika viktiga
som de insatser som kan bli aktuella för individen vad gäller medicinsk och psykologisk
behandling.
Man brukar skilja på gambling som handlar om spel om pengar och gaming som är
begreppet för dataspel. Problem med överdrivet dataspelande som många föräldrar
känner igen är än mindre beforskat och beskrivs inte vidare här, vi vet dock att frekvent
datorspelande ökar risken på sikt att hamna i ett problemspelande om pengar.
5Hasardspelsyndrom, spelberoende

Hur ser spelproblemen ut i Sverige?
I Sverige har ungefär 2 % av befolkningen i åldrarna 16-84 år ett problemspelande
vilket motsvarar 134000 personer. Av dessa är det drygt 30000 personer som harallvarliga problem. 82000 barn växer upp med spelproblem i familjen.
Följer man befolkningen över tid upptäcker man att problemet är betydligt större då
man tenderar att kliva ur spelande under perioder men sedan återgå till det
problematiska mönstret, således är det 5 % som under åren 2008 till 2014 anger att dehaft problem med sitt spelande någon gång under denna tid.
Sedan slutet av 1990-talet har andelen av befolkningen som spelar om pengar minskatfrån närmare 85 % till idag 58 %. Dock lägger hushållen ned samma summor på spel
som förut vilket innebär att färre individer spelar för mer pengar. Andelen
problemspelare har minskat på senare år men de som har allvarliga spelproblem ärlika många som förut.
Även om spelproblem förekommer i hela befolkningen är det några grupper där
problematiken är betydligt vanligare:••••

Personer med psykisk ohälsa
Män som har en riskkonsumtion av alkohol
Personer som haft socialbidrag
Personer som utsatts för våld och hot om våldSambandet mellan alkohol och spelproblem ses inte hos kvinnor, vidare är sambandetmellan socialbidrag och spelproblem inte lika tydligt hos kvinnor som hos män.
Spelproblem är vanligare hos dem som spelar om pengar på arbetstid eller underskoldagen, det är viktigt att uppmärksamma detta i ett förebyggande arbete.
När det gäller spelproblem kommer män drabbas i högre utsträckning än kvinnor
förutom hos dem som är äldre än 45 år där andelarna är lika stora, vidare är det mindre
vanligt med spelproblem hos personer med hög inkomst. Det är vanligare med
spelproblem hos ensamstående utan barn jämfört med ensamstående eller
sammanboende med barn.
Är man utbildad på högskola eller universitet har man mindre risk för spelproblem än
dem som har gymnasium eller grundskola som högsta utbildning.
Andelen personer yngre än 18 år som spelar om pengar har minskat de senaste tio åren,ändå lyckas 3 % av 16-17 åringar spela regelbundet om pengar trots åldersgräns. Bland
dessa unga är lotterier och spelautomater de vanligaste spelen.
Vilka faktorer gör ett spel riskfyllt?
Hög riskpotential ses hos spel med kort tid från insats till resultat och snabb
utbetalning av vinst. Möjlighet till långa spelpass, tillgänglighet via internet och snygga
arrangemang med ljus och ljud är faktorer som också ökar risken. Vi pratar här omspelautomater, kasinospel och nätpoker.
6

Hasardspelsyndrom, spelberoendeLåg riskpotential ses hos spel med lång tid från insats till resultat med kort
sammantagen speltid per tillfälle och monoton utformning. Vi pratar om bingolotter
och penninglotter.
Samsjuklighet
Som du redan förstått av ovanstående är det uppenbart att spelandet ofta är en del av
en annan samtidig ohälsa. Av spelberoende personer har en av tre alkoholproblem ochknappt en av fem uppvisar drogproblem.
Vidare ser vi från kanadensiska studier, där professor Jeffrey Derevensky under många
år intresserat sig för spelproblem särskilt hos yngre, att personer med spelproblem ofta
sviktar i självtillit och har högre risk för egentliga depressioner med självmordsförsök
och fullbordade suicid. Gruppen är mer kriminellt belastad och utanförskap samt
marginalisering blir uppenbar då personliga relationer och utbildning försummas
utifrån deras fokus på spelandet.
Att screena för problematiskt spelande när patienten söker för beroendeproblematikeller annan psykisk ohälsa är angeläget, vidare är det något som bör uppmärksammas
av socialtjänsten när personer söker försörjningsstöd.
Behandling av spelberoende och hasardspelsyndrom
Problemspelande och hasardspelsyndrom är som du kanske förstår de yngsta
områdena inom beroendemedicin och därför är forskningsläget något tunt fortfarande.
SBU har genomfört en systematisk litteraturöversikt för att utvärdera effekter av
psykologiska och farmakologiska metoder för att behandla hasardspelsyndrom, eller
beroende av att spela om pengar.

