Æres i mai

Flyfilosofijazz

En kunnskapsstrateg,en økometriker og en
biofysiker er NTNUs
nye æresdoktorer.

Hva har (fra venstre) jagerpilot Leif Skei, økofilsof Sigmund
Kvaløy Setreng og jazzmusiker Bjørn Alterhaug til felles? Jo,
alle tre improviserer stadig vekk, betrodde de tilhørerne på en
konferanse om tverrfaglighet.
Side 9Side 10

NTNUs
internavis
nr. 7
26.04.2001

UBiT-staben
kan bli slanket
Universitetsbiblioteket
må spare penger og
kan komme til å fjerne
34 årsverk. Men ingenskal sies opp.

Vil lage solbil

Side 3

Opprørte
stipendiater
Doktorgradskandidatene ved NTNU frykter at en ny forskrift
skal føre til at de mister studentrettigheter.
Side 4

Emil avfeier
kritikken

Rektor vil ikke utsettebehandlingen av ny
fakultetsstruktur ogsier bestemt nei til enny «School of Engineering».
Side 2Vil dele ut
miljøsertifikat
Fakultet for bygg- og
miljøteknikk foreslår
at hele NTNU skal
miljøsertifiseres.
Side 5Vekttall er
pengerSen rapportering av
siv.ing.-vekttall koster
NTNU dyrt.

Spent stemning før start i årets jetsykkelløp på
Gløshaugen. «City Jet» gjennomgår de siste justeringene.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Maskinprofessor Hans Petter
Hildre og hans studenter har
planer om å utvikle en bil
drevet av solenergi. Første
modell skal være klar i 2003,
og da vil Hildre utfordre
Kungliga Tekniska Högskolan
i Stockholm til kappkjøring.
Hovedhensikten med professorens nye bil-laboratorium er
imidlertid å utvikle lettmetalldeler for bilindustrien.

Denne soldrevne farkosten, som er bygget ved Queen’s University, kjørte i fjor sommer tvers gjennom
hele Canada fra kyst til kyst. Bilen har en toppfart på 125 km/t.
FOTO: KIM STALLKNECHT, AFP

Solbilprosjektet blir enavansert videreføring av faget«produktutvikling og produksjon», der teori og praksis
kombineres på en utradisjonell
måte. Hildre gir her sinestudenter i oppdrag å bygge en
sykkel etter eget hode. Øvelsen
avsluttes med en test dersyklene – påmontert jetmotorer– må vise hva de er gode for.
Side 3

Hektisk på
RingveVåren er en hektisk tid i Ringve botaniske hage.
I sommer skal blant annet renessansehagen(Kristian Gartners hage) gjenåpnes. Det jobbes ogsåvidere med primulahagen som etter planen skal stå
ferdig i all sin prakt i løpet av neste år. Det fins
425 kjente Primula-arter, og ambisjonen er å kunne
presentere minst halvparten av dem på Ringve.
1. april fikk den botaniske hagen ny leder.
27 år gamle Ane Senstad Guldahl (bildet) er
utdannet biolog ved Universitetet i Oslo, med
hovedfag i botanikk. Hun får sin offentlige ilddåp ilederjobben under «åpen dag» i hagen den 24. juli.
Da skal hun fortelle om bestøvning av blomster,– hvorfor blomster ser ut som de gjør, og hvorfor devarierer i form og farge.

Side 6

FOTO: SYNNØVE RESSEM

Les daglige nyheter på http://innsidaUT.ntnu.no/ Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

2

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001

på dagsordenen«Det er sikkert for mange Studenter, kanskje ikke
ved Høiskolen, men ved Universitetet».
Knut Hamsun i brev til Under dusken april 1916.

Ingen ny skyttergravskrig, ber Spjøtvoll

ledelsenhar ordet

Rektor Emil
Spjøtvoll

Kvalitet kosterBåde Mjøsutvalget og Stortingsmelding nr. 27 «Gjør din plikt – Krev dinrett» legger hovedvekt på at kvaliteteni høgre utdanning skal forbedres. Et
enkelt faktum later imidlertid til åvære uteglemt, nemlig at kvalitet koster. Dette har vi direkte erfaring fornår det gjelder forbruksvarer som biler,klær, elektronisk utstyr, eller resultater i sports- og kulturverden, men det
gjelder like mye utdanning og forskning. Opp til et visst nivå får man
resultater eller kvalitet i forhold til deressurser som settes inn. Over detnivået vil økt ressursinnsats bare gi
små forbedringer. De norske universitetene ligger langt under et sliktnivå. Da NTNU ble etablert, ble Massachusetts Institute of Technology,
MIT, brukt som forbilde. At MITs budsjetter er fem - seks ganger større enn
NTNUs, så ikke ut til å spille noen rolle for de ambisjoner som lå til grunn.
Men det er en realitet at de universiteter vi refererer til som de ledende,er også de som har stor ressurstilgang.
Når det i innledningen til Stortingsmeldingen sies at «Ambisjonen for vår
kunnskapspolitikk er at Norge skalvære en ledende kunnskapsnasjon»,
så krever det en økonomisk innsats,hvis det ikke skal være bare honnørord.
Idealet som tegnes i Stortingsmeldingen, er tettere oppfølging av studentene, samtidig som det forventes
at studentene skal ha en progresjon istudiene som gjør at grader blir tattetter normert tid. Den nærheten
mellom lærere og studenter dette krever, kan ses på som tilbakevending til
det humboldtske ideal om et akademisk fellesskap som bidrar til personlig vekst. Noen vil fnyse av dette og
mene at gjennomføring av studiene på
normert tid aldri har vært noe humboldtsk ideal. På den annen side kan
det verken være noe ideal og/eller målå bruke uforholdsmessig lang tid på
studiene Den personlige vekst vi ved
utdanningsinstitusjonene har ansvar
for, dreier seg om utvikling av innsikt
og kompetanse i kunnskapens verden.
Det krever innsats og konsentrasjon.
Det er vanskelig å se at det målet
fremmes ved en uforpliktende holdning til studier eller mangel på ambisjon i forhold til resultater.
Ved at stipendandelen økes, tarstortingsmeldingen den økonomiske
konsekvens av forslagene når det gjelder studentene. Men den tar ikke denøkonomiske konsekvens på lærer- og
ressurssiden ved universitetene. Denne mangel på realisme kan føre til athele reformen blir en ren papiridé. Det
betyr at for å øke gjennomføringsgraden, vil vi være avhengig av studentenes egen motivasjon og vilje til dette. De skal «gjøre sin plikt», men dadet fremdeles må skje innenfor detnåværende system med masseutdanning med liten mulighet for personlige relasjoner mellom lærere og studenter, vil ikke studentene få gode svar
når de skal «kreve sin rett». Det var vel
ikke meningen?

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul

ILLUSTRASJON: ELIN HORN

Det er opprør i ingeniørenes leir.
«Manipulering» og «nonsjalantbehandling» er ord kritikerne
bruker om ledelsens håndtering
av teknologifagene. Rektor
Spjøtvoll avviser kategorisk
kritikken.

Ny fakultetsstruktur og ingeniørfagenes
plass i bildet har vært et hett tema i debatten ved NTNU den siste tiden. Det har
falt flere sterke utsagn om ledelsens håndtering av saken – her er noen eksempler:«Prosessen om omorganisering har værtpreget av manipulering fra ledelsens
side». (Dekanus Hans Haakon Faanes.)«Hvorfor blir sivilingeniørutdanningenså nonchalant behandlet av Kollegiet og
rektor?»(Professor Einar Aas.)«Nå skal ingeniørstudentene ha sosialfagog jeg vet ikke hva».
(Professor Terje Almås.)– Har ledelsen drevet manipulering i
forbindelse med omorganiseringen, rektor
Emil Spjøtvoll?
– Nei, det kan jeg ikke forstå. Dekanmøtet har vært styringsgruppe i dennesaken og har hatt omorganiseringen til
behandling i flere omganger. Dokumentet
er gjennomgått side for side, og det har
ikke vært noen vesentlige innvendinger.
Det har vært en grundig prosess, og grundige diskusjoner.

– Dessuten, en slik gruppe lar seg ikke
manipulere, legger han til.
Er det noen mulighet for å etterkommeønsket om å utsette prosessen?
– Det skal mye til. Prosessen har værtkjørt i mer enn ett år nå. Tidsplanen er lagt
og den blir fulgt. Planen er behandlet ifakultetsstyrene, og jeg synes det er lovlig
sent å komme med disse innvendingenenå.
Kan en egen School of Engineering tas
med som et av alternativene?
– Forslaget om en egen School of Engineering ble nevnt i prosessen, men fikk
liten støtte i dekanmøtet. Derfor ble det
ikke med i primærforslaget. Men siden
saken ikke er ferdigbehandlet, er det fortsatt mulig å fremme dette forslaget.
– Hvordan ser du på et slikt forslag?
– Jeg tror det vil være helt galt å skille ut ingeniørfagene som en egen enhet.
For det første risikerer vi en polariseringog en oppblussing av striden som red Universitetet i Trondheim før omorganiseringen til NTNU. Jeg er overbevist om at
det vil være galt og ikke gagne NTNU atvi får en eventuell ny runde på disse konfliktene.
For det andre ser jeg det som en fordel
at vi har flere fakultet innen teknologi. De
ulike fagområder representerer ulike fasetter av teknologien. For eksempel er det
stor forskjell på bygg og IT, og jeg tror det
er fornuftig å ha flere teknologifakultetermed forskjellige oppgaver.
Det vil styrke teknologi- og sivilingeniørutdanningen om vi får færre og sterkere teknologifakulteter. Det blir lettere åivareta relasjonene mot GUS (Gradsutvalget for sivilingeniørutdanningen) via
de dekanene som representerer tre – fireteknologifakulteter. GUS har et mandat
som er solid nok. Problemet fra fakulte-

tenes side er at GUS har for stor selvstendighet i forhold til fakultetene. Det
har hendt at GUS har gjort vedtak uten
skikkelig forankring i fakultetene. Det blirlettere å få til samarbeid mellom GUS og
fakultetene med færre teknologifakultet.
– Hva svarer du på kritikken om atledelsen og Kollegiet ikke er opptatt av sivilingeniørutdanningen?
– Kollegiet er, og blir, et forum som ikke
har faglig kompetanse. Det er i GUS og
dekanmøtet at saker som for eksempel
behandling av studieplaner og faglig innhold i studiet kan drøftes ut fra faglig innsikt. Slik var det også tidligere. Ved NTH
var det SUK (Den sentrale utdanningskomité) som i realiteten ferdigbehandlet
studieplansaker.
Jeg synes kritikken om at vi ikke erinteressert er uberettiget, for vi gjør veldig
mye med sivilingeniørutdanningen ved
NTNU akkurat nå. Vi er i ferd med å iverksette det femårige studiet, og vi har gjennomført eller gjennomfører mesteparten
av det Virksomhetskomiteen foreslo.
– Professor Terje Almås sier at ingeniørstudentene «sysler med for mange fag»?
– Jeg synes det er rart han sier det.
Nå har vi utvidet teknologistudiet med ethalvt år, dvs. 10 vekttall, og seks av disse
er innen teknologi. I tillegg har vi som
nevnt gjennomført mesteparten av Virksomhetskomiteens forslag – det er lengesiden det har skjedd så mye innen sivilingeniørstudiet. Det er urettferdig å skylde på NTNU-modellen i dette tilfelle. Hvis
det er grunn til å klage, må det heller værenoen på fakultetet som ikke har gjort jobben sin, er rektors avsluttende kraftsalve.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

NTNU inviterer til festFærre forskningsmidler til KUF

Et like sikkert vårtegn som krokusen er festmøtet for NTNUansatte og gjester. Vårens vakreste akademiaeventyr arrangeres i Studentersamfundet fredag 11. mai klokken 12.00
Tradisjonen tro blir det doktorgradspromosjon, utdeling av
priser, og taler. Tre nye æresdoktorer vil bli kreert. (Les mer
om dem på side 10 i avisa.) Årets festtaler er eks-statsråd
Gudmund Hernes. Han vil snakke om kvalitet som første
krav til et universitet og betydningen av doktorgraden og
dens ritualer i denne sammenheng. Studentersamfundets
Symfoniorkester er musikalsk tonefølge under festmøtet. Alleansatte ved NTNU har fått invitasjon til begivenheten og
frist for påmelding er 27. april.

Tenker du å søke midler til et forskningsprosjekt, så er det ikke
nødvendigvis slik at Forskningsdepartementet er riktig adressat.
I årets statsbudsjett er det Nærings- og handelsdepartementet
som bruker den suverent største budsjettandelen, hele 52,2 prosent, til forskning og utvikling (FoU). På andre- og tredjeplass følger Fiskeridepartementet (22,7 prosent) og Olje- og energidepartementet (21,4 prosent). Først på fjerdeplass kommer Kirke-,
utdannings- og forskningsdepartementet (KUF) med en andel på
19,6 prosent. Men regnet i kroner er KUF likevel klart størst,med FoU-aktiviteter for 4,8 milliarder kroner. Dette er likevel ennedgang på 1,8 prosent i forhold til 2000-budsjettet. Totalt vil
departementene bruke 10,7 milliarder kroner på FoU i år. Av
dette går vel fire milliarder til universitets- og høgskolesektoren.

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
http://innsidaUT.ntnu.no/

NTNU får egen «bilfabrikk»«NUTS» heter maskinprofessor Hans Petter
Hildres nye laboratorium som skal utvikle
lettmetalldeler forbilindustrien.
Professor Hildre kaller spøkefullt prosjektet sitt for «Bilfabrikk ved NTNU». Prosjektet er
en del av det større forskningsprogrammet på lettmetall som
bl.a. Hydro, Forskningsrådet og
Sintef står bak. Programmet er
inndelt i fem temaområder, og et
av disse er design og produksjon.
Hildre fikk i fjor høst Sintefs
pedagogiske pris for sitt arbeid
med faget «produktutvikling og
produksjon», som gjennom det
konkrete prosjektet «sykkelkonstruksjon» knytter sammen teori og praksis på en god måte. Vedå bruke diverse sykkeldeler setter studentene etter eget hodesammen en sykkel, som blir testet på ulike vis. Erfaringene med
sykkelprosjektet har vært så
positive at Hildre nå viderefører
opplegget i høyere årskurs, men
da med bil som stikkord.

Maskinprofessor Hans Petter Hildre har hatt suksess
med sitt «sykkellaboratorium» for studenter i første årskurs. Neste skritt blir
å etablere et laboratorium
innen bilteknologi for studenter i høyere årskurs.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Forskerpåbildeler.

«NUTS» er navnet på dette nye
prosjektet. Navnet spiller på
begge betydningene av ordet«nuts» på engelsk; «mutter» og«sprø i hodet». – Dessuten blir
NUTS den engelske forkortelsen for Norwegian University of Technology and Science,sier Hildre spøkefullt.
I NUTS-laboratoriet skal det
gjøres forskning og utvikling på
bildeler av lettmetall. BådeHydro Aluminium og Raufoss
leverer lettmetalldeler til bilindustrien, og Hildre tar sikte på å
bygge opp et kompetansesenteri samarbeid med denne industrien. Kontaktene til andre universitet med nært samarbeid
med bilindustri skal utvikles.
Hildre nevner som eksempel
Chalmers i Gøteborg, universitetene i Stuttgart, Tyskland og
Cranfield i England, samt læresteder i USA.
Eneste norske bilprodusent,
Fords Think-fabrikk i Aurskog,
vil også være en partner. Hildre

har løfte om å få et eksemplar
av el-bilen Think City til forskningsformål.

Erfaringsoverføring. Norsk lettmetallindustri eksporterer i dag hovedsakelig råvarer og noe halvfabrikata, sierHildre. – Vi ønsker med detteprosjektet å bidra til en høyere
foredlingsgrad, poengterer han.
NUTS skal konsentrere sin
forskning om strukturelt rammeverk og hjuloppheng.
Bilindustrien er en av demest
konkurranseintensive
industrigrener. Kravene tilunderleverandører er derfor store, og gjennom samarbeid skal
norske leverandører av deler tilinternasjonal bilindustri bli mer
konkurransedyktige. Kompetansen på masseproduksjon er
for lav i Norge, hevder Hildre.
Norsk lettmetallindustri har
et nesten ubegrenset potensial,mener Hildre, somtror at erfaringene
fra denne industrien med stort utbytte kan overføres til
annen norsk industri.

Soldrevet

bil.

NUTS skal organiseres som
en fabrikk for bildesign,bestående av tre aktivitetsområder:Fabrikken selv med ledelse,
infrastruktur og PR.
Tre virtuelle avdelinger –design, produktmodellering og produksjon – medvitenskapelig personell,
doktorstudenter og postdoc.
Forskningsprosjektene
representerer «produktene», med utfordringerangående kunnskap om
bransjen, produktet og
produksjonsprosessen.

Sykkelprosjektet
har vist betydningen av praktiske
utfordringer og jobbing i team, og en
av de utfordringer
Hildre lanserer i
forbindelse
med
NUTS er å utvikle
en lett bilkonstruksjon drevet
av solenergi. Annethvert år
arrangeres det konkurranser
for slike kjøretøy både i USA og
i Australia, og det er et mål å
delta med den første NTNUkonstruerte solenergibil allerede i 2003. – Kanskje kan vi som

en oppladning utfordre KTH i
Stockholm til kappkjøring
Narvik-Kiruna? spør Hildre.
Den populære forelesningenom bilteknologi med Martin
Schanche før påske var et ledd i
oppkjøringen til NUTS. – Vi regner med å ha en god del aktivitet

på dette feltet allerede til høsten, sier Hildre.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Vurderer kraftig nedbemanning
Universitetsbiblioteket
må spare penger og
vurderer nedbemanning av staben.
Bibliotekdirektør Ingar
Lomheim forsikrer atingen fast ansatte skal
miste jobben.
Det er styret for biblioteket som
har pålagt Lomheim å utarbeide
en plan for nedbemanning. Styret ønsker å vite om det er mulig
å kutte 34 årsverk i løpet av enfireårsperiode. Det tilsvarer cirka 20 prosent av dagens 168 fast

ansatte. Bakgrunnen for vedtaket er bekymring for en utvikling der lønnsutgiftene tar en
stadig større del av bibliotekets
budsjett. I 2001 utgjør lønna 53
prosent av det totale budsjettet.
Når det samtidig har vært en
kraftig prisstigning på litteratur, så har dette ført til at det
må spares på kjøp av litteratur.
Nå er Lomheim pålagt å utrede
konsekvenser for bibliotekdriften hvis 34 årsverk kuttes.

Skal ikke si opp. Lomheimtar sikte på å lage en plan for
nedbanning ved naturlig avgang. Det innebærer i praksis
at de som går av med pensjon
eller slutter av andre årsaker,

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

ikke nødvendigvis blir erstattet. I dag har Universitetsbiblioteket i Trondheim(UBiT) 21 medarbeidere som er
60 år eller eldre. Det er tidligere bestemt av bibliotekdirektøren at 13 av de 21 stillingene
innen 2010 ikke skal bli erstattet.
– Ord som nedbemanning
oppfattes negativt og det er nok
noen som frykter for hva som vil
skje med de arbeidsoppgavene
som de utfører i dag, sier Lomheim. Han forsikrer at ingen av
de faste ansatte skal bli oppsagt.
Heller ikke de som er midlertidig
tilsatt, bli rammet spesielt. De
aller fleste av disse er alleredevikarer for fast ansatte.

Færre studentvakter. For
brukerne av biblioteket er det
allerede merkbare endringer.
Bibliotekene på Dragvoll og
Lade er nå stengt på lørdagene
store deler av semesteret, og defleste av biliotekene har redusert åpningstid på kveldene.
I tillegg til de fast ansatte har
biblioteket tre sivilarbeidere og
36 studentvakter. I fjor vår var
det til sammenligning 51 studentvakter og ti sivilarbeidere.
Ved siden av å utarbeide en
bemanningsplan, skal samtlige
seksjonssjefer vurdere sineområder med sikte på innsparinger: Følgende tiltak er aktuelle:• Redusert skrankebemanningfor utlån.
• Færre bibliotek, nedlegging av
Lade når psykologi flytter til
Dragvoll.
• Avslutte inntak av trykte tidsskrifter når elektronisk utgave
foreligger.
• Redusere heftemottak, tidsskrift.
• Fortsatt reduserte åpningstider.
• Redusert innlån.
UBiT-styret vil ta stilling til
bemanningsplanen på et møte
11. juni.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no4nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001

Stipendiater
mister studentgoder
Doktorgradskandidater
ved NTNU reagerer
sterkt på en ny
lovforskrift som innebærer at de fra høsten
av ikke lenger kan
benytte seg av
Studentsamskipnadens
velferdstilbud.
Studentbarnehager og studentboliger samt reisemoderasjon på
tog, buss, båt og fly vil innen 1.
august være utilgjengelig for defleste doktorgradskandidater.
Årsaken er at Kirke-, undervisnings- og forskningsdepartementet (KUF), i en forskrift til ny
lov for studentsamskipnader, ifebruar besluttet at en som studerer til doktorgrad og som ikke
finansieres gjennom Statenslånekasse for utdanning, skal
defineres som ansatt. Dermedryker studentkortet for majoriteten av de nær 1 400 doktorgradskandidatene ved NTNU.
Storparten av disse er stipendiater og følgelig ikke berettiget
til støtte fra Lånekassen.

Oppgitt. – Vi føler oss helt
maktesløse. Lovendringen vil fåstore konsekvenser for oss, fastslår Margit Hermundsgård.
Hun er styremedlem i Doktorgradskandidatenes interesseorganisasjon ved NTNU (Dion).
Særlig bekymringsfullt finner
hun det at tilbudet om studentbarnehager faller bort.
– Mange doktorgradskandidater er avhengige av barnehageplass. I henhold til den nye
loven vil vi miste dette godet, noe

Styremedlem Margit Hermundsgård
i Doktorgradskandidatenes interesseorganisasjon ved NTNU menerat den nye forskriften i lov om studentsamskipnader er svært uheldig
for storparten av NTNUs 1 400 doktorgradsstudenter. Kollegene Snorre Aunet, Ingo Machenbach og Tarjei Kristiansen støtter kritikken.
FOTO: TROND OLDERTRØEN

som gjør det vanskelig å planlegge fram i tid. Sosial usikkerhet blir resultatet, mener Hermundsgård.
Forverra økonomiske kår er
ifølge stipendiaten en annen konsekvens av den nye forskriften.
Foruten at det vil koste atskillig
mer å ha barn i private barnehager, viser Margit Hermundsgård til at det vil bli vesentlig
dyrere å reise, da studiemoderasjonen faller bort. Noe hun
mener også vil gå utover det faglige, all den tid det må skjæres
ned på studieturer og forskningsopphold.
Som øvrige representanter i
Dion-styret, retter stipendiaten
sterk kritikk mot NTNU og eget
fakultet, især for det hun oppfatter som total mangel på informasjon.
– Dion fikk nyss om den nye
forskriften ved at et styremedlem overhørte en samtale på
Tapir. Fra administrasjonen har
det vært helt taust, sier en oppgitt Margit Hermundsgård.
Velferdsdirektør
SuzettePaasche i Studentsamskipnaden
opplyser imidlertid at alle fakultet er orientert om endringen, og
følgelig at ansvaret ligger hosden enkelte fakultetsledelse.

Overgangsordninger. Innenfor en tidsfrist som er satt til

1.august, er det styret i de lokale studentsamskipnadene som
bestemmer når vedtaket skaltre i kraft. Ifølge velferdsdirektør Paasche har det ikke værtdrøftet noen overgangsordninger med KUF, men hun regner
med at Studentsamskipnaden
vil strekke seg noe for å komme
fram til levelige løsninger for
begge parter. Eksempelvis er
det allerede bestemt at forskriften ikke får konsekvenser forbarnehageopptaket til høsten.

Doktorgradskandidater som
har betalt semesteravgiften i ensamlet pott, vil enten få refundert avgiften eller bli tilbudt en
midlertidig løsning, opplyser
velferdsdirektøren. Og ingen av
de 50 doktorgradskandidatene
som bor i Samskipnadens leiligheter, vil bli satt på gata.
– Jeg regner med at kan bli
boende til de leverer oppgaven,vurderer boligdirektør Eirikur
Ingolfsson.
Det finnes imidlertid etsmutthull i den nye forskriften.
Ved å melde seg opp til eksamen
på minimum fem vekttall i etemne utenfor doktorgradskretsen, er du per definisjon fortsatt
student og kan følgelig nyte godt
av Studentsamskipnadens tilbud.
TROND OLDERTRØEN

MIT vil gi bort arvesølvet – gratis!
Alt undervisningsmateriell fra MIT blir snart
gratis tilgjengelig på
nettet. Dette vrir konkurransen over på merkevarebygging, hevdes
det på NTNU.
På tross av de siste årenes informasjonsrevolusjon mener likevel mange at kunnskap i større
og større grad blir privatisert og
lukket. Velrenommerte MIT(Massachusetts Institute of Technology) i USA ønsker å gjøre noe
med dette. Gjennom prosjektet«OpenCourseWare» vil det teknologiske universitetet åpne sinekunnskapsbaser mot verden.
Dette skal skje ved at alle som
underviser ved universitetet, forplikter seg til å publisere alt av
undervisningsmateriell på nettet. Det vil si lysark, forelesningsnotater, gruppeøvingsopplegg, litteraturlister osv.