Psykologiska metoder
SBU-rapporten konstaterar att kognitiv beteendeterapi(KBT) utan hänsyn till
förmedlingssätt möjligen kan ha effekt på skattad svårighetsgrad jämfört med
kontroller, vidare noteras att en kombination av KBT och MET eller mindfulness
möjligen kan ha en måttlig effekt på skattad svårighetsgrad jämfört med kontroller.
I rapporten noteras inget stöd för MI eller MET ensamt i jämförelse med väntelista
eller sedvanlig behandling som innebär bedömningssamtal och kort rådgivning.
Man upptäcker vid genomläsning av denna SBU-rapport (254/2016) att resultaten
avviker något från dem som tidigare redovisats i den systematiska litteraturöversikt
som genomförts av Cochrane Collaboration.
Cochranes översikt fann mer positiva effekter av såväl MI som KBT och kombinationer
av dessa än SBU. Orsaken är sannolikt att Cochrane bara omfattat ”face to face”
interventioner till skillnad mot SBU som inkluderar webbaserade behandlingar.

7

Hasardspelsyndrom, spelberoende

Farmakologiska metoderDet finns idag tre studier där naltrexon visat sig effektivt genom att minska graden avtvångsmässigt spelande, det vetenskapliga underlaget är litet och mer forskning krävs.
Kognitiv beteendeterapi vid hasardspelsyndrom
KBT vid spelberoende kan genomföras enskilt eller i grupp. Denna inlärningsteoretiska
psykologi utgår från att beroendetillståndet (här spelandet) fyller en funktion ipatientens liv. Från början präglas spelandet av en positiv förstärkning som
spänningen och förväntningarna ger, när spelandet pågått en tid och utvecklats tillnågot mer tvångsmässigt kommer motivet för spelande handla om att undvika negativ
förstärkning som ångest och tristess. Det är angeläget att kartlägga var patienten
befinner sig i denna process och vad som driver upprepandet av beteendet.
I behandlingen kommer tre grundpelare finnas på agendan:•••

Att lära sig identifiera, ifrågasätta och rätta till illusionen om kontroll överslumpen i spelandet, det vi kallar för tankefällor.
Att exponera sig för spelsuget och lära sig att stå emot.
Att lära sig att hantera risksituationer för återfall och bli uppmärksam på
skillnaden mellan fall och återfall.

Första punkten på agendan handlar om att hitta och ompröva olika tankefällor som att
skicklighet och erfarenhet faktiskt inte kan inverka på slumpen.
Den andra punkten handlar om klassisk exponering med responsprevention där
patienten får tillgång till tekniken ”sugsurfning” vilket innebär att med terapeutens
instruktioner framkalla sug efter spel och sedan stanna kvar i denna känsla tills den
klingar av utan att agera på den. Detta går sedan att bygga på med allt mer verkliga
situationer där man också utrustas med stödjande och motverkande tankar.
Den tredje punkten innebär att patienten skall lära sig skilja på återfall som är enåtergång till tidigare tvångsmässigt spelande och fall där patienten visserligen spelat
vid ett eller ett par tillfällen men sedan lyckats bryta och återgå till spelfrihet. Här får
man tillägna sig ett antal färdigheter (t ex att bara ha tillgång till en begränsad summa
pengar i vardagen) för att det skall stanna vid fall och inte resignera i ett återfall.
Träning av sociala färdigheter och klassisk psykoedukation där man får lära sig om
varför spelberoende uppstår och sedan fortgår är viktiga inslag vid KBT.
Jodå, jag är medveten om att detta är väldigt kortfattat kring den psykologiskabehandlingen så för detaljer om KBT vid spelberoende hänvisar jag till Liria Ortiz
utmärkta bok och manual som du hittar under referenser i slutet av kapitlet.
Underliggande biologiska orsaker till spelproblematik
När man tittar på internationell forskning som rör biologiska faktorer som orsak till
spelberoendet upptäcker man stora likheter mellan spel och drogberoende. När man
8

Hasardspelsyndrom, spelberoende

använt funktionell magnetkameraavbildning, för att kartlägga hjärnans aktivering hos
spel och drogberoende ser man att båda grupperna har en lägre basal tonus eller
aktivitet i belöningssystemet. Spelberoendepatienten kan öka dopaminaktiviteten idetta system genom spel vilket ger ökat välbefinnande och minskar symtom som
rastlöshet och nedstämdhet. Spelandet blir en självmedicinering.
Craving, eller sug, för spel väcks också då patienter med spelberoende får sefilmsekvenser med en kasinomiljö, detsamma ses hos drogberoende patienter som
exponeras för bilder eller filmer om droger.
Att spelberoende och alkohol- och drogberoende har en hel del gemensamt ses också
på samsjukligheten, genetiska samband och att läkemedel som naltrexon kan ha
positiv effekt även på isolerat hasardspelsyndrom.
Vid experimentella studier med funtionell magnetkameraavbildning har man visat en
aktivering i nucleus accumbens, som är en del av belöningssystemet, redan vid en
förväntan om ekonomisk belöning. Detta är något som vi ser i designen av olika nätspel
där man ”nästan” vinner. Minnet av tidigare vinster, där hippocampus är en viktig
struktur kommer att förstärka reaktionen i belöningssystemet.
Något som är lika märkligt som intressant är att läkemedlet L-DOPA som används vid
Parkinsons sjukdom kan framkalla kompulsivt spelande hos personer som aldrig haftdessa tendenser tidigare. Patienter med Parkinsons sjukdom kommer under många årsvara bra på medicinering med L-DOPA med avsevärd lindring av skakningar, stelhet
och igångsättningssvårigheter. Depressiva besvär är inte ovanligt vid sjukdomen.
Varför spelberoende kan debutera som en biverkan av medicineringen är inte klarlagt
men kan möjligtvis ge uppslag för framtida forskning kring farmakologiska metoder
att på ett effektivt sätt behandla spelandet.
Således finns det likheter mellan spelberoende och andra beroenden men ävenuppenbara skillnader. Detta märks tydligt inte minst i mycket svagare evidens och
effekt när det gäller både psykologiska och farmakologiska interventioner för
hasardspelsyndrom jämfört med substansbruksyndrom. I väntan på mer forskning
inom området handlar det också om att jobba med förebyggande åtgärder där
exponering för spel med hög risk att utveckla beroende begränsas liksom
tillgängligheten för unga individer. Vi måste helt enkelt göra det bästa med dekunskaper vi faktiskt har.
Hur arbetar vi förebyggande?
Vi känner idag till en hel del om vilka egenskaper som gör ett spel riskfyllt och vi vetockså att tidig debutålder ökar risken för att ge spelproblem.
I Kanada gick man ut till ungdomar och frågade dem om deras uppfattning om nätspel.
Nästan alla beskrev att de tittar på reklam om spel och att budskapet är att man lättvinner och att det är ett enkelt sätt att bli ekonomiskt oberoende. Reklamen för spelen
är ofta designade för att hålla kvar dem som redan börjat med nätspelandet och inte
primärt för att rekrytera nya spelare.

9

Hasardspelsyndrom, spelberoendePå Island noterade man i en undersökning bland unga att de som spelar på nätet har
större problem än de som håller sig till landbaserade spel som lotterier och fysiska
spelbutiker, vidare noterar man att det blir allt vanligare med nätspel och att
problembilden sannolikt kommer att förändras närmaste åren.
Det förebyggande arbetet måste handla om att lagstifta kring designen på spelen,åldersgräns och tillgänglighet. Reklamen är väldigt förförisk och man lockas till spel
med den klassiska drogfällan ”första gratis” eller startbonusar av olika former.
Diagnostik, skattningsskalor, screening för spelproblematik
När vi arbetar med att upptäcka spelproblematik bland våra patienter handlar det helt
enkelt om att inkludera dessa frågar när vi tar upp en anamnes som rör beroendet iövrigt. Ställ öppna frågor och använd gärna kriterierna i DSM-5 som utgångspunkt för
ditt samtal med patienten.
Min kliniska erfarenhet är att patienten inte själv spontant berättar om sitt spelande,det är något de inte ser som det primära problemet. Dessutom har
hasardspelsyndromet i sig en egenhet i det att fortsatt spelande kan vara lösningen på
problemet man har satt sig i till skillnad mot droger och alkohol där all fortsatt
konsumtion är att betrakta som enbart problematisk.
Ett enkelt sätt att screena för spelberoende är att använda ett test med bara två frågor
med svarsalternativen ja eller nej. Detta Lie/Bet Questionnaire skulle fritt översatt bli:••

Har du någonsin känt behov av att satsa mer och mer pengar på spel?
Har du någonsin varit tvungen att ljuga för dina närmaste om hur
mycket du spelat?