Vil hjelpe fattige land.
MIT krever ikke noen opphavsrettigheter til materiellet. Detslåes kategorisk fast at hvem
som helst kan laste ned materi-MIT ønsker å markedsføre seg som et gavmildt universitet. Nå planlegger
det å legge ut alt undervisningsmateriell gratis på nettet, til fri benyttelse
for alle.

ellet, endre det og tilpasse det
til egne behov. MIT oppgir flere
grunner til at de går til dette
uvanlige skrittet. Ingen av
grunnene er egen vinning,
annet enn den ære og goodwill
som måtte tilflyte universitetet.
Motivasjonen er først og fremst
visjonær. MIT ønsker å vise vei
i en ny utvikling der kunnskapen er fri og åpen for alle. Ved å
opprette en slik felles kunnskapsbase vil MIT gjøre det lettere å utveksle ideer og finne på
nyvinninger
globalt.
MIT

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gulønsker videre å høyne det generelle utdanningsnivået blantverdens befolkning. Spesielt
nevnes utviklingslandene, derutdanning ofte er det som skal
til for at de skal komme seg ut
av fattigdommen. MIT ønsker åvise vei. De håper derfor atandre utdanningsinstitusjoner
kommer etter, slik at visjonen
kan bli realisert i full skala.
«MIT OpenCourseWare er endristig manøver som vi håper vil
endre måten nettet blir brukt ihøyere utdanning,» sier MIT-pre-sident Charles M. Vest i en pressemelding.
MIT regner med å bruke
mellom 68 og 90 millioner kronerpå dette prosjektet hvert år deneste ti årene, opplyser Patti
Richards ved MIT til Universitetsavisa. Det vil si en total
pengebruk på opp mot 900 millioner kroner. Totalt skal det legges ut materiell fra over 2 000
kursopplegg. Mesteparten av
arbeidet vil gå med til å lage ulike støttesystemer for nettpublisering, slik at publiseringsjobben blir lettest mulig for undervisningspersonalet. Første faseav prosjektet vil imidlertid varei to år, og har som mål å få publisert materiell fra 500 kurs.

Merkevarebygging. Flerefaglærere ved NTNU legger i
dag ut mye av sitt undervisningsmateriell på nettet. Men
dette skjer på frivillig basis og
ikke som ledd i en overordnet
strategi.
Undervisningsmateriellet blir heller ikke kvalitetssikret av andre enn desom legger ut informasjonen.
I løpet av 2001 skal det innføres en ny infrastruktur for
nettbasert læring ved NTNU.
Slike system kalles «Learning

management systems» (LMS).
Etter planen skal de første pilotbrukerne av dette systemet værei gang allerede til høsten. Men
heller ikke i forbindelse med dette prosjektet er det planer om
noe sentralt vedtak som forplikter faglærere til å legge ut undervisningsmateriell.
Prosjektleder Kirsti Rye
Ramberg i NTNUs LMS-prosjekt
er positivt overrasket over den
nye åpenhetslinja til MIT. Hun
påpeker imidlertid at det amerikanske universitet sitt strategiske valg ikke vil fjerne konkurransen mellom utdanningsinstitusjonene. MIT bidrar baretil å vri konkurransen over påmerkevarebygging og innhold.
– Dette blir en utfordring for
NTNU hvis vi ønsker å hevde osspå det internasjonale, engelskspråklige undervisningsmarkedet, hevder Ramberg.
EVEN GRAN
even.gran@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 6 – 5. APRIL 2001

5

nyheter

Vil miljøsertifisere NTNU
Fakultet for bygg- og
miljøteknikk er i gang
med et pilotprosjekt
hvor formålet er å innføre miljøstyring som etbærende prinsipp ved
NTNU.

NTNU som regionalt og nasjonalt
miljøfyrtårn er visjonen – og målsettingen – til stipendiat Stig Larssæther ved Program for industrielløkologi (t.v.) og direktør Erik Lund
ved Fakultet for bygg- og miljøteknikk.

Målet er å redusere de samlede
miljø- og ressursbelastningene
fra universitetets virksomhet.
Middelet er innføring av såkalte
miljøstyringsverktøy, som blant
annet omfatter miljøsertifisering
av hvert enkelt fakultet. Kompliserte termer til tross, det erhåndfaste grep som skisseres av
initiativtakerne – direktør Erik
Lund ved Fakultet for bygg- og
miljøteknikk og stipendiat Stig
Larssæther ved Program forindustriell økologi.

såkalt «miljøsertifikat» ikke ernoen forutsetning for å ha etoppegående miljøstyringssystem
ved NTNU.

Energiforbruket må ned.
Det er særlig på tre områder deto ser et stort potensial for mer
miljørettet tenking. Det aller
viktigste er det høye energiforbruket.
– Mye kan gjøres på dette feltet. Konkret vil vi jobbe opp mot
samskipnaden med tanke påenergiøkonomiserende tiltak.
Bedre transportløsninger for studenter og ansatte ved NTNU er
et annet område. Her vil bådebilligere kollektivtrafikk og en
ordning om bildeling ved ulike
institutter være aktuelt, vurderer Larssæter. Han peker på
avfallsbehandling som et tredje
hovedområde, for øvrig et felt
hvor NTNU er blant de flinkeste i universitetsklassen, ifølge
stipendiaten. Som legger til at et

FOTO: TROND OLDERTRØEN

Signaleffekt. – Tilløpet og
satsen har vært god i forhold til
arbeidet med det ytre miljøet
ved universitetet, men det er
blitt korte svev. Slik oppsummerer Erik Lund status for
Lokal Agenda 21 ved NTNU.
Det er Lokal Agenda 21, som er
den lokale oppfølgingen av
handlingsplanen for miljø ogutvikling (Agenda 21) som blevedtatt på FNs konferanse om
miljø og utvikling i Rio deJaneiro i 1992, som ligger til
grunn for begrepet «miljøstyring». Foruten den konkrete
miljøinnsatsen studenter og
ansatte legger ned i form av
eksempelvis å kjøre kollektivt
og ikke «fyre for kråka», vektlegger fakultetsdirektøren det
symbolske aspektet ved at
NTNU toner et helgrønt flagg.
– At NTNU miljøsertifiserer
deler av sin virksomhet, vil utvilsomt ha en signaleffekt for hele
regionen. Prosjektet vil muligens
også kunne bidra til en nasjonalprofilering av NTNU som et miljøbevisst studiested, mener Erik
Lund. Han understreker at eventuelle miljøsertifikat ikke blir

veggpryd.
– I tråd med tidligere vedtak
i Kollegiet er miljøstyring noe vi
har forpliktet oss til, fastslår
Lund.

Langsiktig. Tanken om miljøsertifisering er tuftet på erfaringer innen arbeidet med
kvalitetssikring. Formålet er systematisk forbedring på bestemte områder. Tre faser inngår iprosjektet som nylig fikk innvilget en støtte på 100 000 kroner
fra Kollegiet. Første skritt er åutvikle en miljøpolitikk. Dernest
formes handlingsplaner og rutiner, før en til slutt evaluerer prosjektet.
I løpet av våren vil studentassistenter ved Fakultet for
bygg- og miljøteknikk gjennomføre spørreundersøkelser blantansatte og studenter for å finne

ut hva NTNUs innbyggere vurderer som viktig å gripe fatt i.
Til høsten håper en å kunne
utvikle pilotversjon av etmiljøstyringssystem ved nevnte
fakultet. Først våren 2003 regnes det som realistisk å miljøsertifisere andre fakultet.
TROND OLDERTRØEN

www.menns-forum
Menn dominerer stort iInternett-fora kor jobb
og politikk vert diskutert. Er menn hissigare
kverulantar enn
kvinner? – Kvinner set
nok mindre pris på ein
debatt dominert av
personangrep, seier
stipendiat Janne
Bromseth.
Diskusjonsgrupper på Internett
blei danna som ein alternativ
kanal kor folk kunne føra ein diskusjon på eigne premissar. Ei ny
grasrotrørsle vaks fram. Det vart
mogleg å få fram argumentar
som elles vart ignorert. På denne måten kunne den offentlege
diskursen bli meir open og demokratisk. Men det verkar som om
dei fleste diskusjonslistene har
ein ting sams: Dei er tungt dominert av mannlege deltakarar.
Kvifor er det slik?

Kjønnsforskjellar.

Janne
Bromseth er stipendiat ved
Institutt for tverrfaglege kulturstudier. Bromseth forskar på
debattlister i Norge og Norden.
Bromseth meiner at bådeemnet for det einskilde forum,deltakargruppa og måten det
vert diskutert på, spelar inn fori kva grad kvinner deltek.
– Ein ser at debattlister som

Nettdiskusjonar dominert av personangrep og aggressive debatteknikkar kan verka ekskluderande
for mange kvinner, hevdar stipendiat Janne Bromseth.
ARKIVFOTO: LARS KR.IVERSEN

Kverulantar. Men dette er

er retta mot politikk eller fag og
jobb, har ein sterk mannsdominans. Kvinner er meir med i diskusjonsgrupper som tek for seg
dei meir private delane av daglegliva, seier ho. Typiske grupper her er støttegrupper av ulikt
slag, og uformelle pratelister kor
ein kan prata om det meste.
– Så når menn – slik stereotypane fortel oss – helst pratar
med kvarandre om politikk og
jobb i det private, medan kvinnertalar om dei nære ting, så er det
i grunnen snakk om å føra vidare
den same praksisen på nettet?
– Kva kvinner og menn bru-

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

kar nettet til, handlar om mange
ting – sjølv om ein er interessert
i politikk, treng ein ikkje synest
at det er fornuftig å prioritere å
bruke tid på å diskutere dette
via nettet. Medan å delta på ei
liste med tema graviditet når en
ventar barn, gir tilgang på svært
mykje informasjon det ville vore
vanskeleg å fått på en gang
andre steder. Her finn ein dessutan store sosiale nettverk.
Generelt ser eg ingen grunn til at
ikkje kjønnsmønsteret vi opplever elles, langt på veg vert reprodusert på Internett.

ikkje heile sanninga, seierBromseth.
– Dette handlar ikkje om atkvinner er uinteresserte i politikk. Det går også på at sjølve
formen kan verka ekskluderande
for mange kvinner, og ein delmenn. Mange debattlister erdominert av personangrep og
andre aggressive debatteknikkar. Spørsmålet er dermed om
kvinner kjenner at dei får
gjennomslag for sin måte å diskutera på.
Bromseth viser til erfaringar frå USA som tyder på at fleire kvinner blir med dersom
debattleiaren spelar ei meir
aktiv rolle med å styre diskusjonen.
– Kan ikkje dette ende i sensur av uønskte meiningar?
– Det har vore ei generell
oppfatning at slike debattfora
ikkje skal styrast i det heile. Men
det som då lett hender, er at
nokre få menn får dominere fullstendig, meiner Janne Bromseth.

heilt opne «ntnu.fritt-forum» og«ntnu-debatt». Sist nemnte
redigerast av kollegiemedlem
Trond
Andresen.
Student
Magni Onsøien er mellom dei fåkvinnene som har vist seg aktiv
på disse listene. Onsøien harnotert seg at det har vore få
debatterande medsøstre her.
– Sjølv er eg interessert ipolitikk og har kjent det naturleg å diskutere på denne måten.
Det er noko eg har gjort i eiårrekkje.
– Kva trur du årsaka er til atså få kvinner er med her?
– NTNUs debattlister kan
oppfattast som seriøse i den forstand at her skal det diskuterast
bare eitt tema, nemleg NTNU og
politikk rundt det. For mange
kvinner kan debattforma på desse listene verka ekskluderande,og dei er redde for å dumma seg
ut. I andre fora, der emna er mindre snevre og med lausare rammer for temaval og -form, ser vi
at andelen kvinner er mykje større, seier Onsøien.
Ho peiker samstundes på atdet er relativt få debattantar som
er aktive på desse listene.
– Kan hende har desse listene eit like stort mannsproblem
som kvinneproblem, seier Magni
Onsøien.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

Redde for å dumma seg
ut. To eksempel på fullstendig
mannsdominerte, vev-baserte
debattlister ved NTNU er den

6nyheter

Kvalitet teller«Menneskelig kapital» er viktig for en nasjons langsiktige
vekst. Internasjonale studier
har vist at det er en sammenheng mellom vekst og andel
av befolkningen som tar
utdanning. En ny undersøkelse offentliggjort i American Economic Review viser atutdanningens kvalitet har
vesentlig større innflytelse på
en nasjons økonomiske vekst.
De to økonomene bak denne
undersøkelsen har sett på
resultatene fra såkalte standardtester (SAT, GMAT) for
39 forskjellige nasjoner i tidsperioden 1963-1995, og funnet en sterk sammenheng
mellom studentenes testresultater og nasjonenes perkapita vekstrate.

Gir karriereråd
Jan Erik Tangen (46) er
ansatt som karriererådgiverved NTNU. Stillingen er
nyopprettet og hører inn
under Seksjon for studentservice. Tangen skal jobbe
innenfor de naturvitenskapelige og teknologiske fagområdene, og får sin daglige
arbeidsplass på Gløshaugen.
Rådgivingstjenesten skal bygges over samme lest som Origosenteret på Dragvoll.

RIT 2000
Planleggingen av RIT 2000
krever også ressurser fra
NTNU. For å planlegge universitetsdelen av sykehuset
er det opprettet en egen prosjektgruppe med 3,5 årsverk.
I tillegg kommer en rekke
andre ansatte som deltar i ulike arbeids- og brukergrupper.

140 deltok på«samråd» med
Jagland

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001Slåss forprofessoropprykk
Anne Fiksdahl ved
Institutt for kjemi
oppfordrer kolleger tilå slåss for å bevare
ordninga med
professoropprykk.
Stortingsmeldinga om høyere
utdanning («Gjør din plikt – Krev
din rett») foreslår å avvikle opprykksordning til professorstilling
etter kompetanse. Begrunnelsen
er at institusjonene selv skal vurdere hvilke fagområder de skal
bygge opp kompetanse i. Forskerforbundets leder Kolbjørn
Hagen har tatt skarp avstandfra forslaget. Han får støtte fra
blant andre kollega Anne Fiksdahl, som er førsteamanuensis
ved Institutt for kjemi. Hun legger vekt på at hun ikke bare er
ute etter å tale for sin syke mor:– Svært mange fagmiljøer sliter med rekruttering til forskning. Hvis opprykksordninga
fjernes, vil det bli enda vanskeligere å få søkere, mener hun.

Kvinnefiendtlig. Fiksdahl
mener dessuten at kvinner vil
bli ekstra hardt rammet hvis
opprykksordningen faller bort.
– Mange kvinner prioriterer
barn og familie i perioder. Det
svekker mobiliteteten, og debruker lengre tid på karriereveien. I denne situasjonen har

ordningen med professoropprykk vært ei gulrot til ekstra
innsats. Vi har kunnet bruke
tid på å bygge opp en kompetanse, vel vitende om at det
ville ha gitt resultater på sikt.
Det har stimulert til en ekstra
innsats innen forskning og
publisering, som også har kommet institusjonen til gode. Jeg
syns det er et paradoks at departementet erklærer at de vil
ha flere kvinnelige forskere,samtidig som de tar bort eteffektivt virkemiddel både for å
rekruttere og beholde kvinnelige forskere.

Lurt. Fiksdahl tror at flere vil
føle seg regelrett lurt hvis opprykksordningen blir tatt bort: –Mange har tiltrådt amanuensisstillinger, nettopp på grunn
av muligheter for avansement
til høyere stilling og høyere
lønn. Dette er vanlig karrierevei innen både privat og offentlig sektor.
– Hele arbeidsmiljøet står ifare. Vi vil kunne ende opp med
uutholdelige forskjeller på dem
som var så heldige å få opprykk
og dem som ikke rakk. Det er
kort sagt mange argumenter forå slåss imot, sier Fiksdahl, somhåper at mange vil kjenne sin
besøkelsestid og ta kraftig tilmotmæle. En av mulighetene er
å skrive seg på et opprop som er
på gang ved universitetene.
Stortingsmeldinga står på dags-– Bortfall av professoropprykk vil ramme kvinner spesielt, mener førsteamanuensis Anne Fiksdahl.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

ordenen til første kollegiemøte.

Bakgrunn. Professoropprykk
som generell ordning ble foreslått av Hernesutvalget i 1988.
Hensikten var å stimulere
ansatte ved universiteter og
høgskoler til å forske mer,publisere mer og generelt hevesin vitenskapelige kompetanse.
Ordningen gir mulighet for åoppnå professorstatus gjennom
egen innsats, uten å vente påen ledig stilling ved at andre
pensjoneres
eller
dør.

Ordningen administreres av
Universitets- og høgskolerådet,som nedsetter nasjonale vurderingskomiteer. Det er også vanlig å bringe inn utenlandske
sakkyndige.
Det er i dag 370 førsteamanuenser ved NTNU, hvorav 99
er kvinner (36,5 prosent). Antall
professorer er 523. Av disse er
50 kvinner (9,6 prosent).
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Ingen siv.ing.-tørke i 2001
Utenriksminister Thorbjørn Jagland samrår seg her med Nils Petter Gleditsch, professor II ved
Institutt for sosiologi og statsvitenskap, NTNU.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Utenriksminister Thorbjørn
Jagland samlet ca. 140 deltagere på sitt «samrådsmøte»
på Dragvoll forrige torsdag.
Sanksjonspolitikk ble ett av
de sentrale temaene. – Viønsker å benytte vår toårsperiode i Sikkerhetsrådet til åøke interessen og kompetansen for utenrikspolitikk i samfunnet, sa Jagland i sitt innledningsforedrag. Sju forskere
fra Institutt for sosiologi og
statsvitenskap og Geografisk
institutt ved NTNU, og Institutt for statsvitenskap ved
Universitetet i Oslo ga en
oversikt over konfliktbilder
og politisk sikkerhet i verden.
Et mer utførlig referat fraSamrådsmøtet samt lysarkene som forskerne benyttet
i sine presentasjoner, kan dufinne i nettavisa InnsidaUT(http://innsidaUT.ntnu.no/).

Dette året er vi midt iovergangen mellom
4,5 års sivilingeniørstudium og utvidelsen
til fem år.
Det betyr at ingen sivilingeniører uteksamineres fra NTNU iår – i teorien. Men praksis er noe
annet.
I de senere årene er det blitt
mer og mer vanlig at sivilingeniørstudenter har fått forlenget
frist for levering av hovedoppgave. Dermed tipper de overnyttår for levering av oppgaven, og får eksamensår ett år
senere enn normalt.

kan ta ett år.
– Jeg regner med at minst
600 sivilingeniører uteksamineres fra NTNU i år, sier Eirik
Lien. Han tror at mange ønsker
å levere oppgaven denne våren
på grunn av at det nye karaktersystemet med bokstavkarak-

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gulnæringsliv glede seg over at fra
nå av blir kvaliteten på teknologene fra NTNU enda høyere.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Vekttall og penger som blir borte
Ofte er det et slit å få
gjennomført sensur
innen fastsatt frist,
spesielt ved bruk av
travelt opptatteeksterne sensorer.

Ikke store følger. Statistikken viser at de fleste sivilingeniørstudenter avslutter sittstudium i vårsemesteret. Årsaken til dette ligger i måten statistikken føres på. Eirik Lienved Studieavdelingen forteller
at studenten registreres somuteksaminert i det øyeblikk vitnemålet foreligger. Det vil igjen
bety at de som avslutter oppgaven like før jul, vil komme med
i statistikken for uteksaminerte i vårsemesteret. Det tar som
regel to til seks måneder fra
levering, til vitnemål foreligger,sier Lien, men medgir at det
finnes ekstreme tilfeller der det

terer blir innført 1. september.
Selv om det nok vil bli en delfærre kandidater tilgjengelig ved
juletider i år enn normalt, vil
potensielle arbeidsgivere neppemerke så store følger av omleggingen til fem års studium. Til
gjengjeld kan industri og

Derfor hender det ofte at akkumulerte vekttall fra et fag kommer etter fristen, og dermed
ikke blir registrert. Man skullekanskje tro at de da ble registrert i det påfølgende semester,men det er ikke tilfelle. Vekttall rapportert etter fristen, blirikke registrert i det hele tatt!
Dette har følger for NTNU,
fordi vi vil framstå hos sentrale myndigheter som mindreproduktive enn det vi faktisk
er. For fakulteter som er for seine med å rapportere, får detøkonomiske følger, fordi bevilgningen er koblet til antall pro-duserte vekttall.
– Vekttallsproduksjon er
penger og må håndteres som
penger, sier Ola Johs. Amdal
ved Økonomiavdelingen. Han
har i lengre tid irritert seg overdenne glippen i registreringen
av vekttall, og mener det bareer et byråkratisk grep som skal
til for å løse problemet. – Detmå da være viktigere å få summen av vekttall riktig enn ihvilket semester vekttallene er
produsert? mener Amdahl, som
synes problemet lett kan fikses
ved at for sent innrapporterte
vekttall registreres i neste
semester.
Det er to frister for å rapportere til Studieavdelingen om
antall vekttall produsert i løpet
av et studieår: 15. februar forforegående høstsemester, og 15.
oktober for foregående vårsemester.

Uteksaminerte siv.ing.
1997
1998
1999
2000

Vår
Vår 908Vår 547
Vår 779

Høst 1151
Høst
169
Høst
537
Høst
364

Uteksaminerte siv.ing-kandidater
NTH/NTNU i perioden 1990-2000.

fra

Etter at denne tabellen ble lagt ut
på nettet, har vi fått reaksjoner fra
flere hold på at tallene umulig kan
stemme. – Maks 10 prosent av kjemistudentene leverer diplomoppgaven etter nyttår, sier professor
Sigurd Skogestad. Nærmere
undersøkelser viser at det er på det
tidspunktet når vitnemålet foreligger, at studenten registreres i statistikken som uteksaminert. Sidendet går noen måneder til dette foreligger, betyr det at i denne statistikken normalt vil være flest uteksaminerte i vårsemesteret.

7

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001
Universitetsavisas
utsendte
medarbeider iJapan og Vietnam:
Arne Asphjell.

innblikk

Gode tider for norsk-japansk
teknologisamarbeid
Norges Eksportråd satser sterkt på det japanskemarkedet. NTNU tar del i denne satsingen.
«Japan – Norway Science & Technology
Seminars» var en sterk mønstring i regi
av Norges Eksportråd. Etter en innledende fellessesjon var det mulighet til åvelge mellom tre ulike fagseminar: Materialteknologi, medisinsk teknologi og
marin bioteknikk. NTNU var representert på alle tre, og stilte med en delegasjon
på hele ni professorer, pluss rektor og etpar fra administrativ stab.

Kjemiprofessor Mari-Ann Einarsrud
holdt et foredrag om konvertering av
naturgass til flytende form. Dette er som
kjent viktig for å bringe norsk gass ut til
det energihungrende verdensmarkedet.
Einarsrud fikk mye positiv omtale for sin
presentasjon, som også gikk inn på hvordan NOx- og CO2-utslippene kan reduseres.

Storkontrakt med Mitsubishi.
Samarbeid fremmer fred. – Norge
har mye å lære av Japan, sa handelsminister Grete Knudsen i sitt åpningsforedrag på konferansen, og henviste til atvår utfordring er å gå fra en råvarebasert økonomi til en kunnskapsbasertøkonomi. Knudsen uttrykte håpet om at
konferansen måtte bli opphav til flere
bilaterale avtaler innen vitenskap og
teknologi.
Den japanske viseminister for utdanning og vitenskap, Omo, kvitterte med å
si at dette ønsket er gjensidig. – Samarbeid mellom nasjonene bidrar til fred i
verden, sa Omo, og nevnte som eksempel
på norsk-japansk samarbeid radarsystemet på Svalbard. Japan er sterkt opptatt
av å revitalisere økonomien, og ser vitenskap og teknologi som en viktig komponent i denne forbindelse. – Vi må stimulere de unges interesse for teknologi, fremholdt viseministeren, og opplyste om at
Japan som et ledd i dette nå åpner et nytt
teknisk museum.

Norge er forskningsjumbo. Direktøren i Norges forskningsråd,Christian Hambro, trakk spesielt fremlisensen fra NTNU/Sintef som er grunnlaget for mer miljøvennlige luftkondisjoneringsanlegg, som også benyttes ijapanske biler. Hambro pekte på Japansom et eksempel til etterfølgelse når det
gjelder satsing på forskning: Japan
brukte i 1998 3.26% av brutto nasjonalprodukt på forskning – høyeste andel
noensinne, mens innsatsen i Norge hargått ned og nå ligger på 1.7%.
Funksjonelle materialer. Rektor
Emil Spjøtvoll fikk æren av å åpne konferansen som hadde tema materialteknologi.
– Materialenes betydning i våre liv
illustreres best ved at vi bruker materialnavn på de ulike tidsperioder av menneskehetens utvikling, sa Spjøtvoll: Steinalderen, bronsealderen og jernalderen.
– Vi har ikke brukt denne klassifikasjonsmåten i nyere tid, sa han videre, men
la til at mange føler at vi nettopp har værtgjennom plast-alderen. Hvis vi skulle gi etnavn til perioden vi nå er inne i, ville
Spjøtvoll velge å kalle den funksjonelle
materialers tidsalder. Funksjonelle materialer har gitt oss helt nye produkter,basert på materialenes elektriske, optiske, magnetiske, akustiske eller termiske
egenskaper. Framskritt på nanoteknologiens område åpner for skreddersydde
materialer for alle mulige formål, konkluderte Spjøtvoll.
Japan har markert seg som svært dyktig på utvikling av nye og bedre produkter, sa Spjøtvoll, mens Norge har hatt sin
styrke i den andre enden av skalaen, sområvareleverandør.