Svarar man ja på någon av dessa frågor är det lämpligt att fördjupa anamnesen, här
kan man använda PGSI (Problem Gambling Severity Index) för att värdera tyngden av
spelandet. Detta instrument utgörs av nio frågor och en svensk översättning inklusive
mall för tolkning hittar du på Folkhälsomyndighetens hemsida.
Om du identifierar ett spelberoende är det angeläget att patienten får möjlighet tillbehandling. Från beroendemedicin i Uppsala får vi idag kontakta socialtjänsten för
samordning då det i dagsläget är de som ansvarar för denna behandling. Självklart skall
eventuell samsjuklighet vad gäller annat beroende eller psykisk ohälsa behandlas
parallellt. På andra håll i landet kan behandling för spelberoende eller
hasardspelsyndrom ligga inom ramen för landsting eller vara en privat verksamhet.
Vem söker behandling när Beroendemedicin öppnar dörren?
Professor Anders Håkansson har tillsammans med sina medarbetare undersökt hur
mönstret ser ut när det gäller att söka behandling för spelberoende på en svensk
beroendemedicinsk mottagning. Man har tittat på hur patientgruppen ser ut vad gäller
könsfördelning, samsjuklighet och vilken typ av spel som angivits som huvudorsak tillproblematiken.
10Hasardspelsyndrom, spelberoende

Det visar sig att åttio procent är män i denna patientgrupp och att nästan sextio procent
får en psykiatrisk diagnos utöver hasardspelsyndrom. När det gäller psykiatrisk
samsjuklighet som handlar om icke-substansberoende diagnos var detta i högre gradförknippat med kvinnor som sökte hjälp för sitt spelberoende.
Vidare blir det uppenbart vid denna svenska studie att online-spel dominerar vilket
skiljer sig från studier i andra länder där landbaserade varianter av spel anges som
huvudproblemet.
Vill du läsa mer om denna studie finns en referens till artikeln nedan.

11

Hasardspelsyndrom, spelberoende

Referenser, läsa vidare
Folkhälsomyndighetens studie Swelogs
https://www.folkhälsomyndigheten.se/swelogs/
SBU. Spel om pengar - Behandling med psykologiska metoder eller läkemedel vid
beroende eller problemspelande. Stockholm: Statens beredning för medicinsk ochsocial utvärdering(SBU); 2016. SBU-rapport nr 254.
Till spelfriheten! Kognitiv beteendeterapi vid spelberoende. Natur och kultur, 2006.
Författare Liria Ortiz.
Bulletin. Svensk förening för Beroendemedicin, nummer 3 nov 2016, årgång 27.
Augustikonferensen 2016: Spelberoende. Text: Bengt Sternebring.
An Emprical Study Examining the Impact of Gambling Advertisements on
Adolescent Gambling Attitudes and Behaviors. Derevensky, J., Sklar, A.,
Gupta, R. et al. Int J Ment Health Addiction(2010) 8: 21. Doi:10.1007/s11469-0099211-7
Internet Gambling and Problem Gambling Among 13 to 18 Year Old
Adolescents in Iceland. Olason, D.T., Kristjansdottir, E., Einarsdottir, H. et al. Int
Ment Health Addiction(2011) 9:257. Doi:10.1007/s11469-010-9280-7
Underliggande biologiska orsaker till spelberoende – en kunskapsöversikt
Redaktör: Stefan Brené. Statens Folkhälsoinstitut R 2007:02
The Lie/Bet Questionnaire for screening pathological gamblers. Johnsson
EE, Hamer R, Nora RM, Tan B, Eisenstein N, Engelhart C. Psychol Rep. 1997 Feb;
80(1):83-8
Who Seeks Treatment When Medicine Opens the Door to PathologicalGambling Patients - Psychiatric Comorbidity and Heavy Predominance ofOnline Gambling. Håkansson A, Mårdhed E and Zaar M. Front. Psychiatry 8:255.
Doi: 10.3389/fpsyt.2017.00255
Illustrationer: Fotolia by Adobe

12

Hasardspelsyndrom, spelberoende

13