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

Japan importerer 80% av sitt energibehov, mens Norge eksporterer åtte ganger
eget forbruk. Begge nasjonene opptatt
av fornybare energikilder, og produksjon
av silisium for bruk i solcellepaneler var
et sentralt tema på denne konferansen.
Norge er verdens største eksportør av
silisium, og en stor del av eksporten går
til Japan. Japan subsidierer installasjon
av solcelleanlegg i private boliger, og 50
000 hus med integrerte solcelleanlegg blir
bygd i Japan dette året. I NTNU-prosjektet «Fra sand til solceller» forskes det
på framstilling av solcelle silisium i samarbeid med Elkem (silisium) og ScanWafer (solceller).
I forbindelse med konferansen undertegnet ScanWafer en større kontrakt med
Mitsubishi relatert til teknisk samarbeid
og levering av «wafers» (silisiumskiver)til deres produksjon av solcellepaneler.
– Denne kontrakten er basis for etableringen av vår nye fabrikk i Glomfjord,sier administrerende direktør Kjell Sundsli i ScanWafer. Fabrikken åpner i juli i år,
og da kan ScanWafer produsere solceller
til en verdi av 450 millioner kroner i året.
Om lag halvparten av denne produksjonen vil gå til Japan.
Professor II ved NTNU, Erik Ydstie, ga
en oversikt over forskning og industriak-

Administrerende direktør Kjell
Sundsli i ScanWafer og direktør
Bjørn Sandberg i Elkem Japan,
smiler bredt fordi ScanWafer harinngått en stor kontrakt med Mitsubishi om levering av silisiumskiver for solcellepaneler.

tivitet i Norge innen fagområdet solenergi. Også på dette feltet befinner Norge seg i råvareenden av produksjonsspekteret, mens Japan har konsentrert seg om ferdige produkter.
Vi får håpe at et nærmere I år vil det bli bygd 50 000 hus i Japan der paneler for å fangesamarbeid mellom de to nasjo- solenergi er en integrert del av huset. (Fra Mitsubishis bronene kan bidra til at Norges sjyre for slike anlegg.)
fokus flytter seg mer mot proholdt tale, var japanerne i stort flertall.
duktsiden.
Etter lunsj var det glissent i seminarsaKongen trakk flest. På teknologise- lene. Kongen hadde tydeligvis større
minaret i Tokyo var mange japanere tilappell enn faglige foredrag.
stede før lunsj. Ved lunsjen der Kongen

Japan-markering neste høst
«Japan 2002» heter et arrangement som går av stabelen neste
høst. NTNU vil i samarbeid med
Trondheims kultur- og næringsliv gi en presentasjon av
japansk kunst, kultur og forskning for byens befolkning.
– Et hovedformål med Japan 2002 er å
styrke relasjonene mellom Norge og
Japan, sier førstekonsulent Marit Skimmeli i Informasjonsenheten, som er prosjektleder og dermed har et hovedansvar
for de praktiske forberedelser. – Dessutenønsker vi å vise at NTNU har et bredt
sammensatt kunstnerisk og estetisk miljø, fortsetter hun.

Bredt samarbeid. NTNU ønsker
med dette å markere seg som kulturinstitusjon, men teknologien har selvfølgelig også sin plass i dette bildet.
Teknologisamarbeidet med Japan profileres som en del av Japan 2002. NTNU
etablerte i 1995 sitt Japan-program, somskal utvikle samarbeidet mellom NTNU,– Mønstringen Japan 2002 gir oss en mulighettil å presentere hele spekteret i Japansamarbeidet – fra kunst og kultur, til forskning ognæringslivssamarbeid, sier Marit Skimmeli.
FOTO: ARNE ASPHJELL

norsk næringsliv og japanske institusjoner. Japan-programmets satsing på
forskning og utdanning, industri- og teknologisamarbeid profileres under Japan
2002. Nesten alle fakultetene ved NTNU
har samarbeid med japanske universitet
og forskningsinstitusjoner, og studenter
fra NTNU tar deler av sitt studium ved
japanske læresteder.

Bli med! – Vi har allerede fått positive
tilbakemeldinger fra deler av forskningsmiljøet, men det er fremdeles plassfor flere, sier Skimmeli, som håper atflere av de miljøene som har samarbeid
med Japan, melder seg på innen fristen
15. mai i år. Selve arrangementet foregår i perioden 28. september til 6. oktober 2002. Skimmeli lover midler til støtte for fagmiljøenes deltagelse i arrangementet, for eksempel til å hente gjesteforelesere fra Japan.

– Ta kontakt med meg så fort som
mulig, er Marits oppfordring (E-post:
Marit.Skimmeli@adm.ntnu.no, tlf 73 59
59 80). Flere opplysninger finner du ogsåpå nettet: http://www.ntnu.no/japan2002/

8

innblikk

11

innb

NR. 3
UNIVERSIT

innb

10

likk

– 22.

FEBRUARETSAVISA

sjode internaNorge
blant er hvor
være
områd
skal
ene
aping.
dette
områd
ig er
verdisk
disse
Samtid å øke sin
er at
jøer.
r for
på. Målet e fagmil tninge
ledend forutse
lenalt
har spesiel

jøet
d mil
i me
part

er forområsområd
tsatsing
av disse
spesielhvert
iet firee Kolleg til. Undervil bli satset
utpekt et femte
r det
mråde
ber 1999 kom
I desemI april 2000 t to fokuso
NTNU. det vedtat
er
dene

a
Inform u– 22.

FEBRUARETSAVISA

en
nger
Solfa

for,

. Det

innb

er

er segutmerkav
Norgeå være
ved
land
ikke
solrike nårde mest . Men
å forskei verdensoldet gjelder lse av
produpå utnytteog åfor detteenergianlegg vi blantsere
et, erElformål aktive.
verde mest en av
ere produ- ,kemledenddens
av silisium
brusenter alet somrpanelemateriav
solcelle
ning
kes i

NR. 4
UNIVERSIT

innb

i på
Energ

ren
ange
CO 2-ft forlmateria å
r for

med
man
felles for å
grade soløsningdeldype Dette har
Petroleu
sen atehovenenergi-i
Hestneseinere energil
solar
til
CO 2en i såkalte
nye hus integrert et er grasarkipå at n British Og nettopp
ein.
e de
re
Sintef såkalt
energib av matnde
sand
er tenden
en
sier
m.
NTNU.
1997. alle desomsandstav
tprisen å integre
markedCO 2ensomt nå,
spenne For det
til
førstete tegnenetet
er bedrifteSI. «Fra
til
siden
ling
Petroleugen vedtil å forporøs
ff, tørking ogsåarkitek greid– Dette nde akkura av
SOG,å skape teknologi. energi
prosjek Hagenten
ter ogbrukes drivsto
r-feltetstårde tydeligsr energi, Beyondforsknin
veste
har
ren
sium,
kan
som
Et av fornyba navn tilomog faktisk
heter or Georgbare
har greid i slikfå mulighevegg,på Sleipne assen oppvarming, glass,r solcellesat spenne h, gründeåpner
at noeikke
alteknogskursogså
ser på endretceller» professer vil solcellespunktr og
1. julihartet
ov framsom
Naturgsom
i sommeseg:materiav
PETROLEUM
som
Alf Bjørset
men med utgangetterutdannin har forstått
asog studentstørste
fôr-behfer som fabrikken tiltt for
tenke g av metalle dyr.
ledes
Prosjek er
BEYONDI
BP sponsetog
erNorgeshun
FOTO:ter, som
Instituenormtkjemi. million
en kan
ScanWa se av
forskereav naturg
tektursker
eten. ie påvedsmeltinfå et
i prinBåde
holderarkitek
e begynnog elektro på 21 har som
ved hjelp ass, ogvarer, både menne ingen vil
en utvidel le kapasitScanCell
bruandre etablertemessigd.
ske nærmergen.
på seg.
logi
miljøennellertile løses fra naturg r Bollan
røreår og ing av
design arkittsnær
en rammepå Gløshau
mat
vil femdob Bjørset
ager,
samme
for godt med å
firer forsker som
atkanskj
har
eres
r.
åpner
sette
fortelle
overvinterd– Oppdre kan
etablerngsr
utenfo øsninger oppdager på sliskal
legg
produs ere fett,et.
paneleer i ferd
kroner bidra til
somkan
forskni en
Norgeog dette, snakkepå iskaldei hjemm– Mangeå
ansatte siden.
einer
over,
se energilstudentene- og
Narvik ne» til solcelle r kan
produs
selv
assen
ng av
må
orskere » – samehov
mål
vis å
Bioprot man ogsånår
invarmeisnings utvikli
å sende litt til
naturgoljen
ksen.
«waferner
fra solcelledentydelig ende. Og
de oss andre energibandre energif funnet
brusolcelle underv basis forbegynt e å skjele
kan
av «hight av
omdan
Energi t for elektriser av
t. Mens assen
sippetenn
utfordr torene har begynn
opptatt energi og
kes til så mange «hydrogensamlceller
messig silisiumbasert ngssamjø99 prosentil ekspor naturgtenebehove 2 milliard bor
utslipp som
forskni
Som
kan
løse
s om
s.
tektkon vil de nok tstuden om å gjøregårel brense andre
ngsmil is. Helenorsk, initiere
til enfor dering,
ing som ligilder,
Hestne utenHestne eksemp – uten
r vel
forskni industr
assen godosess.
Fraktehenter opp, raffine
energi befolkn
ke kurs,vis er arkitek
sier
både
også
energik selv om
dustri; mellom
s
sitet
ting
sert
i
handlenaturgder forlingsprili avsides
han
norsk
Og
felt samfun
for disse
sto
trinn
årlig
verden øyer og
selges her en veldig
Heldig g», så det dette nivået, er å skje
r ved
funnet en til elektri dette trengs aft.
r etarbeid NTNU og t til framst av
m kompli behand
seg har . Felles sområde.
til
r. Nestegasskrologien blirSolBakarbeide netivt på Det begynn
innenfogjennopå små
en enkelenergi-innhold selger
tech-tind.
NTNU satsinghydrog mp. Men vann- og
eller
er vedr knytte g og bruk solområde jede blird, som Selv om
attrakt
Norge r Bollan
at solteknass somå jobbeperråd og ass som
på en gashver
kes etter
gende
sett
miljø for det tredje:
oljen,
Bollanartig
bølge-,
vanndaaft.
på område eriserin illing av uths fabrikk
oppfra Jens– Regnetpris enn pris, fortelle skal også fraktes
av avskulle det er naturger.
i. Mens nabodet erOgvind-,
naturgss tilkaraktfor, sier og vannkr dødsstøt
Bjørseter;framstinfrasol-,
bruk
ling,
teres
lav
DerfornaturgaTONE KVENILD– Klart er bruk energi
for
hun
aler.
t bekymlaveres gjerne. I dagr energ i sittfremov isk på
system ater,
ved
sitt
det
ekspor andene
veldig
mye
FOTO:
k
det
fått
for Norge.
i tidapå.
gassakkura
Hestne bruk, trorskape
rgihusfor dyrt.
silisiumog solcelle kandid
av dengjøre erbør brukesomosesser nelle materiatoritil en
5.
-fri»
kilde
nsen
noe
til
ikke
net siertt for termis gging harsom et lavene er med å,se økonom
vare
assen
hvis
lingspr funksjo«CO 2
til kjøperl blir dettenaturgassen neddag
klar lscelleness-labor rt enceller fem dr.ing.lse i EU’s til
Norge
på
nger
har
nemlig bruker i til å bruke
Naturg fraktes
aftutby førsteamanueså dyktige
Institum økt
gii Norge å frakte i (flytendemenerkeanserte nye renrom installe, som
Bygni kan pekerfå problemne er
brense
må vi
danne
måte
vannkr er ikke
deltake medvirmen
ass
gjennone Norgesomsolenerenn
Bolland
I det er det nå
om
topp
ilbud
knolog
måter
– Her
annen
m rør,
danske, ellerm;naturg som vi komme da vil
Olavdanske vi nordm
hun.
tts framtid
.
berg,
i
menn,
søke
et.
er kronerren,
til at energiressurse
gjenno på andre på LNG-te– men ilde, sierprogra nye studiet rodirektenvilnypå proStolten sitt institu aktivit
varming
HelioSgien
fransk
sen
,
har
byget
lag,
funn»
det
struktu teknolo
studiep
ramme ng av, entenforske solcel3,3. million. Årsake l på desatserenergik ennlige
ta i bruktyskere for alvor vi
glige ialteknoret forrpa ogen viktig
for å
er.
orbrukav
forskes -miljøenetil å
framovn til
samme mange
samme «hydrogensam
ere
som
Mens
utviklien viktig energiv de to områnøyer
illingbrukesflinkei jordskok matevedeti energif og tjenestvi
de tverrfa «Materkraft
vi langt
ren.
italien ming,d.
NTNU
is bliOgskallandetsl sater så
Smarte ett av
vi fårinnen ene formiljø» aløkning av varer
ligger I dag kan
for fremst
randø menn og oppvar råvaren.
overflo vi ikke
ass finnes
entligv logi.
spesiel godet.
i og
av organissser, somikkesessen
av
har i
eleve
om
r:
som
forhåp tekno
til lands,
er altsåNaturggramm «Energ til materi tingass tild.
forbruk
som
t har
t
umsga
– SelvogmrådeRåvar ndere, engelsk
gi her utvikle område gertgass? sk nedbry
naturg leverandører Bollan
nå erGass),
mvand
oppSmart (SmartBygg) har utpektområde , spesiellogi» , relateråpetroleeknolobygnin akkurat
to fokuso
ass tilnederle å ta i bruk å være være, mener
biologidette
eter naturuere
ulike
og miljøass (Miljøtradiog energio
energit det gjelder
sjonaltsklasninger
t av
men
NTNU
utpektHva
naturg nemlig
lderuttillings mener interna i verden
Energitil denoss medgrad også bruke
begynter konstr ming,sresulta inneho
av naturgme nårsubstiteog miljøennådene. Vi har foruren
fremste seg
er eti forholdproblem til oppvar
brukene
Og Hestneenergi20
nordm det i stor begynner
GassenEnergifra
av CO 2marker e har forsker
uten
s.
sing.
områd
rt og
av de ennlig
energi er for dyre
riale.
bør
for å
utslipp elektrisitet
slik mange
har også
Hestne i løpet
Norge
slik
apingsMiljøv
alleredbæreretrenger e løsning
kull
ene,
sier
sjanserpå
teknolonds transpo
gien– Hvis vi få større
verdiskeller
gien,
energimiljøetig vilsområdmed
teknolosamtlig teknolo
g, vil ystem basert ikke olje
fordi
vil kunbruke
til innenla nnlige
åSamtidsatsing
e
og
,
denne
gene
ger
på
m.
varmin mingss
fire
brua. Gass til miljøve kraft
sjonell tror atse.
i biler,
aftverk
lønnso at bygnin faktisk
bygninfagområdene
klimamå satse som
Hunde øvrige
oppvar ie vannkr
de
tive
han.
vil bli så langtb. Gass til CO 2-fri ent for
og holSom
hva
sier
heller og diesel, av kontitåreneieffekmellomInstituthar,ningsfr
c. Gass til hydrog
Norge
olje
tekvedneste ha komme energi enn kan lagres
energ samspill
land
tid resten bådee og
dabrukerOwren
ergienandre
d menerd. Gass til mat
det), med livsstilgien
ere merter
Smartor Geir
Bollan der vi i dag ligger imidlerdet gjelder finnes
tBygg
og
produs overskuddsen
geraktivitee. Gass Profess
når
stane
ass
ItaliaHerde(Smarkulturer,
foran, and og
bensin går
naturg og ferjer.
ve bygnin
følgenLedereknikkker. Dennenrgihesten I Nederla. Energi effekti
antallne hører
stortsolenebusser med hele
lusjone reinten)og kuldet
et:b. Energi else av
mråderuktur. per på eterbilrevor
nentetsområd e og hydrog
store «eksosen»
enbitil fokuso
og infrast asspumc. Utnytt pumpesatsing d (solcell
for den, dernologi e naturghydrog ilde
I tillegge undereruddet
d. Varme nsel
drive
er
idéfon systemanalysetenergik gi?
allered og startsk hydrogenbilenFor å
løsninghjemm slivets
on.
e. Biobre rte løsningkniskevil
tid enInstitut
Energivedsjoner, 2004. Da
oduksj imidler eller soleneri dag– Næringområde
erougif. Integre le klimate
i serieprtrengs det
vindssystem Ascheha, men tiltrolig– Hoved,ikke
settesg. Fleksib styring Øyvind
er framtid av god
lsceller hvorfor
or
vann,
ilder
h. Elkraft Profess
grunn
brense ass. Så. Teknoologi
er
lens
energik unna på
dukter kan gå
naturgLeder
gsteknsomumspro til at vi– som
og vind a et stykke
for bygnin
er konpetrole
nok
– Sol
og
framtid pris påt langt
før denlav
komme flere tiår teknologier,er denneighet og
nær
ta
d.
rende
gjengel på langt Det kan
Bollangiske
ereksistelogien sol og vind. andre
mener
teknolo folkspåvente, , er at deav
ig medrett
opp
miljøet motløs
sedyktspiseskurran kan ikke meg littstraksså lenge som gjør gjøres,
som
– Det
ingenenyvinndanhvor
er på CO2 fra
nd forsk e opp – slik
Bolla
s
fang
kan naturgas
Olav
best
s» unnaman
ing avrenn «gjemme
forbkanngsforskni
at denen.
Norges har utpektsfæringen, de alle
atmo
atRegjertre erog
Energi

Miljø

MARS

2001

er
områd
dette r for åig ertningeSamtidjøer.
lle forutse
e fagmil spesie
harledendaping.
Norgehvor
sin verdisk
øke

– 8.

MARS

2001

ETSAVISAielse
og lammsom
yrrelserforst en maskin godt farsyns
etti
er over han rask legen med «dødt»
klag
et
r
es
nen
t legg tter sitte t ser hanmanunge sykehuse få minu På bildeDen. På
Etter hjerne.
nsansiktet hodet.
nerpasiente .
skan
lde av høyre sidegebipåhjersenbildetområdefår diagnoererdreårt in
på v
ilde
Et b
kt
i nn

bli

kk

sand
Fra solceller
til

skal

av

HelioSiframstillingpålaboratoriet
forskenyesolcelleindustrien.
I det
for
NTNU/Sintef
seg
avsilisium
utmerker
være

2001

.3
NR

– 22.

FEBRUARen

UNIVERSITETSAVISA

mener til
flinkere
Hestnesbli
bygg. av
Grete måeneter
energiløsninger
Anne
arkitektene
solenergi
planlegger innenforavå integreredeSolfanger

2001

.3
NR

– 22.

FEBRUAR

UNIVERSITETSAVISA

når
bruk
fremstepå
Arkitektprofessoren

Norgeinternasjode hvor
blantvære områder
skal dette verdiskaping.
er sinNTNUs ute
Først

verdens
forskningi bygninger.

del

man
at
er
er Detfor,skal
mest skapes.som det
bør ogivrer skal
jeg
I dag
løs– det bygningenergiløsningogbehov. bygningen
én
en

land
å
Norge ved solrike når
Men forske
ikke
mest
å
solde
av
i verden.
gjelderå produdet
utnyttelseog for dettepå
blant
Elenergianlegg er vi
versereaktive.
avformålet,mest enproduerdebrukem ledendesilisium,
av somdens
av
sentermaterialet
eleki solcellepanelertilkes omdanning
Bedrif- i
forstrøm.
solenergi
produse-og
trisk ScanWaferåfor på
materialforpådriverå forske
Instituttvært til
ASPHJELLved har
ARNE
brukes FOTO:
Hagen
skal solcellepaneler.
for
Georg
elektrokjemisomogsilisium
Professor ovnen
avteknologiistøtteanskaffe
renframstillingharetablert av dettenharsolharsolceller sterkt.av
og av
Glomfjordogrenland produksjon
år,
omrer
den dette
per
Flere for solceller,
raskt. stikekspandererøker
Produksjonen
med foretrestiltak fra produksjonenøker er er graprosent
energitil at
forsolceller30 silisiumbrukes knapp smelsom
en hittil eleki verden energi
ført
uten går
trent til at som
fra type
blitt harsomcellerført
solenergi
erenergianlegg idenSolcelleindustri
vekst

riktigeforBærekraftig
eterog
hetsgradall når
til solceller,å økekk
det har ulike behov de solfangereettområdeneforikord fornybar Energien
SOGSamtidig
ScanWaferå utvikleformålet,
at
for
bli
til
hvilkegjenvunnet
prounder
disse
tis,
SØRAA
surs. om «silisiumskrap»er– Men helhetslik bygg
drift. erut
sammeninn
atå produsere
brukesInform samden. JENS
silisium,nå til det
urensning.
års
er fagmiljøer.
tiltettenkerlenger ulike studerer
flinkereikke isom
settervarmepumper,
sammen600
par anlegg
for vier bruke FOTO:
gradekomm andre
med solenergi,
ermintronikkindustrien
å
ikke
vi
et
Målet
og
et
bygger sin
atforutsetninger
leve
til
av
000
kan virke
på
Det
for
på. ledendesatsing
tekog
ertrenge år.
silisium solar
brukes,slik har,80
menerviskal – arki- –løpet
nalt spesielle
Hestnes.
år.
såkaltScanwafer og vil neste
det hovedslik
være
dokhvaDermederi dag
30
I JapanLevetiden
har
en
000
Si.
enn
Hestnesbrukerne
milliobest
100
for
som
brukerne
50
forteller
minstI Norgeet21
erduksjonskapasiteten
ningene.energiprodukterområutfordrende.bygningen
Grete
tak,
bak og selveskape
hyttebruk.
krever næringsliv
solcellesilisium
femdobbelte,
solcelleanlegg,
andre
byggethuset.
tilfredsstille et
disse
Anne
for bliåavårenehovedfagsstu«miljøpostspesielt
står
dre
av
byggherrene
tonn
samme
energiteknologi
som
solcelleanlegg
både
år
og
for
del er gras-sieratogstartetsomsatsingsområder
saklig i med
energiprodukterå kunnefagmiljøer.
hvert satset
noe egensiste 600
Forskningsrådet,
nå,
NTNU/
det
De
byggherrer
Samtidig
fire
bli
med
vil hus
For harSatsingsområdet
Prosjektrammetre ogulike
av
Designmessig
sammenfortelle
integrert
Under vil
ved fremstilsilimarkedet«lavenergi» hennesora.
nye endeakkuratkan
ScanWafer på
ner.
til.
bare
det
hva
i
åpnersom
Kollegiet
samvirke.
og
av
stipendiatingeniører,av detog
som – Dette
grade til solarbeid
arbeidebehovetordeneetjuli
gründeren
hjem
femte
prosjektersomHestnes1.
I tilnyeå forske
solar sandElkeminternasjonale
tekter, ogsåspennende
utpekte etkravspesifikasjoner,helt
opptatther Stu- åisatI løpet
30 starten.
og
bygg. bruker gåttsat Bjørseth, som fabrikken
spredtkjeppkom fokusområder
felles for såkalt «Fra
Hagen
skal
til
uteksaminert.
1999
av
veldiggjort,
i sinetout
SI. prosjektet
Alftone.kvenild@adm.ntnu.no
2000
Sintef av
harmulig oftere
ScanCellerkapasiteten.
Georg
ser for detPetroleum
tildelt sidenvært sine
sammenhar
nettopp
ScanWaferSOG,
kom-til torgradsstudenter
og
ling
ikke
stadigmiljøbevisste.
utvidelse Bjørset
I april vedtatt
NTNU.
til
heter
dem
denterfått
I desembersettematerialteknoenergi-industrien
British Ogved å forProsjektet
en
har
det
sium,
det
vennlighet»
at
før
vært
femdoble skalhinderprofessor
til står
kan
formillionersom
NTNU. er
på
har
til
vil
åpner
For
satsingsområdet
celler» av
har arkitektur,
dessverresomå samle21 harav
NTNUredusom til solcellepaneler. av
Petroleum.
ut. de gjebedriftendene
kronene
legg
være
på og
doc-stillingerå
somledes Institutt
solceller
leir. – Arkitektstudentene
ersomtegnenelyst
elektrisk
arkitektene stor vil
elektrokjemi.årmuligheten
fra
PETROLEUM
Narvikom baknettopp ved fortilseg
Beyond få
KVENILDbor
ved ogser vunneter defordannesrammefire etablering av en
tverrfagenergi,til
store mange
vil solcellevegg,«waferne»
det harsom
TONE
logi enforskningsgass- 2
så ønsker til energide2 milliarder
Energiertiltydeligstenavn solcelleforskningen BEYOND
er kilde 20iarkioverårene,
bruog
deCObehovetdeFOTO:
største
som
har
det
ikke
likevelav fornybar sommer
Tankenkjempettrinn
forskningsmiljøene
for
bidra
områder fra ved
energiløsninger,dei avsidesligeller
solcelleinutviklingSol
Et på endreti og studenter
hvordanav den
løseFor
miljø» fagmiljøer
hensynforbrenningkroner å
denteneatbefolkningseinereog Neste blir
ut
at
for
Norgesser harhar
spennende energi
og ulikemå
mener
med lagredeVedenergipåmåltro
som sponsetøyer
om at noeavfinnesnakkerbasis
gjør å
forskere
forskningssamfra utvalgte
verdens
teknologi.
Forskningenå integrere
undervisningsBP
av
humanite. Hestnestendensen
teknologifag,
vinterdager,
butan.på å innfangingen er
små områder.
å skapei hester.
spekteret– samindustrimanfaggrupperogBåde nærmere
påkarbonaerogut«Energi påfabrikkjede bruki slikforskningsmiljø- av
messig silisiumbasert
forstått
skala
fra
greid greid
av
initiereske Gløshaugen.
iskalde i hjemmet.
norsk framstilenngår å gjøre hva
hele 38
gende
har
fag
omdannermaterialer. en
norsk,
jordklodenomtale
har harved
til bruk solpetanse
første arkitektprisenepåogpå
propani storbegynner
løsningene
skje.
for
energiforskere,somsombestårBjørseths
og av
dustri; mellom
selv
at renovasjonsproveste bare ogsåutslipplagspillutslippene.
gjort
utetan, arbeid spørsmåletav som
arkiommå
etterutdanningskurs
somdekker Heleutgangspunkt
En
andre
at
involvert,
matarbeid NTNU knyttet
byggesslidesignmessig
ikke som
installert
blitt
positiv
varme energibehovsere og
selv stoandre
funksjonelleved
hun arkitekter,tilav
brenselceller
renroms-laboratoriseg.
på
noe
med
nå kronerpå proer økonomiske
bør Så blir
metan,. Bollands«hydrogensamfunnet»somfå
er områder
lingsprosesser
oss
men
Og
energibehovene
5.
skjøntpåenergikilder,mange
nye detKyoto-atfanget.akviferer har
2
lig
de til andre
framstillingbliromforskermiljøene
de tørking også– utenoppdager til siden.
For
CO
så
er
på
solcelanserte
kandidater,
karakterisering
tektur holder
tilansattehar dype
for
Dette
I det
og uten åå røresom
etablerte
kes Somalleeksempelalle omfattende
trengssluttbruker.
i EU’smillionerkraftverkmulig.
litt av «high-og
å forske av
solcellesystemer;
ling,
faktisk
andregodt med utenfor
fram1997. til
gasskraft.
man
Hestnesfor
dr.ing.
HelioSiog
3,3. fordette og at solteknologien infralettesten såkalte
institutterå sendehar en tidsepoke Brundtland-kommisilisium og
etfor ferd
der elektrisitet
studentene
energiløsninger
tilenergitil
sidenbrukes drivstoff,
dette, bedre for2
sandstein.
medvirkefem
å skjele
også
i
til
den
naturgass på
opptattvårglass,
CO en inaturgasdeltakelse studietilbud
fôr-behovcellerovn brukes fremstilling
prinharsamfunnsfag,Vier – Mangeå se når begynt
vårav
Men vann- sett er
om myeog
2utenkanOgfunnetav og ifor
å gjørehvis
studieproCO og porøs
Hestnes.
danne omskalskal historiebøker.
nye
har begynne
gjennomting
om sierbølge-, skulle det fremover. noe
vestligepå fordi
oppvarming,vedhydrogenhjelp
ter Sleipner-feltetseg: metallerog dyr. et enormt
hun i tida økonomisk
av
søke
sessenBolland.
vel
titallet beskjed så vi
tydeligvis
nok
i dag å brukesessfåå skjeved naturgass,vanndamp.
sevind-, gjerne tror
solenergitilmiljø»på Naturgassen av«Materialteknovil
rammeprogram;
utfordrende.vil de
blitt
hver
å endretverrfaglige
Norgenivået,vil sier hun.
kilde
tenke
også
og materialsiste Montreal-protokollen
framtidas
sol-,løses fra forteller
arkitektstudentene
måbyghandler
forfordi tilklar erdautviklingde
bruk,
tektkontorene
nemlig bruker
kan smeltingmennesker
dette begynnerMens nabotil
kommerkurs, er det
Hestnes
til
fett,
Det
vi
gitt
en
oljen bruvi
på Detså
innen
detområ– menke«Energikanskje
både
må
klar
i sitttosatvilligesomernaturgassen
varer, tilsjonen,og relatert energiomvandgrammene
energikilde, denaturgass
Heldigvis
energi.
kan kan produseres
kanskjeKanskjeMensogå gjøretredje:enbrenselscellenes
energivennlige
produsere den
lite
mat – Oppdrettsnæringen– Her
av spesiell godeattraktivt
logi»
til
avtalen akkurat
tech-ting»,
det
dette
viktigav
med dyktige,
naturgassen
Norgeinn. så Og
har
ett
også
god
og
skaperNTNU,
miljøOg for
teknologien bli en Smartesomeksport.
lufta
erlavenergihuser såkanspesielt
strukturen,
man
altså
over, Bioproteinernyprosenttil
veldigfremstilling«hydrogensamfunn»
som på et problemer
erpuste
Norge.
naturgassen
utpekt området
kan
ensamme et99 går
sen.
eller
få
for
får
i brukframhar detteen gasbrukerevi
danskenepeke
i verdensklasHele opp,
raffinering, selges herviteknologi.
sippetå taatpå
energiressursene
frainternasjonalt,
miljø
kan
forhåpentligvis
selgertil
langt kanhvordanlevestandard.
2
menersegog
Bygninger nordmenntil de(SmartBygg)viogsåbehandlingsprosess. Bolland.
ikke

artiklerfem
miljø».
på Universitetsavisa
og
serie
I en
«Energi
satsingsområder.
presenterer er

blant
UniNTNU har to fokuso
erer
være
somhvert ene skalpresentsatsing avis
artiklerområd
NTNUs i forrige gang
serie
I en
tsavisa startet Dennengenversite Serien Miljø».
forsknigi».
ogråder.
re på teknolo«Energimedvi nærme insk
serr «MedisinnenfoinnbaInform
komm
tekno

NR. 3

– 22.

FEBRUARETSAVISAUNIVERSIT
2001
NR. 3
UNIVERSIT

et
har
gang
seg om ng og
første samlet regjeri DetFororge
er dette:
nings-N øt overfor
p kartapet
les framst
g. Budsk er nettop e vering
stortin e genom den vestlig
i forskn det
hele
human
tungt ing av
Over
i

innb

– 22.

FEBRUARETSAVISA

likk

10

m

m

-fangeren

på CO
slik
opp –
forskerunna
fange
kan av naturgass
Bollandforskningsutpekt
Olav besthar«gjemmes»
Norgesallemandesamfunved
kan
at
felt
er
forbrenning
netet
tre
den
Regjeringen,arbeiderom Jens
atbådefor disse
innenforsom Selv fra
hanbekymatmosfæren.
gassjobbeBolland,
har FellesCOfraktesDerfor
forskereSmarthenter
vi
på
på.
I dag
flinkeNorge
Fraktes.
komplisert
danskeskal I dag dyrt.
som nå ervil Årsaken
harliggerenkel
såninger Energi
Hestnesårlig
ernedoljen, forteller
en per energi-innholdforlag,å markeremangeldene Ogenn pris,
gjennom
ikke til lands, området. akkurat tradiallerede
forsamme.
etter
dette naturgassenvi
bygninger den
lav eksporteressing.
(flytende
kes – Regnet pris20
her utvikle
blirlandets
men tilom
i overflod.
ådesjansermiljøet
frakteveldig som til kjøperlandene.
opplavereav
har – Selv
til
enforholdi Norge å
fordi
gjelder konstruere i
mye til
KVENILDkuni løpetvil teknolofraktesmen måterLNG-teknologi
se.
det
oppvarming,
dyrevare Naturgassen
vil bruenergiteknologi
Hestnes.
tilnaturgassTONE
fornårmåte rør, andre på
FOTO:
sier
problemer
me
økt
bruke
på satser
energi
Samtidig faktiskog holteknologien
annengjennom
uten
bygningene
bør
løsninger
det
de
sen
lagresdennelønnsom. at hva
trengerikke
gjennomteknologien,atkan(MiljøGass),
forskes
bli så langt enn
samtlige tror
og
eller
Norge
vil
NTNU-miljøene
sjonelleHunenergimener
direkte,fokusområder:mateårene kommet
naturgass energisubstitutttomer
i jordskorpa som
haogå
dødsstøtav
enten
neste daBollandsatsingsområde.
seg
sier og vannkraft.
sitt akkurat2-fri»utpektfinnesav organisk
brukgien produsereoverskuddsenergien
som er artigfor,
Olav
Bak og NTNU.
«COfått
klimatransport
tjenester.
miljø
varming.
det bruk energihar
energibærere
ne Denne
og
for
har
råd
og
er
Naturgass petroleumsgasser,ker.
har
i energiforbruk,som
naturgassvarer
nedbryting– Klartdet termisk
vifranskmenn,
Miljøvennlig
verdiskapingsområdene
Energiinnenlands
Instituttav
alvor
førsteamanuensen
kraft
til
ulike
sier forøkningved
miljøvennligemedogså
framtid,for nøyer Og
-fri
net
ikke
biologisk
aktiviteter
Gass til2
tyskere,forbrukharernaturgass?
a.
av
CO
Owren
Institutt
vannkraftutbyggingaktivitet.
Gass tilerinneholderråvaren.
Mens italienerehydrogen Geirb.
institutts
topp
opp-etfølgendeavtil
Hva resultat
og
oppvarming,
sitt en viktig
matc. Gass
et Gassen
Bolland.til
Stoltenberg,
tilGass til
hører
for
er
hydrogen)d.
fagområdene
nemligsom
retog
bygninger
Gass er Professor
menersatsingsområdene,
riale.
e.
harnaturgass
kraft
fire
naturgassleverandører
engelskmenn
mellom. Vi fra forurensvære,mange
Lederkuldeteknikk
2være(solcelleslikogså å brukeCOøvrigefokusområdene
i bruk å
satsingsområdet:
og
av
til
Råvareleverandøren.
samspilldekull
med gradå taenergieffektive
å brukeunder idéfond
elektrisitet
nederlendere, oss storSom
med livsstileller
Energisystemanalyse
utslippogpåi biler,begynnerpå oljeI tilleggiogbegyntdet
bygninger
satse somav kontihjemme
Norgefå størrebasertog ikke
teknordmenn
Smartekulturbør
må diesel,vi– Næringslivets
detslik – Hvis vil(SmartBygg), av solenergi
ogresten bådeEnergi,– Hovedområde
Institutt
han. helleroljea.
gjelder finnes
ved
Energieffektivegårsier Norge
løsninger
varming, vannkraftverk,b.
det Italia bensinstabruker imidlertid
har,og
oppvarmingssystemnårc. Utnyttelse
reint
antallVarmepumperløsninger
eri dag ligger
Aschehougningsfrieland menerd.
viforan,
stort bilrevolusjonen
Biobrensel klimatekniske
HerandreBolland derete.
I NederlandØyvindhydrogenbi«eksosen»på storeferjer. hesten
f. Integrerte styringssystemer
der drive energikildeogFleksiblehele
den
en solenergi?
naturgass
å
g.
i dag
Professor
forElkraft
tilForer
busser medinfrastruktur.
h.
eller mengod
nentet og naturgasspumper
Lederbygningsteknologi
av Teknohydrogenbilen,imidlertid
vindgå
detvil
nologiforstartskuddet
ikke er framtida,
kan
Da
grunn
vi
allerede og
konpåtrengsat
i serieproduksjon.
erog
hvorfortilsjoner, i 2004.
unna
Så energikilder
nok før den
trolig settes
petroleumsprodukter.
langt tiår teknologier,vann, brenselsceller, som et stykke
pånaturgass.
vind
lens
folks
pris kommetta flereog
Bolland.
teknologiske
av– som– Sol framtidalavdeognær kan eksisterende
menerat
opp
Det
er
denne
langt
andre vente,erspisespåvind.
er
motløs,med
og
gjengelighet
miljøetlitt strakssollogienpå
ikke megrettgjøres,kan gjør
kurransedyktig
lenge som somså – Det

2

og

Miljø

Energinyvinningene

er
Hold

psi
der op
e un
genen

i
olog
k teknisins
Med— Svart

likk

2001

nom
t gjen iakte
uet annet
vind
er betrav, et som
lokk i det ene
To høyb Lyset burde værtkt, men elige
ert.
mør
nesk
kikk
je, somsom er
men
Det
18. etasi tredje
det:
u
vind
e væreburd i periskop.
ikke
et
stoff
forskarve
hele
fel-

det
lagt.
liggersatses rsiell utnyttsomskadenten
ialet Togbilletten
analysig
neog komme
Pasien . Legen til de riktige
e potens nå.
foreløp
menteårlig,
enorm Toget går – erfram medika det gjelneslag
eulivev n har
dette. turistklasse er kronerog finnerserendpå de .
seks
– på 300 million
deredu ulike typene dlinge
fordelt landetennsatt tilfem - ti år, ene i til betafor de Fordi behan
mindre har legengsmiljø plass
ikke
over
sen,
der.
viktigt i gang
kan
bare
.
n
redde
ke forskin
kommeetter hendel
er det e. Norge ssasjer
for å
Manne
Her
blindpa
timer prognoser rådet. bli svakreisend
ffet
der;
slagomliten å
lende med som
godeseg
i arvesto
områ
ingen
lure
vev rundt
k i siste
fokus
genene forskn ing.
miljøetDetogunngik. Innenmed. Alle
ut to
t
ose.
parti
heter man få
FUGE genomer,genomforskn
og
på
synt.
pekt
kartlagdiagntiske histoEnergi
detkalles kalles ffet er del dyr,e mulig ing vil sikker
U har knologi» ostikk og
bakpresis drama
Enormnsk forsknå stille tidligere
på dissee i arvesto og en mer. Ny
Mer mange gheten seth jobbiote
diagn og MR». seks
ved NTNåsker rganis
medisi ing til et langt
Genenmulig-å
liggerfra virkeli Harald forsker
isinsk gsbasertlydsemennemikroo det mulig
ter fratild blir«Med
anledn se på
hos
rier
presi
r og
or Olav re. Somsi og bilgjort av generog
ildnin on med ultra endia satsingsbedremerdiagno nkt. Derme
plante ogi har
realise aneste han forvis
profess
ner v
genom
å
telig
sstip
«Avb
er
tt forale
å stille
medisi effekti
tidspu betrak
teknol e titusen jonell er her etvensj
ber forsemergrad d innenfor jonen erarbeid–optim hver og
inter15 år,
hetene gge. Nyegi mer bivirkstuder ig. Funks
ved Institu
tt somduks doktornostikk som diagno etiskr,
lig i
72 dokto
det muligmest
erit«magn
oppstå
foreby api vilMRsamtiding – FUGE
er i arbei dspro
dediagdenHeletverrfagteing fored er
har
antydeog mindre
betyr
for uhelbrapi
KVENILD
teter
orgra 17 avlag
genter ling,
forsknfelt som disse framsk
forsksiner tes vi for lser,
å utvikle
Derm oser og gihåpnavnet av denMR
har jobbet eth.FOTO: TONE
n
Dokt
fakul
genom
medi
t av
Haralds– Vibehand og nytt mer. Genter
nytt
tode. ns». Som måling i kroper, cysnhengeOlavg og idig utset undersøke re vil området. de, med
diagn
resulta jonell
ens
de
dette
sier
aper
ninger sykdom kdomm hvertetresonasamme
rer n atomer når
Funks
r
ndlin
kropp
.
.
sviktsy og etterg økendeligetene. studerer og egensk r og
beha oss. Samt
unde diagnostise
innebæasjone tilbake tfelt og
ikk i
stadi r i år 2000
har
vil kommeå
alenegener dyr, plantegener
for immun , kreft
ning
informsender i et magne radiovil barefibrose mer, er ikke
få innblskalpell, åra. I dag
en av belastningsker,
Hvilke der?
ep for
tisk
tida
innen
kvente atismellom
grade
pen er seg
reykdom nenefor å
menne mer.
retilstanå
inngr . I frammind
hjertes medisimuligheterng. Innhos
befinn es av høyfreav matem
dene
logi
rganis ulike i geneneå bruk de seine celler,
til alter-–mulig
Men store
giske
ttsvedMetoerforsknimikrootekno
det aktivitepåvirk Ved hjelp
ringer, og hvilke
seen svulst
i forholdkirur betraktelig er.
er
nd utenkraftig ens vev, form av
åaktivegenom
smetodfunksetter
vil oppdretene
gjør
om
er
e
forandhelse?
bølger.
nell
igrens Medisinsking
g eller
tilsta let seg
en hadde derøkelsesom godt synlig
resultasatset
sektormink
funksjo
Hvilke ker sykdom godle spørsi kropp liseresdettestrålin Pasibelastn unders
ke metodpasient av hjernen av språk
et bilde delen
en sette rådet
seg
merke vil bli
rer inngrep.
og
sser
utvik
side
den
ering
Denne
en marinforårsa ger skaper
sentranativeinnebæ
skapei kropps høres ikke
fôr,
a få
r.
etikk ngsom
Detn?
n engstetprose gener visua
for færreiske
viktigepå venstre
ng av ersielt
for formulnæring snart.
endrin er de heltdet gjelderdenne
bilde at den nye nMen røntge
som kirurg s ogsåten
fordekan
Kirurgethensy
Satsi
s
farge
sjonen ligger. fordi denne
er og
el
pasie
denganske på utvikli
Dette e når delen av
bli skadet
større utsette , og pasienfor øyet.kelig liktflere klare
de kommlaksent for
en svulst
nningelige er likev
atom
normalt
oppyn til.
tungt ing av delene avmålen nske
opererelett kunne
forskenten økelser positiv Harald
mistenMR har pel kan vevet denå
hadMR-ska
forstå
hens
ste
for
en
jeller–nen
genoming foret.
eklart mener
utnytt sante kan norskhelt av
medisi inga.
undersletteksem lik det det mulig
side.
viktig tar størr
funksjo inngrep t at pasient
le forsk
høyreinteres . Her bli hektet
forsknFunksjonell betydnsk forsknet teller ogien,ler. For svært MR er
Detøvrigen påunder derimo
operere
stor
–
være
bli
ing
e.
genom æring passer på.
ne teknol
kan fra. Med n fra det
logien individuelvil få all biologi ap vil aavslørte nksjonedermed nen.
iøren
vi oppdalt er
drettsn ikke bioprosjekter isk
tekno deresning k talt
seth.
utgår
funksjosvulste d kan
ingen av fokusde språkfu
prodekn kunneøkonom rsinsk kunnsk
og
Det
denne
om man et
praktiss satå skilleog derme e. Genere
Kirurgeret, sier ved
med MR er ett
MedisiteneOmrådvil få storpå komme
å skadeedet gjelder
natuning. lt forandIversen Han er
n tidliger
Tarvevet,or NTNUteknolt
uten
d og
når og lokalis ler i
insk skal
et.
best
r
genere ing. Jakten
radikaOle-Jan
Ultralyene innenf
ge svulstemoleky faktum
fakult i en nasjor Harald«Medisklart detalje
tilsante Det er et arter er
betydnnusområd mråde gsområdene beid,iMR
utviknske
iske
entantsom har, fortelle
re.
ogisk
apet
e
elt interes r til.
medisi s repres
singso Satsin glig samar ord
anatom sykdom
knolohardne av marine
teknol softwa
av
sgrupp e budsk
ekutenren, prosent
NTNU
logi». e tverrfa ikke nye
ring
ing og are og
for MR-teiltpå
fremm e.
vil
ter harskal
at 99 get.
nal arbeid
glig
forsknav hardwvært umulig
fremmdette er
viktig er et EU-dir
seth.
e å
itikern tiårene
spesie FUGEMen
ører. tverrfa fakngssen er påelse nstråling det
Liketil
bygskaluoppdaoppgavling
men
rikspolde neste slivet
seths jobbet
ble
hva
hadde
forskni gimiljøKVENILD
utbredden.
og elektrobioav
overfornteretom tverrDette tilknytning
Haraldgiens at røntge : Koste andre
harkt. Snart
TONE
teknolougen.
atikkdagsorbetenkt.
I løpet av næringform forsk teknisk
FOTO:– Vi år, MR-sevære
Beten ngas
eller
trygg.
er
nær , matempå Gløsha ørene
tiv om res kraftigdet finnes
genom
tanken småten
deler annen
15
god
takketat
på Medisin
digregjeri n Iversenmeg ikke ikke
jonell ent for
store en eller
ut fraarbeidfysikk- iljøene å si ingeni
ner
snart
redusevil – hvisgir like skal dissea slik
bygd Denne
nødvenrobotenreogså
g,
disOle-JaJeg føler politikerne– tenkge på ogi. Funks fundam
nikkmVi tar så jonsstu ne og
e funksjo
tisk
koste er somvært i dag, sieret.
har som
Denne
n har
–
–
ri, matva roomsninge med,
lsestid Hva
utvidedteknol ng vil væreogene
fagligh og slett vi er
i operas
metod diagnostiserinfåttsamme til at MR
r
tenk
gen.
industoss–
ikaliep
bidragdittaoner. teknol
begrenrettbesøkeTiljobberstaelseFor
forskni øytisk finkjem trien.
for dette?
med
har komme
bedre kkes.
ført
kan
r sin
fortellebåde i det vi
Gløshaufunksj med
apeligernterets ng
jøer,
ende
sindus i denne
kjenne ikke gårda? Det
entene siv utbred
farmas sjon,
bedre beidet vitensk
de ser etene
for å
foretreMR-se Traini
le,
av
seg
seth. han trekke
nye og samar
le fagmil
om devi gjøre før et tilsvarFUGE
produkn og proses
mulighhan.Og «dit» er Curie program,få forse argumen eksplo
origina asjona
hevde avhengig
Harald pel rene må
stadigDet næresv som detteforårene.
skal langt tid
disse
beidetduksjosom vil
Marie ramme alt komsier
har fått
–levererbegrenivrer rien,er innen
Et eksemt i intern
samar
at vi
ingeniøfemtesvært forskerinitiatidersom i dag
seth
Land
tus somde seinere
ektrobare.
er at pasientenes for hvorøkonommottatdei EUs som nasjon
ført tildiviomprot igjen,
Haraldmen snakke
ikke
MR-sp
MRfellesnye kompetanse
nært
fram,
i
Site
godt
seg
grenseforAllereer
Iversenyd.
foretiskeultraly
statusenlanser.
andredr
blir
åde, om det ultraDet
vurom
med.
dreier Muligid.
hunblir lykkes
høy ene, sierkning.
ståelse. Det er t bør ligge
samt esente MR- og
Ultralseg iikk. trives oss for nyeag for år når
gi.
eller n er
fagomrLægre
biofors å rykk? Dette
ikke er Norgeområdningeren pasienfør han
petansNå søker forskningsråd
sitt enn gjerne rådet komematLægreid
tert
fremratil
og skrem-pkanMisbrupotent teknolo
stipresen bedre grunnlsultate å sorprobl
sper forbefinn det gjeldersene kommer.
me – Nettop
lenge økelse pasienthensy
skopi. Norges
mer tede fagom dmeneringsreoss med
når
e
som
er
.–
t
Etikkteknologenehar ikkegir oss etog
i diagno t
seth
at vi
sjon vi har ressur e pengenen sværter voldsom
og ultralysomundersmiljøet som «Sente Det positiv
beslekforskndretil.
utvikleIversen nde detMR
sliten,ing».
med Filosofene, men deleter
KVENILDog hvaogsåom pengenMentenkehetene , innser
blir av det Harald
status forskn fram somd- og MRlyd.
avgjøreav våre De hjelper
TONE–
e hverandet ermer
to metoikke
opp, skjer dersom
helt å forske på vite
må kjenne
det ervi har,men
FOTO:sillingervensene
i bruk. proble mener hun har
ke
jeg
og
mende
det
mest
noe
gende
pletterdissen,ultraly kliniskertilørene beidet
vil
få
som
trekkeblemstkonseknårta dem etiske d. Hun
eten ikke engang inga
, er at driver
Hva kommer,
derforfor å et sykingeni Samar på sitt beste,
sielt
seringeyrer dertid. Det.
fram,
stoff,
eres
dere
–
vet
net skalikke
får muligh vil viforbys. Utvikl
er viktige r Lægrei
venser en har
for miljøet
prosedkombin asjon om
glighet elig lang rette folat vi
ne begge
erende g farsom lig, fortelle hun forsker
samfunkonsek -ledelsup»-proraskt oss overpå.
te. Ellers bør
tverrfa forferd finne de innenforhva
miljøedene informkunsti «av».
s fluorisot.
som et går så
er enkeltretere
for det muligenoe NTNU
vesentgi stotil ethva
det tar r om å er gode som ogsåomenmulig lfelle. og MR minimal
m.ntnu.ne tilsettes aktiviteen «bottomtil å sieransvar kap til
mindrees så er «på» eller eten,EN
bør bekym
olen@adten
på områd
å ta kjenns det er ikke vært kommer
handlede som
domstiUltralyd
men andre faggenene
er. Farem
sliv,
Prøvenaktivit betyr
oss bort.
OKSHOLtore.oksh
hva vi
e
har
etere
rt
med
–
i
pasienlate. nsitet overfør
nde
råde,
TORE
måned
r
som og næring
ikke
genenekene,
rødt
betenkda
skremmglassplysinte
oppsikt
fagom seg inninngåeSatsingsområ
r om har redusemens
oss. Dette ådemerom baresitt å setteog påføresholde–
over et fagomrhelsevesenseg,ei lita
må ikke etisk fordi man for
pasitilt ned
geneneBildet fortelleertene
at genet endretevner er.
Lægreidog Sintef
se om raskt
vil væreforske,
støtte pasienter,en.
et.
pressedette
eim
betyr ikke har
kan
Astridbærere oggebilde. farge.ntnu.no
Det
å
områd
med
e
i hva
aktivit tidlig og hvor
Trondhrt i satsing metater for
sess
n er
der kannild@admogså
lig ikke
set i
at genet et singjør at vi sykdom,.ntnu.novil dataener
Grønn
men
fargekofår innsikt
tone.kve
re gevins
involve erer ogi, som
betyrsykehugi
id.
en
nild@adm
minst ling. Nå av
ikker:
Ut frainklud teknol ger.
nord
har forhøyogien
gultsterktKVENILD
Ikke
Lægre
Regionerkantone.kve
mrådedteknol å utvikle
noe.
000
satsen nsk
TONE
behand s bort gi
sor
r seg.
at genetoms
mstillinfokusomed
Unime ingsinn medisi
180– Denneprofes nKVENILD
utviklevelge riktig må skjære r kanfjerpå
ter som sykd
ogi toer i ferd men
TONE
Forskn ktiver etiske proble et er medisi
ånalyse måsom
Over
følarian hvis en hos bådemye
enten sykdom ag forsomsområd Det
rray-apel
nsk teknol
ne er forperspesatsing us ved
esMedisidenne gi grunnl på hvor Mikroa hvor myemråde viktige
av genvfibrosefor eksem
n for , dekanulst.
er, harfokuso som
kunne ofte usikre
i tiskve finn
Ledere r Bovim
kreftsv mer presist
de to staket utsområd
ger
en
tater
til
ikke
mye
cysti
legene
utga
t
er
ne
Gunna
ysteendrin kompli
satsing
rundtfor å vite id.
erter
I tilleggområd et:siert
og implanpåvevmåle ter er en
mikrosag
ske fakulte
der kjertlestammprosjek
fire andrer Lægre. Ågende sområdmaterialer kk og
asso
grunnlmutaid rister
ianteni med
egenfortellerbeid varian
NTNUs
og far. alvorlig sykdom
satsingonellee på, fotoni
Lægre
p
nolog
nes,
Som
samaalle deres
te genvar t dennemordataenr om samlogen
Funksj nsk optikk
itenskabiotekog
er en vanligssom utvikle
faglign videreinsklærbio analysere fortelle
nevrovMedisik fibrose lt. Den ske,
Tverr is av generner
rt itasjonebety syksiden.
Medis orhun
k for
MolekynetikkskulleGuls.
når
Cystis er norma menne sjoner
å
mer
ugen.
foreksiste
genmu barereaksjotatusenvproses
ktronik
på
sk
opp
og
innenf ylærge
metoharid,
funger og samme generagitt denne ianten biologi
Magen
Bioele nsk IKT
medsert av tankenlyser hun på Gløshabare etablerte forskostikk
a. Molek ige immunLægre et.
Cyan
fra ett for mange harikke genvar annen
diagn d og MR
Medisi
hodet Derimotteknologene sjonaltingen
genom områb. Skadel
eller
AstridSvart
asert ultraly
sjonenNår én personkan
onell
til en forteller nske fakult
et internahånd. et med
11 —
folk,
s forsk-å
tvers–
ningsb med
det nesten
funksj skal utvikle
r på
Side
med
arbeidFordi fagfeltvimange være koplet ing, medisi . Dagen r om å
Avbild ensjon
og de
gruppeår, finnes–
til så Det må slik spredn Det
driverfordel når
kjerne handle om
oskopienteneinterv enet firesom
forskerikke
r det pel å
dom. å få en nsis ved sakens
spektromtren har vi , en klar sammen de instrum id.
harområd dat det handlee ved,
ing ogdel for manuer LægreNTNU sombådepunkt . Nå
setteder. Herfor eksem
a. Ultraly
alleredavbildnved NTNUhaførstea er vi
utvikle r, fortelle ved robotent til det sykdom , som fører til sykdomnning kan nemligb. MR
for å trenge petansen
type genene ske
annereske kanOg hervi
sisjons
jøene
det. Vitil enhar komme
ogikom høypre og lasersk to årene
mene
mellomett menne menneillet mellom
ning ett gen
av fagmil
teknolutvikle
illet
annet samsp forskning».
ogramt fåttav dekople samsp et gen hoshos etpådatapr mener for å DNA-prøvene
I løpetrte utstyre
genom
ingen
nde
Hun
e
forstå hvorfor type gen
fra å
jonellavgjøreå plasser lysintensitet.avanseengenforstå samme oner. Forskn«funkssvært
forstuderhar dette
Overgamens ge funksj er kalles
geneneitet.til å kunnegelig medr- brukesmåler har vart,
gunsti og protein
som beidet
r aktiv
mikroa åfå gener, har selvføl
gener
samar
e endreen DNA
bittesme noentitusener,
t på
is av
genen
Metod
sisroboNår kunne studer flerei å gjøre. at tusenv
bare illet mellom
knolog , betyr av en høypre
samsp rt datate atriser hjelp
vedavanse mikrom s
eller
avsette
Gul
ray,
røver
nta
Mage
DNA-p
11

10

– 8.

ETSAVISA

likk

der somsområ at disseersatsingsjonaltt fem
r. Måletmråde de interna
har vedtat

10

ing
rskn
Genfo ropa

likk

tg
de i startil bil
bølge
Fra
NR. 4

UNIVERSIT

skapesomdan til elekskal
kommg sampå
for
Institut pådrivesom
det jegg skal
ved
rgi
del –
vært å forskeøsning bør det
BedrifHagenjemi hartilsolenesatsin landre
en bygninenergil.
for allI dag
strøm. afer islik tekno
brukes paneler ASPHJELL
or Georgog– Men helhet når det er én
gen ogbehov.
trisk
skal
r en
e- Profess gi og elektrok
bygninsom for solcelle FOTO: ARNE
ScanW
løsslik at
tenkerkreve næringsliv
har uliketen
bygg hvilke behovde riktige og
idig
lengersilisium
ord produs og teknolo e ovnen
dokartikler sarere
ikke , for ulikeneranskaff ling av
Samt
Glomfjbåde iljøer.
itetsaviipå femer 100 tusolfangogsolcell sterkt. framstil
samme
ora.
r.
serie
vi studere
med
Univers
brukes
rer
I en
årene
fagss
umper, under ett
ererområdeslik atderer
og settert og arbeid
av
ndustriale fagmnog miljø».
present satsingsvære ne har,varmepekspansjonenspred
asjon de tre siste600 hoved rådet
d kan virke samme
har
NTNUsute er «Energi
omProduk
ngsom postkjepp
Solcellei
bruker e. Derme
vært
og
av
interner
år, ogFørst
er øker t per
harrenrodukt Hestnes.
støttetI løpet udenter ert. Satsidiat- og
ningentil sine rådet
den
er ikke irsolcellene
energip
veks har etablertav ren
30 prosen med
gsom komadsst. Det
miljø kronene
amin
leve
andre tak, fortellefor dette
trent at silisium
land
sjon
skal
satsin
torgr
rende
nings
uteks 30 nye stipen
resn.
til
brukesdet har
Flere
samme
t
forsk
pet om bak pp å samle U til denter
ført
utforder som i dag gen – arki-–
for produk r, og
starteen knappsmelad som
tildelsig
av solenmå har kjem
netiltak fra solcelleutvikleblitt
hetsgrfått
rodukt bak bygnin bruker
ntnu.nonmes
til å
sjonenved NTN
Tank » er netto
reduer siden
et, erhar hittil
lodenelekenergi at produk
ild@adm.
energipstårDesigflinkereafer
et bestraskt.
» fraformålspro- hester. og miljø fagmiljøer
og selvefor å fag- har tilling
jordk
som
til
ulike
vi er bruke den. JENS SØRAA
øker
tone.kvenrrer
stiktype
ScanW
der
ført
doc-s
gi
rrene
å skapebare
FOTO:
ke. De bygghet at renovasjon le i
er et
tverr
mener er til å
surs. «silisiumskrap
i verdenuliker,til denn for at bygghe
rer,
skjøn
e
Hestnes hva viceller aftig energi som er gragte områ n er kilde tilv omtaskje. «Ener se fra
et samvir«miljøsamme
tet om industrien
i solcelleingeniø
i enn
Grete
alle
KVENILDgi
ttend
fortelle rgi» og
forfra20
petan på utval Forskninge
som, SOGBærekr solener
Anne eknolog
arbeide s kan
tekter,omfa oke få positi
uten
tronikk som brukesnoe
ved g, TONE
eretfor«lavenenoe må mi- lagspillogså
Vi harsilisium ut proenergit
pene.
Hestne ordene
r energi n som går
egen
kord
spekt
sjoner,skal
om en tidsep ker. For
upper
grade
nå
silisium
d-kom
bygg.
logifautslip r hele
esifika i hennes
det
solar
gjenn
vår riebøtis, fornyba Energie et anlegg
dtlan
mulig oftere bruker kravsp
niKyotosere
38 faggr tekno
fer bygger sin tilsåkalt
ing.
hjem
skal
i
ere
nnet
sess idas histo har Brunollen og uten at lig og dekke. Hele vert, fra og huma
urensn å produs
siteten trenge 600
stadig het» i sine gått helt
av hvaSi. Scanwa
gjenvu
et
til
,
har
fag
nskapavil
år.
ruker er involå
opptatt er det
med
gi, errotok
vennlig
titallframt
dette
duksjo belte, og
drift.
neste
miske
rre ikkedannessluttbog her Stubedre
er veldig
siste
real-p ed om
erpar års
for solenerning
dessvesilisiumtene
Det
femdobfor- institutter g, økono
av etn gasshar gjort, visste. til å
forbrenet anlegg
solcellen, Montklar beskj så mye getstuden
dem
løpet
på
leir.
Ved
millio2
nnsfa
hvordaut
før
miljøbe
tonn
en
ut
21
sjone
av CO
minvi vestli på vår samfu– Arkitek tenevært tur, og serstilleer blittme
Levetid år.
en gittog butan.
å finne gingenden
for detarkitek som har
80 00030
tilfreds et,
ktram
ut på
avtal akkurat kje forditil å endre fordi
propanarkitek til hinder
innfan gjør med
er det hovedminst
de store mange
etan, arbeid går å gjøre
Prosje å kunne ingsråd et
lagre
man
seg stor vil væresåI Norge anlegg,
For
lufta inn. Kans villige
er å
det
ds
for
hva
metan,
Japan
aje også
ikke e ønsker
startet /ner. t har Forskn
uk. I
lite
ut. For gje. Bollan
bygges spørsmålet løsningene av karbon
afer
til energi
lyst
CO 2
puste re er så Og kansk
dre solcellehyttebr
50 000dentendeav
rk børbehove og ScanW ved NTNUilskala
blirforhensyndet ser vunnettsomkraftve mulig. Så fanget. En er som består i stor
saklig år bli bygget anleggrd.
tro atbruke
har
likevelElkem prosjekin satgjort
er de er,
på fremstsilitanda
harsolcelle av huset.
blittmakvifer
lettestede somvil detårene,
ndustriete.
s mener
forske
leves
ivrer

11

11

sand
Fra lceller
til soum
silisier
nes men til
e Hest flinkere
e Gret må bli ninger
Ann
ne
.
giløs
ekte
arkit rere ener er et bygg av
enå integ planlegg
n er
nfor
når derofessore
tektp
ste inne solenergi
Arki
av
ens frempå bruk
verd
ning
forsk inger.
man
er at
i bygnmest

likk

Si skal av
ngriet Helio stilli
rato på fram
labo
e
rien.
nye
forsk
dust
I det
ntef
llein
U/Si
NTN
for solce

2001
NR. 3
UNIVERSIT
2001

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001

ov framast fôr-behnaturgavog dyr.et enorm
og i prinsker
hjelp
få
d.
menneringen vil løses ved naturgass,r Bollanefra
til både
eres
fortelle
kanskjmat Oppdrettsnæ
Norge
kan
produs ere fett,
–
må
kan
assen
og dette
produsteineroljen brunaturg
over,
den
Biopro man ogsåt. Mens assen
t av
sen.
kan
naturgsippet99 prosentil ekspor
kantil engåres. Heleopp, raffinering, osess.naturgassen god
Frakt henterlingsprsert
en veldig
d selges herårlig m kompli behand
ellerd.
innhol selgeren enkelpå en gasgjenno
Norge r Bollan
dan
per energioljen, fortelle skal også fraktes
kes etterhvor– Regnetpris enn
teres e. I dag dyrt. Derfor
lav pris,på.
er på CO 2 fraforlavereeksporassen
mye til en veldig som kjøperlandendetteblirnaturg de nednd forsk e opp – slik
til
assen
ds
vare
i Norge å frakte gi (flytenBollans
BollaNaturg fraktesfangmåte rør, men måter
eknolo hav.
produkan naturgas
Olav
m
annen
LNG-t vei eller måte å
gen
best
på
på andre på
retnin ngpå ensen gjennos» unnas det ne satserfraktesman
ing avdenne utvikli
forske -miljøe
som tatt patentrenn «gjemme
t avvinnerharog
NTNUnaturgass),
forb
forkanipå,kan
n i Nor-s
ingskjølt r ved NTNUskalaljøet ligge
atsinge Åfarne
forskni liteningsmi
en.
at denkolleges og
somNorges har utpekt
av LNG-s
LNG
sfærferje ferSølsne
tene
sere vil forskn
ingen, at de alleatmo
er
resultaise mellom s første revet t,
Regjerfram,
kanbåde disse trevedfelt samfun
dieseld prosene nå en ferjere er verden
han
e.
en.
for
or et arbeider nettil en med 90 er ogsåharpåAlleredGlutrartFellessområd innenf som
seg
.
es,
2
om
få en
I forholdden.
d,Bak NTNU satsing å jobbe
av CO
Selv
Jens
ge opplevalsfjor drivstoff.
ene reduse et vil trolig it-felraft. øt fra
råd og ass som er artig sier Bollan
utslipp og utslippi Romsd som
t bekymog vannk
Rørvik Når Snøhv sannnaturgKlart det bruk for,sitt dødsst
noksyd ikke,
gassman er at
akkurahar LNG–k energi
nitroge finnes ingen Flakkdet er
har fått nsen «CO 2-fri»så lenge. vil
je er
Planenfrakte
tslipp strekn om ikke bygges ut,
harnet siertt for termisygging manuetil å
svovelu Også vet ferjeskal i stor skala.
raftutb førstea d, som
Institu
klare
en
menn,
vannk er ikketts framti
erfestlagrelavere. assdre
et.
toppøsning skal stå
har
er å
berg,
ae, fransk
r Hammnaturgene karbon
aktivit
LNG-l i 2006 e.
vi
Stolten sitt institu
tyskerere for alvor
av
kip
viktigtet utenfo
skala
nøyer Ogis brukeMens
av løsning
ret forsom enlandeni storn.
e LNG-s. En er som består
synligv
ren. og italien ming,
gjort
kraft
til kjøpernefangetrandø kmenn til oppvar av råvared.
fire enorm
harakvifer har blitt
assen
ass
behovedører Bollan til oppeleve, engels
dype Dettemanmatnaturg
naturgenergienav
etleveran menerassRåvarendere brukein. 1997.
de
til
CO 2
såkaltenemlig svære,naturgen i
til alle ff, tørking ogsånederl å ta i med å væreCO 2 porøs sandstogsåt siden. Vi har foruren
drivsto faktisk
begynt enn ossstor grad er å bruke
er-felte kan brukes
ter ogav CO 2sitet fraslik mange
ming, glass, og
begynnutslipp
nordm det i
oppvar er og
på Sleipn assen
kullbørpå elektri
Naturg seg: metallellerslik Hvis Norge
størrebruke
tenke g av
vi få–
basert ikke oljekanpå å i biler,g, vil ystemen, ogsmeltinvarmin mingss aftverk
må satse som kontivarer,
oppvar ie vannkr sier han. heller og diesel, av
resten både tekolje
Norgeningsfrland har,detrtidd meneri dag brukerimidle det gjelder finnes staandrenårItalia bensin
Bollan der vi Her ligger
ass
foran, and ogn gårnaturg og ferjer. hesten. I Nederl stort antalllusjone reint
bilrevo en» er enbibusser med hele ruktur per på etstore «eksos
nentet og infrastasspum for denhydrog kilde, dernologi e naturg uddet
enbilenFor å driveen energi rgi?
rtidsoleneallered og startskvil hydrog on.
eller men i dag
sjoner,i 2004. Daserieproduksjdet imidle
tilvindda,
av god, trengs r ikke er framti
trolig settes ir. Teknogå
vann,brenselscellerSå hvorfo kilder på grunn
odukte kan
ass.
energilens naturg
som stykke unnaumspr til at vi er konnokogden– somSol og vind da et på petrolet langt tiår før–
ogier,
framti lav pris
teknolkomme flereognær kan ta
er denne
rendeBolland. ogiske
lighetDeteksistegjenge er på langt
mener de teknolvind.
av folks
logien sol og ig med andrevente, , er at
opp
m økt
på
spises gjenno
rettsedykt ikke miljøet
litt motløs
straks , eller
kurran kan gjør meg
direktesom som gjøres,så lengerpa ogk, enten– Deter.
ingene forbru
i jordsko
sk matenyvinn i energi og tjenestsom
ass finnes
av organisser,økningk av varer
Naturg ting umsga dannes
forbruning n gassgass? sk nedbry petrole
ulike Ved forbrenhvorda
CO 2
er naturav biologi
Hva resultat inneholderbutan. å finne ut gingen av den
med
er et Gassen propan og ut påinnfan
gjør
man
gjøre
riale. , etan, arbeid gårfor å ålet hva
metanBollands bygges.
spørsmCO 2
rk bør Så blir
kraftve mulig.
lettester segav
utmerkNorgeved å værelandikkesolrike nårde mest . Menforskei verden å av soldet gjelderlse
produpå utnytteog å detteforenergiblantanleggsere et, er vi . Elformål aktive veravde mester en produkem ledendem,dens
av silisiubrur
senter alet som
materisolcellepaneleav
ning
kes i
omdan til elekforrgisolenestrøm. Bedrif-i
trisk ScanWafer eten
ord produs og
Glomfjsolceller
sterkt.
rer
av
derer
sjonenekspanProdukøker omert persolcell30 prosen til at
trent har ført denogår,m med soms.
silisiu sgrad
forressuromtrenhet for detteen knapp
brukes er blitt hittil smelte nikmålet, afer harp» fra elektrosilisium
ScanW mskra den type såkalt
er,«silisiu trien tili solcell SOG-Si.kindusbrukes silisium, produknå ut det femsom grade
til
tonn
solar afer bygger
ten sin 600
Scanw apasite trengesjonsk te, og vil neste år.
dobbel silisium
21 millio
solcelleme tilfredsstille
det,
ktram
ingsrå et
ProsjeFor å kunne
Forskn startet /ner. t har
afer
NTNU
ved fremstilbehove og ScanW
kt
påsiliElkem prosje
grade solfelles for å forske
til
solar
som
Sintefav såkalt «Fra sandktet
ling SOG, SI. prosje
Hagen
sium,
heter or Georgalteknoceller»av professmateritt forledes
ved Institu
og e
logi

en ser e på fem art k er presen
terer Un vers tetsav sa NTNUs fem
sats ngsområder Turen er kommett «Mar n og mar t m tekno og »Cyan

Norge er større enn du tror
Regner du med de havområdene Norge
har råderett over, er landet vårt faktisk
fire ganger større enn det vi vanligvis
betegner som «Norge». Og i havet og på
havbunnen ligger mengder av
uutnyttede ressurser.
Særlig verdt å merke seg er de marine
biologiske ressursene. Over de neste 20årene vil økningen sannsynligvis komme

på hele 120 milliarder kroner per år, enøkning som klart vil erstatte den
forventede nedgangen i inntektene fra
petroleumssektoren.
Ved NTNU utføres årlig 240 årsverk
innenfor marin og maritim virksomhet.
Sintef utfører omtrent 360 årsverk.
Omtrent 25 doktorgradsstudenteruteksamineres hvert år.

NTNU har vedtatt fem satsingsområder som hvert har to fokusområder. Målet er at disse områdene skal være blant de internasjonalt ledende fagmiljøer. Samtidig
er dette områder hvor Norge har
spesielle forutsetninger for å øke
sin verdiskaping.

Professor på dypt vannI disse munn- og klovsyketider
fører mang en familie i Europa
opp havets delikatesser påhandlelista. Professor Yngvar
Olsen forsker på mulighetene forat vi skal kunne høste mer av
havets ressurser – uten å forstyrreøkosystemet.
– I dag kommer bare én prosent av energ en og em pro
sent av prote nene på m ddagsbordet vårt ra sker og
havbruk Med tanke på at ordas be o kn ng v nå 10 marder år 2050 er det kansk e kke så rart at v bør
begynne å betrakte havet som vår nye åker orte er
O senPå økosystemets premisser. Se v obber O sen
med noe som kke v være syn g or det b otte øye påta erkenen NTNU pro essoren ved Trondh em b o og ske stas on orsker på de organ smene som be nner
seg nederst nær ngsk eden dyre og p antep ankton– Om noen år v v opp eve en katastro a mange på
ske ôr Samt d g nnes det enorme mengder uutnyttetnær ng de nord ge havområdene Det he e hand er omå høste ôret engre ned nær ngsk eden Energ tapet er
på 90 prosent or hvert edd oppover k eden Henter v
a ger og dyrep ankton t
ske ôr v or eksempe opp
drettsproduks onen kunne t dob es I dag bruker dennenær ngen s d og odde som ôr og det er dår g energ
utnytte se orte er pro essoren som arbe der or å nne
øsn nger på ôrprob emat kken uten at det går ut overøkosystemetBlåskjell som renseverk. Å skape ba anse økosystemet er kke he t enke t Det er kke a e organ s
mer som påv rkes ke raskt av økt t gang på nær ngs
sa ter ra de dypere havområdene V dere kan t ørseav or store mengder nær ngssa ter ra and øde eggeøkosystemet havet ved at nedbryt ng av over ød g
p ankton v presse systemet or oksygen– M øperspekt vene ska se v ø ge g stå he t sentra t
når v ramt da utv k er metoder or å dosere nær ngs
sa ter ra dypvann grunnere områder havet Dette
krever en he het g orståe se av nær ngsk eden s er
O sen
Han remhever b åsk e ets egenskaper som særsegnet t å rense havet or over ød ge nær ngssa ter B å
sk e tar raskt opp seg nær ngssa tene orm av p an
tep ankton og kan dermed skape verd er av et prob em
P assert ved s den av oppdrettsan egg v b åsk e ene
Fra Trondhe m b o og ske stas on på Tro a kan professor Yng
var O sen nyte uts kten t det han forsker på havet
OTO TONE KVEN D

Side 8 — Svart Cyan Magenta Gult egg t å orsyne seg av over ød ge nær ngssa ter kun
ne h ndre sm ttespredn ng me om aksean egg

Høye forventninger. Når O sen er ute og re ser
opp ever han at verden uten or tar det or g tt at Norgesatser tungt på mar n orskn ng– Franskmennene v nok kke ke å å b åsk e strø
ket av menyen er hanOgså s gna ene ra Reg er ngen og Norges orsk
n ngsråd har de s ste årene økt k arhetsgrad når det
g e der å å orskn ngs nst tus onene t å satse på havets
ressurser Og NTNU har svart med å pekte ut mar norskn ng som en av de v kt gste sats ngene NTNU ska
g øre t da ramover– Det er som om v har ått en sku der å støtte oss t
det har v kke hatt ør Hadde kke ag e tet b tt satt som
sats ngsområde v e mye a t sammen ord orskn ng
en sk er så spredt mange nst tutter og aku teter
NTNU

Definitivt klar for omorganisering. L keve er
pro essoren på angt nær ornøyd med måten de mar
ne ag e tene er organ sert på ved NTNU
– Man kan ve egent g s at de nnen or b o agene
kke er organ sert V ser rett og s ett ram mot den kom
mende omorgan ser ngen av aku tetene og nst tuttene
ved NTNU For mange kan akt sk kke prosessen kom
me ort nok gang
Og årsaken t O sens bråhast er b ant annet opp
bygg ngen av et tverr ag g mar nt og mar t mt stud e
program ved NTNU Dette orte er han har v st seg åvære vanske g med dagens strukturer– For å å t dette må v å koord nert samarbe det
om underv sn ng nternt m øet samt trekke t oss
kompetanse ra andre agm øer Jeg tr ves utmerket
med å obbe sammen med tekno ogene på G øshaugenog ordet «kystku tur» k nger orhåpent gv s bra noen
sam unnsv tenskape ge ører s er Yngve O sen
TONE KVEN LD
one kven d@adm n nu no

Satsingsområde: «Marin og maritim forsknin
1 Marin teknologi med tospissområder
– S øbe astn nger og respons– Mar n kybernet kk
I tillegg inngår følgendesatsingsområder
– mar n dr ftstekn kk– mar n s kkerhet– og st kk– mar nt mask ner og– forbrenn ngsmotorer

2 Marine ressur
satsingsområde
Tekno og for kart
av m ø og ressur
Fartøy og fangst
Havbruk og havbrRåstoffanvende sesert ndustr e utn
F sker samfunn og
Sats ngsområdet s
annet S ntef F ske

UNIVERSITETSAVISA NR. 6 – 5. APRIL 2001

9

innblikk

Hør min sang!
Improvisasjon!

Bryter krefter
med bølgene

ILLUSTRASJON: KIRSTEN FALCH TRAASDAHL

En-løs-i-snippen-kommentaranalyse med spredte betraktninger om nok en ikke helt
vanlig dag ved NTNU, av og
med Tore Hugubakken.
Episode 2.
Professor Torgeir Moan forsker på konstruksjoners sikkerhet til sjøs. Han mener den kommende satsingen på sjømat vil gi de marine teknologiske fagmiljøene mange og spennende utfordringer.
FOTO: TONE KVENILD.

Han forsker på de store konstruksjonenes møte med havets
kraftige bølger, strømmer og vind. Skip, oljeplattformer,
rørledninger og flytende broer.
Mest av alt er professor Torgeir
Moan opptatt av konstruksjonenes sikkerhet. Det handler om
å gjøre konstruksjonene så
robuste at relativt små skader
ikke får katastrofale følger. Moanvar med på å undersøke årsakene til Sleipners grunnstøting ifjor. I medieklippene rett etterulykken kan vi lese om en Moansom snakker varmt for å bruke
dobbel bunn i skroget på nye
fartøy, og dette er i dag satt som
krav når nye hurtigbåter skal
bygges.
– En slik dobbel bunn – i tillegg til de vanlige vertikale skottene – vil hindre at vann trenger inn i hele skroget. Selv om etskjær skulle rive opp bunnen
eller skipssiden, vil båten ha
større sjanse for å holde seg flytende, forteller professoren ved
Institutt for marine konstruksjoner.

Kaotisk sjø. Det er ikke
enkelt å beregne og forutsi depåkjenningene skip og plattformer vil bli utsatt for når sjøen
er kaotisk og det stormer som
verst.
Moans
fagfelt
er
konstruksjonsmekanikk og det
å beregne sannsynligheten for
at konstruksjonene skal bryte
sammen. I tillegg trengs kunnskap om havets krefter, her trårhydrodynamikerne til med sin

kunnskap.
– Mulighetene for å utvikle
sikrere skip og andre havkonstruksjoner øker i takt med graden av samarbeid mellom disiplinene. Det handler om å integrere kunnskaper fra hydrodynamikk, konstruksjonsmekanikk, statistikk og kybernetikk.
Moan framhever også samarbeidet mellom marinteknologene og materialteknologene
som fruktbart. Her er aluminium
helt sentralt, for aluminium er etlett og sterkt materiale som
egner seg når skip skal gå raskere uten å bruke for mye energi.
– Utfordringene til alle disse
fagområdene er at skipene barefår høyere og høyere hastighetog at selve konstruksjonene økeri størrelse.

Sjøfartsnasjonen. – Selv
om vi er et lite fakultet ved
NTNU, er vi faktisk et av detyngste miljøene i verden når
det gjelder undervisning og
forskning innenfor marin teknologi. Mange forskere kommer
hit til Trondheim både for å
samarbeide og for å gjøre
eksperiment, forteller Moan.
Fagmiljøet tiltrekker segogså utenlandske studenter.
Seks av de ti doktorgradsstudentene Moan veileder for tida,ng» med to fokusområder:ser med firer:
legging og overvåking
seruksteknologie, bearbeidelse og avannyttelseg kystsoneutviklingamarbeider med blantri og havbruk og Sintef

Marintek. Samtidig foregår det forskningog utvikling i en del industribedrifter i
Trondheim. Det marine og maritime miljøet i Trondheim er stort og vurderes høyt iinternasjonal sammenheng. Området ble i1997 tildelt en prestisjefylt kontrakt fra
EU-kommisjonen: «Trondheim Marine
Systems Research Infrastructure», som er
knyttet til måling, overvåking og modellering av marine systemer. Leder for satsingsområdet er professor Torbjørn Digernes,
dekanus ved Fakultet for marin teknikk.

Side 9 — Svart Cyan Magenta Gul

har utenlandsk bakgrunn. Studentene kommer hovedsakelig
fra Kina, og mange av disse er å
se på vår tusletur gjennom
Moans verden på Tyholt.
– I Norge har vi fått til etskikkelig godt nettverk. Vi har
blant annet sterke rederier ogoljeselskaper, vi har Det Norske
Veritas som er blant de tre
ledende klassifikasjonsselskaperinternasjonalt. Og ikke minst
har vi som jobber på Marinteknisk Senter Marintek, som er et
av verdens ledende forskningsinstitutter innenfor marin og
maritim teknologi.

Klar for sjømat. – En annenårsak til at vi i Trondheim gjør
det så bra internasjonalt, er
bredden i forskningen, som
spenner fra skip og offshore til
havbruksteknologi, forteller
Moan.
Og nettopp havbruksteknologi kommer til å bli en ny og
stor utfordring for konstruksjonsmiljøet i framtida.
– Skal vi tidoble produksjonen av sjømat, trengs det mye
ny teknologi, sier han.
Spesielt vil havbruksmiljøene trenge farkoster og redskap
for innsanking av fôr, og nyemærer for oppdrett av fisk. Minst
like viktig vil transportproblematikken bli, for sjømaten skal
til et marked som helst ser at fisken er fersk og krøller seg på stekepanna.
TONE KVENILD
tone.kvenild@adm.ntnu.no

marin som gjelder havet m– økologi/ m-e snegler / m-e planter / den m-e
grense det høyeste nivået som havet
hadde etter siste istid.
maritim (av mare ‘hav’) som er
knyttet til hav, strand el. sjøfart
Norges m-e forbindelser / m-t klima
havklima / m- utdanning / m- utdanning / m-t personell.

Før jul rapporterte jeg om tverrfaglighet fra en møkkakjeller påDragvoll (se ordforklaring og
artikkel i UA nummer 19 –2000), hvor seminaret «NTNU –et tverrfaglig universitet» ble
arrangert. Jeg ble etter dettearrangementet en tanke begeistret, ja, en anelse revet med.
Seminaret fikk således omtale
under julemiddagen hjemme iØsterdalen sammen med dennærmeste familien. Jeg forklarte min mor og far hva som egentlig skjer på NTNU;– Tverrfaglighet, sa jeg og
skjenket meg nok et glass hjemmebrygget øl.
– Den er ikke farlig. Tverrfaglighet er ingen fiende av fagdisiplinen, presiserte jeg og svelget ned.

Kanoner. Men menneskets
erfaringer og hukommelse er
som kjent skrøpelige greier.
Jevnlig påfyll er alltid nødvendig. Jeg merket at tverrfagligheten var i ferd med å sive ut av
kroppen, at kraften forsvant.
Det var på tide med nye erfaringer og oppdagelser om den
tverrfaglige
satsingentil
NTNU, et B-kurs. Muligheten
bød seg da en invitasjon til entverrfaglig konferanse om
improvisasjon dumpet ned i epost-kassa mi.
Hurra!!!
Filmregissør Knut Erik Jensen skulle komme til Dragvoll.
Poet Jan Erik Vold og litteraturprofessor Arild Linneberg fra
Universitet i Bergen likeså.
Kanoner med andre ord – hvorav Jensen har størst kaliber
akkurat nå. Filmregissøren har
jo bidratt til at man nå kan leseordene «heftig» og «begeistret» 20
ganger oftere i titlene på avisenes
kultursider. Folk som ikke har
glemt sin norske filmhistorie, vet
imidlertid at han tidligere harlaget to gjespefilmer («Stella
Polaris» og «Når mørket er forbi»). Dessuten har han laget«Brent av frost»: En film om sex
i en båt full av fisk. En film om
og med fisk i alle fasonger og påalle mulige og umulige måter. Nå
vel. Bevegelse – bevissthet – handling var dagens tema. Kalenderen viste torsdag 5. april.
Berger liv. Det freskeste inn-slaget før lunsj stod jagerpilot
Leif Schei for. Som pilot improviserer han hele tiden. Ikke
akkurat noen beroligende melding, men Schei fikk allikevel forklart det slik at han i visse situasjoner ikke har tid til å tenke og
at manualboka er altfor komplisert. I slike stunder er det ikke
tid til å tenke, bare handle – forhåpentligvis skjer handlingene
med grunnlag i allerede innlært
kunnskap:– Vi må være forberedt på detverste hele tida. Vi improvisererfor å berge liv.

– Opp med hånda! En hel
haug med NTNU-kjendiser
hadde fått forespørsel per epost om å delta på seminaret.
Noen av dem dukket opp etter
lunsj da seminaret ble flyttet til
et større auditorium, for å ta
imot publikummet som kom forå høre herrene Jensen og Vold.
Forsamlingen rakte lydig opp
hendene da filmregissøren
spurte hvem som hadde sett
«Heftig og begeistret».
Jan Erik Vold måtte lese diktet sitt to ganger fordi han ble
forstyrret av folk som kom sent
inn i auditoriet. (FY!) For Vold
fortoner hele livet seg som en
improvisasjon. Han avslørte at
han i både sin lyrikk og sin jazz
ofte tar den «på hælen».
– Improvisasjon er å gjøre noe
som ikke er skrevet ned, sa poeten.
Og så til Knut Erik Jensen:– Dokumentarfilmen er fra
første øyeblikk den totale improvisasjon, fortalte filmregissøren.
I prosessen med sin siste filmmåtte han ha medhjelpere somturde å være noe annet og mer
enn eksempelvis bare teknikere,eller bare fotografer. I en vanlig
spillefilm er et nedtegnet manus
og storyboard en selvfølge. I en
dokumentarfilm som «Heftig og
begeistret» kunne man ikke jobbe på denne måten, men måtte istedet ta tingene litt som de kom.

Magen seiret over ånden. Men litteraturviter Arild
Linneberg mente at det kan bli
for mye av det gode hvis alt skalkalles improvisasjon. Mens han
skuet ut over et stadig glisnere
auditorium X, henviste han til
filosofen Adorno. Men vi måbare innrømme: Å innta den
negative dialektikk i Adornos
verker på tom mage er en prøvelse. Og hos undertegnede seiret trinn ett på Mazlovs behovspyramide. Vi erstattet Adorno
med et skolebrød og to boller.
Tverrfaglig fullkost.

10

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001

innblikk

Tre nye æresdoktorerPå vårens festmøte ved NTNU den 11. mai vil hele
tre nye æresdoktorer bli kreert. De tre gjenspeiler
NTNUs faglige bredde. Maskiningeniøren og kunnskapsstrategen Hiroyuki Yoshikawa (68) fra Tokyo
University, økonometrikeren David F. Hendry (57)

fra Oxford og biofysikeren Joseph V. Bonventre (52)
fra MIT/Harvard, har faglige meritter nok til Nobelprisens aspirantliste.
MENTZ INDERGAARD
mentz.indergaard@adm.ntnu.no

KunnskapsstrategenØkonometrikeren

Biofysikeren

Professor Hiroyuki
Yoshikawa er utdannet som
maskiningeniør ved Tokyo
University og tok i 1963
doktorgrad i ingeniørvitenskap samme sted. Han er
nå blant annet president
for Japans Science Council, som er etrådgivende organ for Japans regjering.
Inntil nylig var Yoshikawa rektor ved
Tokyo University.

David F. Hendry er utdannet ved Aberdeen
University og tok i 1970 sin
PhD ved London School of
Economics. Han ble i 1995
utnevnt til professor i økonomi ved University of
Oxford, Nuffield College. For tiden har
han et Leverhulme Personal Research
Professorship hvor han arbeider med
forskningsprosjektet «Økonometri ogøkonomisk prediksjon».

Joseph V. Bonventre er professor i molekylærmedisin
ved Harvards medisinske
fakultet. Han er utdannetbåde som fysikkingeniør og
som lege, og tok sin PhD i
1979 innenfor biofysikk. I
1997 ble han utnevnt som
direktør ved Harvard-MIT Division of
Health Sciences and Technology (HST).
Denne organisasjonen har i mer enn 30
år integrert teknologi, naturvitenskap og
medisin i helsearbeidet.

Yoshikawas faglige hovedanliggende de siste ti årene
har vært å vitenskapeliggjøre produksjonsindustrien, ogå få den til å utveksle erfaringer over landegrensene. På
1980-tallet ble Japan kritisert for ikke å bidra til verdens
samlete vitenskapelige utvikling. I 1989 foreslo Yoshikawa å lage et mer solid vitenskapelig fundament forhåndtering av alle delene i fabrikasjonsprosesser,
gjennom det globale programmet Intelligent Manufacturing Systems (IMS). I dag samarbeider 220 bedrifterog 189 universiteter over hele verden om utfordringene
knyttet til produksjonsindustriens teknologi og logistikk. Fremst blant de målene Yoshikawa satte for arbeidet, var «bærekraftig produksjon».

Økonometri er studiet av økonomiske data ved hjelp av
statistiske metoder, for å teste hypoteser og vurdere desammenhengene som kommer fra økonomisk teori. Slik
informasjon brukes både av myndighetene som grunnlag for valg av økonomisk politikk og av næringslivet tilå anslå priser, varelager og produksjon. Professor Hendry har bidratt vesentlig til å gi økonometrien et mer solid
vitenskapelig fundament. Kanskje derfor tillater han
seg å spøke med faget, hvor han på en nettside med økonomisk humor tillegges følgende utsagn: «The four golden rules of econometrics: 1.Think brilliantly; 2. Be infinitely creative; 3. Be outstandingly lucky; 4. Otherwise,
stick to being a theorist.»

Som forsker arbeider professor Bonventre i hovedsak
med nyresykdommer. Nyresvikt medfører at kroppen
ikke klarer å skille ut sine avfallsstoffer, men senderdem tilbake inn i blodbanen. Bonventre arbeider tverrfaglig, og tar hensyn til prosessene både i organismen som
et hele, på de enkelte organer og ned til det molekylærbiologiske, som cellenes signaloverføringer og de genetiske styringsmekanismene for cellevekst, celledød og
reparasjon av celler etter akutt nyresvikt.

Pionerproduksjon.

Modeller som benyttes over hele verden.

Yoshikawa forutsa at selv suksessrike produksjonsbedrifter oppdager at det som er bra for hele verden, iform av bærekraftig og resirkulerbar produksjon, ogsåer bra for det enkelte selskap. Han understreker atbærekraftig produksjon er noe mer enn å finne måter åresirkulere på. En må starte med produktenes grunnleggende design. Et eksempel er at en ikke trenger kassere hele pc-en når det kommer kraftigere prosessorer.
En må kunne bytte bare selve prosessoren, eller endog
bare en modul i den, og beholde resten. Yoshikawa
sammenlikner dette med dagens vedlikehold av bygninger.
Yoshikawa er nå rektor ved The University of theAir, som nytter TV-sendinger som sin viktigste kommunikasjonskanal. University of the Air ble grunnlagt som
respons på behovet for livslang læring, og utdanner etstort antall personer som ved hjelp av IKT kan håndteresvært komplekse problemer.

Det som gjør økonometrien ekstra spennende og
omstridt, er nettopp dens forsøk på å forutsi den økonomiske utviklingen. Hendry arbeider både med generelle modeller, med modellenes teorigrunnlag og ikke
minst med økonometrisk teori som grunnlag for modellering av økonomiske tidsserier. Som konkret datagrunnlag bruker han blant annet Storbritannias boligmarked, etterspørselen etter penger og det samlete privatforbruk. En av gruppene for modeller kalles feilkorrigeringsmodeller. Her har Hendry innført nye og svært
viktige konsepter og utviklet de nødvendige prosedyrene for testing av modellene. For å gjøre de nye ideene
tilgjengelige har han utviklet flere menybaserte dataprogram for interaktiv økonomisk modellering på PC.
De bringer brukerne helt opp til forskningsfronten iøkonometrien. Slik har de mest moderne økonometriske hjelpemidlene basert på vitenskapelig utviklete
prinsipper vunnet innpass over hele verden, både i universiteter, i nasjonalbanker og i forskningsinstitutter.
Hendry er medforfatter av 17 bøker, hvorav flere erlærebøker på universitetsnivå. I tillegg har han skrevet
mer enn fem vitenskapelige artikler årlig gjennom de siste 25 år. Han gir også årlig flere doktorgradskurs overhele verden (blant annet i Oslo i 1987 og 2000), og blir
jevnlig invitert til å holde foredrag både for akademia og
for offentlige myndigheter. De siste ti årene har han nesten årlig holdt seminar for Norges Bank.

innenbærekraftig

Prestisjefylte verv. Yoshikawa er også leder forInternational Council for Science, en Paris-basert organisasjon som arbeider for vitenskapens fremme, og som
støttes av nasjonale vitenskapsakademier og forskningsråd. Videre er han medlem av International
Advisory Board for «The Alliance for Global
Sustainability» som støttes av MIT, University of Tokyoog Swiss Federal Institute of Technology. Det er ikke tilå undres over at han også er president for JapaneseSociety for Engineering Education og for Japan
Accreditation Board for Engineering Education, samt
leder for Vedlikeholdskomiteen under Japan-TechnoEconomics Society, som arbeider med systematisering
av vedlikehold.
Så langt tilbake som i 1977/78 var professor Yoshikawa gjesteprofessor ved Fakultet for maskinteknikk.
Siden har den faglige kontakten blitt videreutviklet
gjennom hyppige arrangementer av forskjellige slag,
gjerne i regi av det internasjonale forskningsakademiet«The International Institution for Production Engineering Research» (CIRP), der både professor Yoshikawa og
NTNU-professorene Øyvind Bjørke og Finn Ola Rasch er
medlemmer.

Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

Haavelmo en forløper. Den norske professoren
Trygve Haavelmo fikk Nobelprisen i økonomi i 1989
nettopp for sitt pionerarbeid i økonometrisk modellering. Hendry refererer ofte selv til Haavelmo, og mange
vil si at Hendry er den som først og fremst har utviklet
økonometrien på det fundamentet Haavelmo la iavhandlingen «The Probability Approach in
Econometrics» fra 1944, og som han altså fikk
Nobelprisen for.
I flere år har det vært god faglig kontakt mellom
Institutt for samfunnsøkonomi og forskningsgruppa til
Hendry ved University of Oxford. Han besøkte NTNU i
forbindelse med konferansen «Macroeconomic Transmission Mechanisms» som ble arrangert på Dragvollvåren 1999.

200 vitenskapelige arbeider. Akutt nyresvikt
kan enten komme ved at blodtilførselen plutselig synker dramatisk, eller ved at nyren blir utsatt for store
doser tungmetaller eller andre giftstoffer. Bonventre
har beskrevet detaljene ved den første typen akutt
nyresvikt. Videre har han beskrevet mekanismene
rundt flere typer av kroniske nyresykdommer, og har
publisert ca 200 vitenskapelige arbeider, derav flere itidsskrifter som Nature og Proceedings of The National
Academy of Sciences. Naturlig nok er han tett integrert
i forskningsarbeidet på sitt felt ved Massachusetts
General Hospital, med et vidstrakt samarbeid med forskere både ved Harvard og MIT.
Hittil har han veiledet til sammen 60 doktorgradsstudenter og forskere i post-doc-stilling. Forskningen
støttes med betydelige summer fra både offentlige og
industrielle kilder, og har blant annet innbrakt ham en
utmerkelse fra National Institutes of Health. Han harverv i en rekke medisinske forskningsinstitusjoner, og erleder av Public Affairs Committee of the National Kidney Foundation.

Utvekslingsavtale. Professor Bonventre er vitenskapelig rådgiver for flere bioteknologifirmaer, som
Merck, Biogen og Geltex Pharmaceuticals, og for firmaet VirtMed som utvikler en håndholdt elektronisk pasientjournal under navnet PatientKeeper.
Gjennom sin lederposisjon ved Harvard MIT HST
Division har professor Joseph Bonventre vært en verdifull ressursperson når det gjelder planleggingen av
NTNUs satsing på medisinsk teknologi. NTNUs strategiske universitetsprogram i medisinsk teknologi har en
avtale om utveksling av forskere med Harvard MIT HST
Division, og NTNUs planer om en forskerlinje i medisinsk
teknologi i tilknytning til medisinstudiet er inspirert av
Harvard MIT HST Division. Professor Bonventre besøkte NTNU senest i fjor, som foredragsholder ved et seminar om medisinsk teknologi, i anledning 25-års jubileet
ved NTNUs medisinske fakultet.

11

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001

Si din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes via e-post:
medieseksjonen@adm.ntnu.no. Innsendte manus kan bli forkortet.
Fortsett gjerne diskusjonene på nettet: ntnu.fritt-forum (tilgjengelig fra «Innsida»,
der alle innlegg blir lagt ut etter at avisa er trykket).

debattVent med omorganisering
i sitt innlegg at prosessen om
organisering har vært preget av
manipulering fra ledelsens side.
Det foreliggende høringsnotatet
skal være utarbeidet med dekanene som styringsgruppe, men
Faanes mente at han sjelden har
styrt mindre. Da forslaget ble
lagt frem for NTNUs over 100
instituttledere og andre administratorer på Røros i januar, var
28 av de 30 som tok ordet, negative til høringsnotatet, men dette tok ledelsen ingen notis av.
«Det er mulig ledelsen har organisasjonen bak seg,» sa Faanes,«men jeg tror ikke de vet hvor
langt.» Han påpekte også at sivilingeniørutdannelsen står foran
den siste og avgjørende fasen iovergangen til fem-årig studieplan, og at en omorganisering nå
derfor passer særdeles dårlig.
Hans konklusjon var at en omorganisering av fakultetene nok
kan være nødvendig, men at prosessen må utsettes to-tre år.

En gruppe
professorer ber
Kollegiet om åutsette arbeidet
med å omorganisere
fakulteter og
institutter.

Professorene ved NTNU er lite
imponert over argumentasjonenog utredningsarbeidet som ligger til bakgrunn for endringene
i fakultetsstrukturen som universitetets ledelse planlegger fra
1. januar 2002. Dette kom klart
frem på et møte i «Professorforum ved NTNU» den 3. april
2001, der 35 av universitetets
professor var møtt frem for å diskutere temaet «Omorganisering
ved NTNU». Spesielt oppsiktsvekkende er det at det alternativet som synes å ha størst oppslutningen blant professorene,
nemlig et eget teknologifakultet
eller «School of Engineering»,
ikke er med på ledelsens liste
over alternative fakultetsstrukturer. Det vil kunne innebære aten omorganisering fra januar
2002 blir lite levedyktig og derved nærmest bortkastet.
NTNU består i dag av 13
enheter på fakultetsnivå og
ledelsen ønsker å redusere antallet til åtte eller færre. For å få
dette til ønsker man hovedsakelig å redusere det store antall
ingeniørfakulteter som oppstod
da NTHs gamle avdelinger i
1996 ble omgjort til fakulteter.
Et hovedproblem ved dagens
fakultetsstruktur ved NTNU er

at sivilingeniørstudiet mangler
en styrende hånd. Flere av de tilstedeværende påpekte at diskusjoner rundt sivilingeniørstudiet
har vært totalt fraværende i universitets øverste organer, Kollegiet og dekanmøtene, de sistefem årene. Alternativet med etstort teknologifakultet har værtansett som politisk dødt fordi det
vil kunne oppfattes som en gjenoppståelse av NTH og derved
som en reversering av Stortingets vedtak fra 1995 der NTNU
ble vedtatt opprettet. Men nå
tyder mye på at dette ikke lenger er så kontroversielt – i alle
fall så lenge som realfagsmiljøene holdes samlet – og OU-direk-

tør Trond Singsås ved NTNU
påpekte i sitt innlegg at den nye
Stortingsmeldingen om høyere
utdanning åpner for at institusjonene selv velger sin organisasjonsform.
I utgangspunktet hadde
leder Sigurd Skogestad i Professorforum tenkt at man på møtet
skulle diskutere de alternative
forslagene til fakultetsstruktur,
men de tilstedeværende professorene var mer interessert i enmer prinsipiell debatt om grunnlaget for omorganiseringen.
Dekanus Hans Faanes ved
Fakultet for elektroteknikk og
kommuniasjonsteknologi hevdet

I debatten ble det påpekt at
man savnet en definisjon av
fakultets oppgaver, og at man må
vente med en omorganisering til
vi vet utfallet av Regjeringas forslag til nye styringsstruktur ved
universitetene, der det blantforeslås at lederne skal utpekes
og ikke velges som nå.
Dekanus Jan Morten Dyrstad ved Fakultet for samfunnsfag og teknologiledelse gjorde etforsøk på å analysere problemene med dagens fakultetsstruktur. Det «ideelle» fakultetet har stor faglig homogenitet
og stor autonomi. Her karakteriseres «stor autonomi» ved atstudentene tar omtrent alle sine
emner ved sitt eget fakultet. I

dagens struktur oppfyller kun
Det medisinske fakultet begge
disse kriteriene. De to gjenværende AVH-fakultetene (samfunnsvitenskapelig og historiskfilosofisk) har også stor autonomi, men er faglig inhomogene.
På den annen side er de fleste
av ingeniørfakultetene preget av
stor faglig homogenitet, men harlite autonomi. Dyrstad mente
denne asymmetrien var hovedproblemet i dagens fakultesstruktur og lanserte tanken om
et eget teknologifakultet som en
løsning for mer autonome fakulteter. Et alternativ løsning, men
mindre realistisk, ville være å
en struktur med 25-30 faglig
homogene fakulteter eller store
institutter. I praksis ville dette
innebære at fakultetsnivået forsvant.
Representanter for de mindre fakultetene, som i ledelsens
forslag er foreslått innfusjonert
i større fakulteter, gikk i sine
innlegg imot de foreslåtte
endringer, og påpekte spesielt
det påfallende fraværet av
begrunnelser for de foreslåtte
fusjoner. Ledelsen er nødt til å«selge» sine ideer til grunnplanet – for ellers forsvinner entusiasmen – og uten entusiasme er
et universitet lite verd.
Professor Sigurd Skogestad
Professor Tor Ytrehus

Einar J. Aas er professor ved
Institutt for fysikalsk
elektronikk

Masseuniversitet – uten kvalitetsdegradering – går det an?

i det akademiske
glasshuset

Er det så dumt
med et eliteuniversitet, spør
EINAR AAS.

Professor i statsvitenskap ved UiO,
Bernt Hagtvedt, utløste en lavine av
avisinnlegg om høyere utdanning etterat han i august 1998
fikk publisert en
kronikk i Aftenposten, der han anklaget studentene
for manglende erkjennelseslyst. Hagtvedt fikk temperaturen atskillig over
36.9 hos mange studenter og professorer da han skrev om
en sutrende, pleietrengende studentmasse.
Dagensstikkord er nettopp
masse – eller masseuniversitetet versus
eliteuniversitetet. Ivår trønderske universitetsdebatt har
vi
blant
annet

Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

opplevd psykologi-professor Arnulf Kolstad, som i lite akademiske vendingerpåstår at studentene er dumme og dovne. Arbeidsløshet blant ungdom med
eksamen artium på åttitallet førte til«varmestueuniversitetet».
Årsakene til at universitetene lot seg
forføre til å ta imot alle som har såkalt
«studiekompetanse», er flere. Om «vi» lot
oss lure av pengene som fulgte med,eller av et sosialdemokratisk ønske om åvære åpne for all ungdom, skal væreusagt. Resultatet er imidlertid blitt at
flertallet av dagens ungdom forventer atde har studieplass, stipend og lån når
russefrakken er hengt på loftet – «fordi
jeg har fortjent det». I løpet at nittitallet
er antall ledige arbeidsplasser inæringsliv og samfunn forøvrig økt
dramatisk, og dagens stramme arbeidsmarked skaper lønnsspiraler. Vi opplever nå nærmest en kamp mellom behovet for omsorgspersonale i helse- og
eldreomsorg på den ene siden, og næringslivets behov for vekst og fornyelse iden onshore-perioden som vi nå er på vei
inn i.

Dagens masseuniversitet er altså
«utviklet» for å løse problemet medarbeidsledig ungdom, men denne prosessen lar seg ikke uten videre reverserenår samfunnet ønsker flere ungdommer
i arbeid. Jeg har ikke registrert at noen
av våre politikere har forsøkt å bidra
med en analyse av situasjonen. Vår
utdanningsminister vifter med høyere
stipendandel, ikke med bedre ressurser
til universitetene som utdanningsinstitusjon – kanskje vel vitende om at det er
10-20 ganger så mange studentstemmer
som professorstemmer til høstens valg?
Resultatet av all denne velmente
vilje til universitetsutdanning for alle er
at vi har en svært uensartet masse av
studenter. Massen spenner fra de somheller vil «ligge ved universitetet» enn åkomme ut av senga klokka sju for å gåpå jobb, til de som hungrer etterkunnskap og visdom, og hver dag glederseg til å tilegne seg dypere innsikt inaturens mysterier eller menneskets
irrganger. Samtidig forsikrer vi hverandre om at studiekvaliteten ikke reduseres, og prøver å late som om kvali-teten på de utdannete er like god som
før. Men den kan ikke bli det! Se bare på
strykprosenten i matematikk. Men vi
kan vel redusere pensum? Vi kan
sikkert endre noe, men samfunnet vil
neppe godta at bruer faller sammen
fordi ingeniøren ikke kunne sin fasthetslære skikkelig? Ei heller ønsker vi leger
som har valgt bort lever, nyre og galleblære i sitt studium?
For meg er det bare en mulig konklusjon: Hvis vi fortsatt skal ha masseuniversiteter, må vi utvikle todeltestudieløp: ett for massene, og ett for desom har satt seg høye mål, har evner tilå nå dem, og vil jobbe energisk for sin
kunnskap, sine ferdigheter og sin
erkjennelse. Det kan konstrueres fleremodeller for todelte løp. En mulighet er
en opptaksprøve for å få adgang til det
mest krevende studieløpet, som kan
ende med master- eller doktorgrad.
Noen vil kalle det et eliteuniversitet – og
det er kanskje ikke så dumt?

12debatt

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001

KRILL og krøll om ingeniører og geologer
Forslaget om å
opprette et nytt
geologisk institutt
ved NTNU har liten
støtte i fagmiljøet,
ifølge Terje Malvik.

Professor Allan Krill har i to innlegg i Universitetsavisa, og
gjennom innlegg på internett,
presentert forslag til omorganisering av geofagene ved NTNU.
Han hevder at fagfeltet geologi er
feilplassert i vår organisasjonsstruktur. Krill beskriver samtidig interne forhold ved Institutt
for geologi og bergteknikk. Jeg
vil la de interne forhold ligge dadisse neppe har offentlig interesse. Jeg vil imidlertid understreke at Krill står alene om
langt de fleste av de synspunkterom geologiens plassering og rolle ved NTNU som han i lengre
tid har hevdet. Det er jeg ikke
alene om å mene, og dette innlegget er utformet i samarbeid
med mine kolleger i instituttets
ledergruppe, Einar Broch (ingeniørgeologi), Sverre Ola Johnsen(petroleumsgeologi) og Tore
Prestvik (generell geologi). Det
er videre et faktum at de fleste
av Krills kolleger ved instituttet
føler seg provosert over hansuttalelser vedrørende interne
forhold.

I det etterfølgende vil jeg som
instituttleder kommentere Krills
forslag om å fragmentere Institutt for geologi og bergteknikk
ved å danne et eget geologisk
institutt ved NTNU.
I Norge finner vi rene geologiske institutt ved universitetene i Oslo, Bergen og i Tromsø.
Går vi noen år tilbake, hadde viogså et eget Geologisk institutt
ved NTH. I 1989 ble dette slått
sammen med Institutt for gruvedrift og Oppredningslaboratoriet til dagens Institutt for geologi og bergteknikk. Å splitte opp
dette instituttet for å etablere etinstitutt ved NTNU, som er likt
de geologiske instituttene ved deøvrige universitetene her i landet, kan ut fra en ressursfordelingstanke på nasjonal basis ikkevære riktig. Det er derfor helt isamsvar med nasjonale målsettinger om å fordele fagområdene
mellom universitetene, når vi
har bestrebet oss på å gi den geofaglige utdanningen ved NTNU
en teknologisk og tverrfaglig profil, som klart skiller seg ut fra
profilen ved de andre universitetene. Jeg vil redegjøre litt forden strategien vi har valgt og
hvilke tilbakemeldinger vi harfått fra industri og forskningsråd.
Ved Institutt for geologi og
bergteknikk (IGB) utdannes
kandidater til å skape verdier av
geologiske ressurser, enten i form
av mineralforedling (faste mine-raler, olje/gass), utnyttelse av
bergrunnen til bygningstekniske formål, eller gjennom en relevant miljøprofilert utdannelse
bidra til bærekraftig forvaltning
av våre geologiske ressurser. Verdikjeden olje/gass videreføres i
Institutt for petroleumsteknologi, og til sammen gir de to instituttene et geofaglig fakultet med
en robust og bestandig tverrfaglighet. Fakultet så vel som de to
instituttene har en egen identitet som er av stor betydning forstudenter, ansatte og bransjene
som det utdannes til. Vi har høstet stor anerkjennelse fra industri og næringsliv for profilen avvåre kandidater som er spesielt
etterspurt nettopp på grunn av
sin geobaserte teknologiutdannelse.
Etter en instituttsammenslåingsprosess er forholdet
mellom ingeniører og geologer
gjennom positive og fruktbare
interne prosesser utviklet til å
bli meget godt. Vi utfyller hverandre på en utmerket måte.
Dessverre er forholdet mellom
én geolog og ingeniørene fremdeles dårlig, men det er ikke fordi faget geologi er feilplassert.
En ad hoc internasjonal evalueringskomité av geofagene i
Norge nedsatt av NFR konkluderte i 1998 blant annet for IGB:
«with their joint expertise, thedepartment is in an excellent
position to develop a highly
visible research and technology

development programme, directed to the basic understanding
and the long term use of earth
resources in the widest sense.» Et
interessant tallmateriale fra
denne evalueringen viste forøvrig at vi ved IGB utdannet likemange geo-kandidater som UiOog UiB til sammen.
Konklusjonene i den internasjonale evalueringen ble fulgt
opp i en oppfølgende nasjonalarbeidsgruppe som fikk i oppgave å formulere en plan for norsk
geofaglig forskning og utviklingi U&H-sektoren. I en ressursfordeling mellom universitetene
ble det slått fast at FoU på mineralråstoffer (geologi, utvinning,produksjon, foredling) legges til
IGB i Trondheim. Vi fikk nok engang anerkjennelse av vår tverrfaglige struktur, og det Nasjonale fagplanutvalget foreslo høsten
1999 at et strategisk universitetsprogram i mineralråstoffer/mineralproduksjon burde bli
lagt til instituttet. I samsvar med
vår nedfelte strategi om tverrfaglighet utarbeidet vi en søknad til NFR. Søknaden ble innvilget og instituttet har fåttbevilget 11,8 Mkr fra NFR til etStrategisk Universitetsprogram(SUP) i industrimineraler. Programmet har en varighet på fem
år med oppstart i løpet av 2001
og representerer et unikt tverrfaglig samarbeid fra basal geologi, via foredling og prosessmineralogi til materialteknologi.

IGB tilbyr nå også cand.scient.-utdanning i geologi. Profilen for denne er bevisst valgt slik
at den ikke er en parallell til geologiutdanningen ved de andre
universitetene. Tvert i mot representerer den et alternativ med
basis i vår grunnleggende tverrfaglige profil, hvilket var ethovedargument og en forutsetning for å etablere et cand.scient.-tilbud. Dette er et tilbud så
vel til egne realfagstudenter, som
til geofag-studenter fra de andre
universitetene, som ønsker å ta
hovedfag ved NTNU.
Jeg mener bestemt at Institutt for geologi og bergteknikk
har lykkes i sin strategi. Vi haroppnådd så vel internasjonalsom nasjonal anerkjennelse forden etablerte tverrfagligheten
mellom basale geofag og deanvendte teknologifagene. Dette er etter min oppfatning helt isamsvar med hovedintensjonene for Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, og det
har gitt vårt institutt en klar profil som skiller oss fra geo-instituttene ved de andre universitetene i Norge. Samtidig har denne strategien sikret at IGB haren tydelig og berettiget plass som
geo-institusjon i det norske universitetslandskapet.
Terje Malvik,
Instituttleder, Geologi og
bergteknikk

Om Platons filosofi og ex.phil.-miljøet ved NTNU
Hvis ikke ex.phil.miljøet vil samarbeide med andre delerav universitet, bør
faget bli frivillig forrealister og siv.ing.studenter, mener
Geir Moe.

I Universitetsavisa nr.6 er det etinnlegg av Førsteamanuensis O.
Gundersen ved ex.phil.-sentret
med undertittelen ’Hva kan Platons filosofi lære oss i dag?’ Etter
at ex.phil. ble obligatorisk for alleved NTNU, så er jo Ex.phil.-sentret med ca. ti vitenskapelige stillinger blitt et viktig innslag i vårtuniversitetsmiljø, og det er jopositivt at folk derfra forsøker åbibringe også oss ansatte ved
NTNU litt «dannelse».

Platons idealstat. Innlegget gir et forsvar for at Platonønsket å fjerne dikterkunsten
fra sin idealstat. Det hevdes atbegrunnelsen var at ved oppdragelsen av de unge ville diktningen stå i veien for ’logisk
argumentasjon og kritisk drøfting’. Innlegget hevder videre at
Platon representerer en overgang fra et mytisk til et vitenskapelig basert verdensbilde.
Gundersens innlegg går ikke
inn nærmere inn på opplegget
for Platons idealstat. Denne var
totalitær, og borgerne skulle kontrolleres fra før unnfangelsen og
til graven. Befolkningspolitikken

var modellert etter husdyravlen.
Uønskede barn skulle avlives
umiddelbart etter fødselen. (Dette gjaldt f.eks. barn av fedre
under 25 eller over 45 år, av
mødre under 20, samt naturligvis barn av ’mindreverdige foreldre’.) De som fikk leve, skulletas fra moren umiddelbart etter
fødselen, og hverken foreldreeller barn skulle vite av hverandre. Staten skulle aktivt arbeide
for at de beste foreldrene paretseg ved å arrangere spesielle
fruktbarhetsfester hvor man lot
som om parinndelingen var et
resultat av loddtrekning. I motsetning til alle andre hadde nemlig ’Staten’ rett til å lyve og
bedra. Varige mann/kvinne- forbindelser skulle det ikke være.
Etter å ha skaffet seg det beste
arvemessige utgangspunktet,
kom så oppdragelsen hvor dikterkunsten altså skulle totalforbys. For dette gjaldt ikke bareHomer. Hvis en stor dikter kom
til denne idealstaten, så skulle
man hylle ham som en herlig,
hellig og underfull mann. Men
når man hadde salvet ham med
myrra og kranset ham med girlander, så skulle han sendes

Side 12 — Svart Cyan Magenta Gulvidere til en annen byidet man fortalte ham
at loven ikke tillot hamå komme inn i Platonsstat. Det skulle for øvrig
også være sensur påmusikken. Den lydiske
musikken var for sørgelig og den joniske forslapp, og begge skulle
derfor forbys. Borgerne
var delt i tre klasser:
menigmann, soldater og’voktere’. De siste
betegnes som ’filosofer’,men er langt fra det vi i dag kaller filosofer: Utdannelsen mellom
20 og 30-års alderen besto nesten
utelukkende av matematikk, så
kom der fem år til som vel kunne karakteriseres som ’Metafysikk’.
Platons stat har visstnok
tjent som inspirasjon for fascismen, nazismen og kommunismens totalitære stater, og kan
nok fungere i praksis. (Dessverre.) Bortsett fra dette med filosofene, så var for øvrig mye i opplegget hans likt med systemet iantikkens Sparta. Et annet
spørsmål som går direkte på
Gundersens utgangspunkt, nemlig ’hva kan vi lære av Platon’, erom vi liker en slik stat eller ikke.
Det gjør ikke jeg, i hvert fall.

Filosofkastens troslære.
Representerer så dette en overgang fra et mytisk til et rasjonelt verdensbilde? For meg ser
det ut som om Platon meget
bevisst gikk inn for et manipulativt, totalitært meningsdiktatur, og det er vel ikke det
samme som rasjonell, kritisk
tenkning. Filosofen Bertram

Russel hevder på et mer generelt grunnlag at Platon representerer et tilbakeskritt i gresk
filosofi når det gjelder kritisk
tenkning. Han sier at mange av
de før-platonske greske filosofene var intellektuelt hederlige,
dvs. de søkte å finne svar på tilværelsens gåter ved rasjonell
tenkning. Men fra Platon av
arbeidet filosofene ut fra enønsket fasit, sier han, og så bygget de bare opp argumentasjonen slik at den passet med
dette. I den greske verdenskjedde det heller ikke noe slikt
omslag som Gundersen synes å
forutsette, på den tiden. Tvert i
mot ble orientalske mysteriereligioner, fulgt av mange slags
overtro gradvis sterkere, så utviklingen gikk vel egentlig imotsatt retning, også der.
Det er ikke vanskelig å forstå
at aristokraten Platon som bl.a.
hadde fått sin forgudede lærer
Sokrates henrettet innen rammen av et Athens demokrati, og
som hadde sett Sparta vinne og
Athen tape i krig, kunne gå inn
for en slik stat som han gjorde.
Men det er vanskelig å forstå at
en i århundrer etter århundrer
etter dette har hatt en filosofkaste som har satt til side ’logisk
argumentasjon og kritisk drøfting’, når det gjaldt Platon og
Aristoteles. Disse to er som helgener å regne innenfor et ganske spesielt slags trossamfunn,og dette samfunnet leverer et’livssynsfag’ som de har langerfaring i å tilpasse til det toneangivende strømninger i en hver
samtid. Dette begynte før nyplatonistene og kirkefader Augustin, og er jo naturlig nok blitt mer

og mer omfangsrikt, men kanskje også noe mer anemisk, medårene. En ting som kan forekomme noe underlig er at en kanvære så begeistret for Platonstanker uten å beskjeftige seg
seriøst med matematikk og
naturvitenskap, siden Platon altså mente at hvert fall det førstnevnte var det aller viktigste foren filosof.

Behov

for

samarbeid.

NTNUs ex.phil.-miljø bør ettermin mening snarest inngå i et
intimt samarbeid med folk fra
matematikk, naturvitenskap og
teknologi, slik at de sammen
med dem kan fylle en rolle som
komplement mellom det vi kan
erkjenne(naturvitenskap,m.m.) og det vi tror på (religion,m.m). Det vil sikkert også værenyttig med et samarbeid med
historikere av forskjellige
avskygninger.
Hittilhar
ex.phil.-sentret gjort alt dekunne for å oppnå det motsatte:
Ved hjelp av filibuster og appeller til ex.phil.-miljøer ved andre
norske universitet har de lykkes i å monopolisere halvparten
av NTNUs felles innføringsemne for seg selv.
Hvis det ikke omgående skjer
en radikal omlegging, så bør
etter min mening ex.phil. gjøres
frivillig, i hvert fall for sivilingeniører og realfagskandidater.
Geir Moe,
Professor i marin teknologi

UNIVERSITETSAVISA NR. 6 – 5. APRIL 200113

debattFagutviklingsprosessen i Modul 2
Nora Levold svarerpå kritikken om
Dragvolldominans idet felles innføringsemnet for nye
studenter.

Gunnar Fermann og Thorbjørn
Knutsen er bekymret for det demener er en negativ utvikling iEx.phil Modul 2 i forhold til Gløshaugenmiljøet (kronikk i UA
nr.6/2001). Som faglig koordinator for dagens faglærerstab i
Modul 2, og som faglærer helt
siden oppstarten (01.01.98), vil
jeg gjerne få gjøre oppmerksompå forutsetningene bak de forandringer som nå gjøres i Modul 2.

Kompromisser og tidspress. Modul 2 kom i standetter en rekke kompromisser og
under sterkt tidspress (og etmeget høyt konfliktnivå) i løpet
av 1997. Det såkalte «Fellesemnet» (senere Ex.phil Modul 1og 2) var et resultat av Underdalsutvalgets innstilling og etableringen av NTNU som en
syntese av gamle AVH og NTH.
Modul 2s entreprenør i denne
første oppbyggings- og iverksettingsfasen var Gunnar Fermann, som forøvrig gjorde en
formidabel innsats for å få
Modul 2 på beina på rekordtid.
Fra 01.01.1999 forlot imidlertid
Fermann skuta, – nye faglærere ble tilsatt og den eneste fra
den første faglærerstaben som
fremdeles jobber med Modul 2,
er undertegnede.
Som Fermann & Knutsen
riktig påpeker, pågår det nå en
fagutviklingsprosess innenfor
Modul 2. Denne prossen har sin
forutsetning i en evaluering Kollegiet vedtok skulle gjennomføres av både Modul 1 og 2 våren
2000. Det var studentrepresentanten fra Gløshaugenmiljøet i
Kollegiet som tok initiativet til
denne evalueringen. Hans
begrunnelse var en mistanke om
at såvel Modul 1 som Modul 2ikke ble opplevd som særlig relevant for sivilingeniørutdanningen/sivilingeniørstudentene. Da
evalueringen forelå, bekreftet
den slik sett i høy grad forslagsstillerens mistanke! Med dettesom utgangspunkt er vi nå igang med å forsøke å forbedre
Modul 2s relevans i forhold til
sivilingeniørstudiet. Jeg er derforsvært overrasket over at Fermann og Knusens tror at det nettopp er Gløshaugenstudentene
som vil komme til å tape på denpågående fagutviklingen i Modul2, en prosess hvis viktigste mål
nettopp er å bedre Modul 2 somfagtilbud til sivilingeniørstudentene.

Har støtte på Gløshaugen. I forbindelse medarbeidet med å forbedre Modul
2 som tilbud til Gløshaugenstudentene har jeg som faglig
koordinator vært på flere klasserådsmøter på Gløshaugen,hvor jeg har diskutert Modulen
med både andre faglærere og
studenter. Jeg har også vært i
dialog med leder for Gradsutvalget for sivilingenørstudentene (GUS) og på NTNUs
dekanmøte og diskutert den
fremtidige utviklingen av
Modul 2. Vårt arbeid med
tilpasninger og forbedringer for

Gløshaugenstudentene
kanderfor sies å ha støtte i de formelle organer på Gløshaugen, –noe som selvfølgelig ikke automatisk gjør det til et godt tilbud
for studentene.
I utgangspunktet (1997/98)
ble Modul 2 laget over et konsept som også dagens faglærere
støtter, men som i praksis harvist seg vanskelig å realisere slik
det var ment. Modulen skullebestå av små «smakebiter» (entil tre forelesninger) fra åtte ulike samfunnsvitenskaplige (herinkludert industriell økologi) og
humanistiske fagmiljøer hvor det
enkelte fagmiljøets tematikk og
perspektiver skulle presenteres.
Alle forelesningene (20 til sammen) skulle gjøres unna påsemesterets sju første uker, noe
som tilsa en intensitet på tre dobbeltforelesninger pr. uke. Deretter skulle studentene velge enprosjektoppgave tilhørende et av
fagmiljøene. Å skrive denne oppgaven skulle deretter gjøres med
faglig støtte gjennom deltakelsei en prosjektkollokviegruppe
skulle utgjøre andre halvdel av
semesteret. Dette har vist seg åvære et krevende konsept, og vi
har heller ikke fått det til å fungere slik det var tiltenkt, spesielt ikke på Gløshaugen. Studentene har i liten grad fulgt forelesningene, deltakelsen i prosjektkollokviene har også værtaltfor lav. For svært mange
Gløshaugenstudenter har Modul
2 bare innebåret å skrive en prosjektoppgave den siste uka før
innleveringsfristen.

Rød tråd. Hva skal vi så gjøre
med dette? Fortsette som før og
si at studentene ikke skjønner
sitt eget beste, siden de ikke følger opp Modul 2-konseptets
gode intensjoner? Forsøke å
gjøre noe med konseptet som
lokker studentene til forelesningssalene og prosjektkollokviene? Vi har valgt å prøve det
siste.
Først og fremst har vi forsøktå utvikle et tematisk fokus som
skal løpe gjennom hele Modulen,slik at studentene opplever enform for kontinuitet i forelesningsrekka. Det fantes tidligere
ingen rød tråd eller sammenheng
mellom de ulike bolkene Modulen besto av. Nå har vi derimot
samlet det tematiske fokuset ialle bolkene, – slik at teknologi og
teknologirelaterte problemstillinger skal være et gjennomgående tema i hele Modul 2. Videre

har vi redusert forelesningsbelastningen fra tre til to dobbelttimer pr. uke over noen flere
uker. Vi har (etter oppfordring
fra Gløshaugenstudentene) innført øvinger i faget, og vi har nedlagt et stort arbeid med å få til
tverrtematiske prosjektoppgaver. Disse forandringene glederikke alle miljøene på Dragvoll
like mye. Men i forhold til den
viktigste målsetningen for «det
Nye Ex.phil»; nemlig å markere
NTNUs profil og å styrke studentenes felles identitet, forsøker vi nå å formidle mellom «deto kulturer» ved å kombinere
perspektiver fra den ene kulturen med den andre kulturens
tematikk. Hvor vellykket detteblir på sikt, gjenstår det fremdeles å se. Vi har imidlertid funnet det verdt å prøve. Så langt
kan vi oppsummere at vi hadde
flere studenter på forelesningeri vår enn vi hadde i fjor, og vi har
hatt stor suksess med våre tverrtematiske prosjektoppgaver. Men
fremdeles er det altfor få som følger forelesningene og som nyttiggjør seg tilbudet om deltakelsei prosjektkollokvier. Forøvrig ertilbakemeldingene fra klasserådene på Gløshaugen til nå heller
ikke bare positive!

Nytt læremateriell. På siktønsker vi å utvikle et nytt læremateriell basert på de erfaringer vi gjør i den pågående fagutviklingsprosessen. At Gløshaugenmiljøet skal trekkes tettinn i dette arbeidet, er en selvfølge. Situasjonen er nemlig
slik at hvis Ex.phil Modul 2skal være et obligatorisk fag foralle NTNUs studenter, er vi på
sikt nødt til å finne frem til enform på Modul 2 som fungerer
for studentene både på Gløshaugen og på Dragvoll. Vi kan
ikke i lengden «tvinge» Gløshaugen til å ha et fagtilbud til
sine studenter hvis disse overhodet ikke finner det relevant.
Jeg håper derfor at det gode
samarbeidet vi har etablert
med Gløshaugenmiljøet, vilfortsette, og jeg ønsker alle godeideer til forbedringer av Modul
2 velkommen.

Nora Levold, faglærer og faglig koordinator for Modul 2.

Ny og gammelmålsetting for faget
Ny:
Modul 2 utgjør med sine 2,5vekttall halvparten av Examen
Philosophicum ved NTNU.
Menneskers interaksjon med
samfunn og teknologi står spesielt sentralt i emnet. Målet med
kurset er å lære studentene å
analysere berøringspunkter
mellom individ, samfunn og
teknologi med utgangspunkt ihuman- og samfunnsvitenskapelige perspektiver.

Gammel:Modul 2 utgjør med sine 2,5vekttall halvparten av Examen
philosophicum ved NTNU. I
forelesninger og eksamensoppgaver tilstrebes en aktuell tilnærming til stoffet der drøfting
av konkrete problemstillinger
og bruk av relevante eksemplerstår sentralt. Det vil også legges
vekt på at stoffet behandles
innenfor rammen av mer overordnede perspektiver og grunnleggende tilnærmingsmåter.

Nye og gamle emnebetegnelser
Teknologi og vitenskap
Demokrati, dialog
og ledelse
Menneske og individ
Etikk og politisk filosofi
Kultur og mangfold
Vår verden i utvikling +Miljø I
Miljø II
Vitenskapelig
argumentasjon

Teknologi og vitenskap i bruk
Organisasjon, medvirkning og
teknologi
Menneskesyn, IKT og individ
Etikk, politikk og teknologi
Kultur og mangfold
Globalisering, utvikling og
miljøendring
Industriell økologi
Vitenskapelig dialog ogargumentasjon

Tapir mattar opp hansken
Tapir mat på Dragvoll og Gløshaugen vil innføre et ukentlig
frukttilbud som svar på kritikken fra Erik Lerdahl i Universitetsavisa. Tilbudet innføres
som en prøveordning, men dersom det slår an, så blir det gjort
permanent.
Vi har forsøkt å gi tilbud på
frukt også tidligere. Slike tilbud forutsetter at vi kjøper store kvanta fra leverandørene,men vi har ikke klart å få stort
nok salg av tilbudsfrukten til
at vi har kunnet videreføre slike store innkjøp. Men når vi nå
er blitt utfordret i denne saken,
så forsøker vi altså igjen.
Lerdahl hevdet i sitt innlegg at prisen på frukt hos
Tapir mat generelt er høy

sammenlignet med vanlige
dagligvareforretninger. Tapir
mat er storkiosker, og prisene
hos oss må sammenlignes med
prisene i andre kiosker, ikke
med prisene hos de store lavpriskjedene som kan kjøpe store kvanta fra leverandørene.
Jeg kan forsikre om at vi leggerpå en beskjeden avanse på
frukten og at vi ikke har noen
interesse av å holde spesielt
høye priser på frukt.
Når det gjelder tilbud på
sjokolade og andre søtsaker, så
er disse svært populære, og vi
kommer til å fortsette med slike tilbud.
Gunnar A Hoel,
Storkiosksjef i Tapir AS

Mer penger i kassen for IT-fagene?
Universitetene og
Forskningsrådet haren stor omfordelingforan seg, skriver
Reidar Conradi.

Jeg henviser til en artikkel i Universitetsavisa 8.3.2001 med tittelen «Mer penger i kassen for
IT-instituttene?». Her står eninteressant tabell over antall
studenter og antall ansatte ved
NTNUs elleve fakulteter. Imidlertid stusser jeg litt, da studenttabellen summerer til totalt

Side 13 — Svart Cyan Magenta Gul

antall studenter ved NTNU, dvs.
18 668. Men NTNU og andre universiteter skal i fremtiden gis
undervisningsbudsjetter etter
antall antall heltidsstudenter,målt i enheter av 20 årlige vekttall med bestått eksamen — dvs.
undervisningsproduksjon. Da
synker summen for NTNU til
11 232 (?) heltidsstudenter.
Det hadde også vært interessant om Universitetsavisa
kunne oppgitt antall heltidsstudenter som i tabell og antall fulltids faglærere (der II’ere teller
20 prosent) ved de ulike institutter og fakulteter ved NTNU.
Jeg kan bidra med følgende tall
fra NTNU og UiO for år 2000:

Antallheltidsstud.
IDI, NTNU
1125
Bygg/miljø-fak., NTNU
400
Informatikk, UiO
620
Fysikk, UiO
140

Antallfulltidslærere
33
56
43
60

Student:lærer-forhold
34:1 !!
7:1
14:1
2,3:1

Vi kan legge til at IDIs studentmasse vil øke til 1 800 heltidsstudenter per år i 2004 pga.
økt studentopptak siden 1997.
Videre mottar Fysikk-instituttet
i Oslo 25 mill. kr per år i FoUstøtte fra Forskningsrådet, mens
Informatikk-instituttet der får
det halve.

Disse forhold går igjen overhele landet: Data- og IT-fagene er
sterkt underfinansiert i forhold
de andre real- og teknologifagene. Så universitetene og Forskningsrådet i Norge har en stor
omfordeling foran seg.
Reidar Conradi(Reidar.Conradi@idi.ntnu.no)14

UNIVERSITETSAVISA NR. 7 – 26. APRIL 2001

nettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig via
NTNUs hjemmeside (www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Disputaser
Dr.scient.
Odrun Arna Gederaas
har til forsvar for graden doctor
philosophiae fått antatt avhandlingen: «Biological mechanisms involved in 5 aminolvulinic acid based photodynamic therapy.» Prøveforelesningene finnersted torsdag 3. mai kl. 15.15 og
kl. 16.15 i auditoriet i Medisinsk
teknisk forskningssenter. 1. prøveforelesning (selvvalgt emne):«Properties of porphyrin molecules and disorders of porphyrin
metabolism».2.prøveforelesning(oppgitt emne): «Exogenous andendogenous formation of reactive oxygen species (ROS),and theireffects in mammalian cells».
Disputasen finner sted fredag 4.
mai kl. 10.15 i auditoriet iMedisinsk teknisk forskningssenter.
Sivilingeniør
Snorre Farner
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Remelting of Aluminium by Continuous Submersion of Rolled Scrap» Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet, Gløshaugen, mandag
7.mai kl.10.15 over emnet:«Electromagnetic pumping and stirring of molten metals» Disputasen
finner sted i Totalrommet, Gløshaugen, mandag 7. mai 2001 kl.
13.15.
Sivilingeniør
Trond Asbjørn K.Watne
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel:«Geological Variationsin Marble Deposits -Implications
for the Mining of Raw Material
for Ground Calcium Carbonate
Slurry Products». Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet,
Hovedbygning,Gløshaugen,onsdag 2.mai kl.10.15 over emnet«Main Issues in Planning theDevelopment of a Norwegian
Mineral Deposit». Disputasen
finner sted i Totalrommet,Hovedbygning, Gløshaugen, onsdag
2.mai kl. 13.15.
Cand.med.
Marcus Schmitt-Egenolf
har til forsvar for graden doctor
medicinae fått antatt avhandlingen: «The relevance of the major histocompatibility complex forthe genetics of psoriasis.» Prøveforelesningene finner sted torsdag 26. april i auditoriet i Medisinsk teknisk forskningssenter:
1. prøveforelesning kl. 15.15.
Oppgitt emne: «Psoriasis, predisposing factors and therapeutic implications». 2. prøveforelesning kl. 16.15 Selvvalgt emne:«ROSACEA» Disputasen finnersted fredag 27. april kl. 11.00(merk tiden) i auditoriet i Medisinsk teknisk forskningssenter.
Sivilingeniør
Inge Morten Skaar
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandlingen
med tittelen: «Monitoring theLining of a Melting Furnace»
Prøveforelesningen vil bli holdti Rådssalen, Hovedbygget, Gløshaugen, mandag 7. mai kl 10.15,
over oppgitt emne:«Numerisk simulering av elektromagnetiske
felter.» Doktordisputasen finnersted i Rådssalen, Hovedbygget,
Gløshaugen, mandag 7. mai kl.
13.15.

Cand.scient.
Olga Hilmo
har til forsvar for graden doctor
scientiarum fått antatt avhandlingen: «Lichen response to environmental changes in managed boreal forest systems».
Prøveforelesningen vil bli holdt
over oppgitt emne med tittel:«Functional groups of higher
plants and lichens with respect
to growth- and life-strategies.»
Prøvelesningen finner sted 4.maikl. 10.15 i Aud. R10, Blokk D, 5.
etg.,Realfagbygget,Gløshaugen.
Doktordisputasen finner sted 4.
mai kl. 12.15 i Aud. R10, Blokk
D, 5 etg., Realfagbygget, Gløshaugen.
Sivilingeniør
Paul Arentzen
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel: «Variation in Aircraft
Engine Exhaust Emissions in
Relation to Flight Altitude andDegraded Engine Performance».
Prøveforelesningen vil bli holdt
i Johan Richters Auditorium,
Papirindustriens forskningsinstitutt, Høgskoleringen 6b, Gløshaugen, torsdag 3. mai kl. 10.15
over emnet «Roterende stall i radialkompressorer – teori og erfaringer.» Disputasen avholdes
samme sted, torsdag 3. mai kl.
13.15. Prøveforelesninger torsdag 26. april og disputas fredag
27. april.
Magister artium
Per Mæleng
forsvarer offentlig for graden doctor philos. avhandlingen med tittelen: «Marginalia. Feminiteten
som undertekst. En litteraturvitenskapelig avhandling om Jonas
Lies roman Familien paa Gilje.
Et Interiør fra Firtiaarene (1883)».
Prøveforelesningene finner sted
i Auditorium III, Bygg 2, Nivå 3,
Universitetssenteret på Dragvoll,
torsdag 26. april kl. 16.15, over
oppgitt emne: En vurdering av
Roman Jakobsons «On the Verbal
Art of William Blake and Other
Poet-Painters» med vekt på forholdet mellom poesi og bildekunst
som interrelaterte semiotiske systemer. Prøveforelesning torsdag
26. april kl 17.15 over selvvalgt
emne: «Mannen fra mengden»
hos Edgar A. Poe og Charles
Baudelaire. Doktordisputasen
finner sted i Auditorium I, Bygg
2, Nivå 3, Universitetssenteretpå Dragvoll, fredag 27. april kl.
12.15.
Diplomingeniør
Oliver Krimmel
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel:«Efficient and Reliable
Machining in Large Series Production». Prøveforelesningen vil
bli holdt i Totalrommet, Hovedbygningen, Gløshaugen, fredag
27.april kl. 10.15, over emnet«Intern »E-business» som potensial for rasjonalisering i verkstedindustrien.« Disputasen avholdes samme sted fredag 27.
april kl. 12.15.
Cand.agric.
Per Gunnar Røe
forsvarer fredag 27. april avhandlingen «Storbymenneskets
hverdagsreiser. Sammenhenger
mellom bosted, livsstil og hverdagsreisepraksis i et senmoderne perspektiv» offentlig for dr.polit.-graden i faget geografi.Prøveforelesningen holdes torsdag 26.

Side 14 — Svart Cyan Magenta Gul

april kl. 16.15 i auditorium IV,
på Dragvoll, over oppgitt emne:«Livsstilsbegrepet og dets anvendelse innenfor geografien.»
Disputasen finner sted: Fredag
27. april kl. 13.15 i auditorium
III, på Dragvoll.
Cand.scient.
Jan Ove Evjemo
har til forsvar for graden doctor
scientiarum fått antatt avhandlingen: «Production and Nutritional Adaptation of the Brine
Shrimp Arepmia sp. as Live Food
Organism for Larvae of Marine
Cold Water Fish Species». Prøveforelesningen vil bli holdt over
oppgitt emne med tittel: «The
Digestive Competence of Marine
Fish Larvae - Implications forthe Development of Feeding
Regimes» Prøveforelesning 27.
april kl.10.15 i R5,Realfagbygget,
Gløshaugen,NTNU.Doktordisputasen finner sted 27. april kl.
12.15 i R5, Realfagbygget, Gløshaugen, NTNU.
Sivilingeniør
Erik Enebakk
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Ceramic cell-construction materials for the electrolysis of rare earth chlorides.»Prøveforelesningen vil bli holdt
i Totalrommet, Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 4. mai kl.
10.15 over emnet «Solargrade
Silicon; From Metallurgy to
Photovoltanic Cells.» Disputasen
finner sted i Totalrommet,Hovedbygget,Gløshaugen,fredag 4.maikl. 13.15.

Ledige stillinger
Førsteamanuensis
Stilling som førsteamanuensis iinvestering, finans og økonomistyring er ledig ved Institutt forindustriell økonomi og teknologiledelse.
Professorat
Professorat i sosialantropologi Johan B. Holte-professoratet, er
ledig ved Sosialantropologisk institutt.
Professor II
Professor II i fotobasert kunst søkes ved Kunstakademiet.
Professor II
Professor II i billedkunst søkes
ved Kunstakademiet.
Stipendiat.
Ved Institutt for matematiske fag
er det ledig en stilling som stipendiat.
Førsteamanuensis, vikariat
Ved Program for lærerutdanninger det ledig et vikariat som førsteamanuensis i praktisk pedagogikk i tidsrommet 01.08.2001-31.07.2002.
Sekretær. vikariat
Ved Institutt for datateknikk og
informasjonsvitenskap er det ledig et vikariat for sekretær.
Vikariatet er ledig tom 31.07.02.
Stipendiatstillinger
Inntil 10 stipendiatstillinger er
ledige ved Institutt for datateknikk oginformasjonsvitenskap(IDI) er det fra 1. juli.
Stipendiat og post doc
En dr.stipendiatstilling og en post

NTNU-kalenderen
Fredag27
april

Mandag30
april

Torsag3
maiFredagskollokviene: Bruk av nyvinninger i fysikk fornøyaktige målinger
Institutt for fysikk, i Aud. R3 i Realfagbygget, kl.
14.15: Avdelingsdirektør Hans Arne Frøystein,
Laboratoriet for nasjonale normaler (LNN). Det bliranledning til å møte foredragsholder over en kopp
kaffe e.l. i D3-114 før foredraget (fra ca kl. 13.45).
Møte i Botanisk forening
Møte i Botanisk forening mandag 30. april (NB nydato) Tema er Lokalfloraprosjekt i Trøndelag, hvordan kan det gjennomføres? Diskusjonsmøte ledet av
Kristian Hassel og Marthe Gjestland. Sted: Suhmhuset kl 19.00
Café Nordsør: Bistand eller business
Café Nordsør inviterer til valgkampmøte om norsk
bistandspolitikk. Innledere er Anne Kristin Sydnes,
bistands- og utviklingsminister Hilde FrafjordJohnson, stortingsrepresentant for Krf og tidligere
utviklingsminister Bjørn Amland, bistandsforsker og
redaktør av bistandstidsskriftet Development Today.
Tema: Bistand eller business: ja takk, begge deler?
Hvilke aktører legger premissene for norsk bistand?
Møtet holdes i Storsalen på Studentersamfundet i
Trondhjem, kl.19-21 Gratis inngang.
Millennium symposium & lecture
ved Det medisinske fakultet har siden 1997 arrangert Millennium sypmosium & lecture. Årets temaer «The ethical value of the foetus in the light of modern diagnostics» og finner sted torsdag 3. og fredag
4. mai.

Mandag14
mai

Tirsdag15
mai

Onsdag16
mai

Gjesteforelesning: Quantum indistinguishability
Sir Michael Berry, årets Onsager-foreleser, holder
forelesning mandag 14. mai kl 13:15-14 i R8,
Realfagsbygget
Onsagerforelesning: Geometry of phase andpolarization singularitiesÅrets Onsagerforeleser er Sir Michael Berry, FRS,
fra University of Bristol, tirsdag 15. mai kl. 10:15-11
i R8, Realfagbygget. Alle er velkomne.
Gjesteforelesning:Architecture of diffraction catastrophes
Sir Michael Berry, årets Onsager-foreleser, holder
forelesning onsdag 16. mai kl 13:15-14 i R8,
Realfagbygget.

doc. stilling er ledig ved Institutt
for datateknikk og informasjonsvitenskap, innen arbeidsområdet mobil arbeidsstøtte på
ulike dataplattformer (MOWAHS)
Dr.stipendiat
Dr.stipendiatstilling er ledig ved
Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap (IDI), tilknyttet prosjektet «Den globale
kunnskapsbedriften»
Dr.ing.stipend
Et dr.ing. stipend er ledig innen
operasjonsanalyse ved Inst. forindustriell økonomi og teknologiledelse.

Rundskriv og kunngjøringer
Norges Tekniske Høgskoles
Fond deler ut reisestipend til
dr.ing.studenter. Søknadsfrist er
15. mai.
Vitenskapelige reiser
Søknader for vitenskapelige reiser og doktorgradsreiser for 2.
termin 2001 skal være administrasjonen for Fakultet for kjemi
og biologi i hende innen 1. mai.
Søknadene sendes imidlertid først
til instituttene for anbefaling.
Instituttene har eventuelt egenfrist i forhold til fakultetets. Vi
gjør oppmerksom på at det kun
er ansatte ved fakultetet, og personer som fakultetet har arbeidsgiveransvar for, og doktorgradsstudenter opptatt ved vårtfakultet, som kan søke om disse
midlene.
Verneplikt ved NTNU
I forbindelse med et samarbeid
mellom NTNU og Forsvarets
Overkommando er det mulig å
avtjene verneplikten ved Institutt for produksjons- og kvalitetsteknikk, NTNU.

Internasjonale
kunngjøringer
Vinn Interrailbillett for gode
ISFiT-ideer
Stiftelsen ISFiT ønsker innspillpå hvordan ISFiT kan utvikle seg
videre, og inviterer til en åpenidekonkurranse.Skriv et kort dokument om hvordan du ser fordeg ISFiT i 2015.Begrensningene
er at det må være aktiviteter som
favner studenter i Trondheim og
fra resten av verden, og at dokumentet er på maksimalt to sider. For å levere et innspill, gå
inn på:www.isfit.org/2015 og følg
instruksjonene der. Frist er 12.
mai.

UNIVERSITETSAVISA NR. 6 – 5. APRIL 2001

15

nettopp

Advertisements in
EnglishStewart’s corner

Apartment
for rent near campus
We are going on a placement toParis for 6 months from July
2001 til January 2002. Ourapartment will be rented out
furnished. Call me at 73931419
or send an e-mail toingunne@elkraft.ntnu.no.

Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37-ic, -ical

Furnishedapartment for rent
Modern apartment on Møllebakken for rent from ca. 15 June
to 1 January, possibly longer.
Telephone evenings: 73524532,
during the day: 73590843. Email:kenneth.olwig@svt.ntnu.no

Idrett og kultur
Internserie fotball
Bedriftsidrettslaget ved NTNU
innbyr til den tradisjonsrike
internserien i fotball. For å få
med flere lag, blir det i år 7-er
fotball mot tidligere 9-er fotball.
Serien starter mandag 7.mai.
Påmelding sendes til : Håvard
Karoliussen (karolius@chembio.ntnu.no)
Trondheim – Oslo på sykkel
Sykkelgruppene ved NTNU-BIL
og SINTEF-BIL inviterer deg til
å ta imot utfordringen om å sykle Trondheim-Oslo. Påmeldingsfrist 30.april. Informasjonom påmelding mm. finner du på
sykkelgruppas nettside.

Bolig
Fin halvpart til leie på Tyholt
Kontakt:Ingunn.Tlf.73931419.
Bosted søkes
Vi er to rolige ikke-røkende datastudenter som ønsker en plasså bo fra 1. juni, kan godt være ibofellesskap. Stedet må værenært Gløshaugen, og ikke overstige 3000 per pers. Ellen
92420394; ellenroy@stud.ntnu.
no Nina 915 90804; ninaknu@
stud.ntnu.no
Hybel ønskes
Jeg heter Solveig og skal begynne i 4.maskin til høsten. Er
ikkerøyker, rolig og sikker betaler. Max leie 3000 inkl. strøm.
Vil bo sentralt. Helst møblert.
Eget kj.+bad viktig.Send en maileller ring meg på: 99 74 66 96
solveikos@hotmail.com
Leilighet i Thailand
I Phuket, Thailands perle, 300
meter fra stranden. Pris: 2000
NKR per uke, eller 6000 NKR
per mnd. Ledig fra 15. juni2001.
Tlf. 90634191 eller e-post: brattebe@stud.ntnu.no

Valentinlyst.Separat inngang,
felles stue, kjøkken og bad.Telefon og kabel-TV innlagt. Pris kr.
2.500,- pr- mnd + el.strøm. Henvendelse tlf. 73917676.
Leilighet søkes
Vi er fire jenter ønsker en sentrumsnær leilighet fra juni-juli.
Ønskede områder er Øya,Klæbuv.,Midtbyen,Bakklandet/
Singsaker. Kontakt Silje på tlf.:
988 13 240 mail: jolsgard@
stud.ntnu.no
Leilighet søkes
2- eller helst 3-roms leilighet i
Strindheim skolekrets ønskes
leid. Mari A. Øyan, tlf: 48077220
eller e.post: mari.oyan@ adm.
ntnu.noHybel søkes
Rolig, ikke-røkende mannlig
dr.ing. student trenger ny bolig
fra august 2001 (event. juli-september). Helst gangavstand til
NTNU-Gløshaugen. Henvendelserpå
telefon95222139 eller via email petterab@online.no.
Hybelleilighet ønskes
Røkfri student, 22 år,ønsker å leie en hybelleilighet med eget kjøkken og bad, sentralt.
Maks kr. 4000,- pr. måned. Kontakt Lisa på
telefon 416 88 856 eller
e-post lisakolstad@hotmail.com
Leilighet ønskes
Rolig ikke-røkende studentpar på 22 og 23 ønsker møblert leilighet iområdet rundt Gløshaugen fra 1.juni.Mail:mortelok@stud.ntnu.no
Tlf:73954310/90194606

Leilighet ønskes
Vi er fire venninner, 3 studererog 1 i jobb, som ønsker å leie leilighet/bofelleskap/hus fra 1juli
og ut skoleåret. Vi er skiløpere
så vi ønsker å bo i nærheten av
Bymarka, Byåsen. Ta kontakt
med Jorunn Øye, tlf:95825814
jorunnoy@stud.ntnu.no

Leilighet ønskes
Jeg ønsker å leie en leilighet i Tyholt-området
f.o.m. juni. Helst langtidsleie,men kortere tid
er også interessant. Tlf.
73537301.

Ledig leilighet.
Nymoderniseret lejlighed på
Møllebakken til leje fra ca. 15.
juni til 1. januar, evt. længere.
Tlf. om aftenen: 73524532, om
dagen: 73590843. E-mail: kenneth.olwig@svt.ntnu.no

Hus ønskes
Vi er 5 rolige studenter,23-24 år, som ønsker åleie sentralt hus f.o.msommeren 2001. Parkering/garasje er ønskelig. Ta kontakt med:
Frank Aune 90929674
faune@stud.ntnu.no

Hybler ledig
3 av 4 møblerte hybler ledig fra
01.06.01 for rolige ikkerøykende
jenter i bofellesskap på Brøset/Leilighet ønskes
Vi er tre studenter (gutter) som snarest treng-Side 15 — Svart Cyan Magenta Gul

er et sted å bo. Er på utkikk etter leilighet med tre soverom.Ring Terje på telefon
97164141
Leilighet ønskes
Sykepleierske og servicemontørønsker å leie leilighet (3-4 roms)
i Trondheim, Malvik eller
Melhus-området fra ca. 1. juni.
Sikre betalere. Depositum.
Referanser.
Kontakt
via
74084555 eller mobil 95839538/
41513435

Kjøp og salg
B&W 805 MATRIX høyttalerem. stativ selges. Prisantydning:
6 000 kroner. Ring Tommy på
99251024 eller 73953780 (kveld).
Pikesykkel ønskes
Pikesykkel passende til 11-åring
ønskes kjøpt rimelig. Ring Odd
Jonny tlf. 72565510p eller
97592898m

There is no simple way to distinguish the adjectives in Englishthat end in the suffixes «-ic» and«-ical» and often correspond to asingle Norwegian adjective.
There are three main categories:• Those with no difference or justa slight difference in meaning.
Examples are: arithmetic/arithmetical, cynic/cynical,
dynamic/dynamical, fanatic/
fanatical (the modern origin offan), geographic/geographical, geometric/geometrical,
poetic/poetical and strategic/strategical.
• «The survival of the fittest» category, where sometimes the «-ic»
ending survives and the «-ical»
ending is outdated/little used orvice versa. Examples of the firstare academic, artistic, domestic, dramatic, linguistic, phonetic, scientific, systematicand tragic. Examples of the
opposite, where the «-ic» endingis almost never used, include
botanical, identical, hypothetical and technological.
• Those where there is a difference in meaning between the
two. Consider classic/classical,
where classic refers to enduringhigh quality: «a suit with a classic cut» or something archetypal:«a classic example of the Oedipus complex», and classical isusually more restricted, as in«classical music» or «classical literature» (Latin and Greek). Then
we have comic/comical, wherecomic used about a personmeans a joker or a clown andcomical as in «a comical performance» may mean amusing,but is often negative. Next,
lyric/lyrical can be distinguished by lyric being a type of
poetry with strong personal feelings or the words in popular
music or musicals. (Incidentally,
this word is said to come from asong accompanying a lyre.) Lyrical means to be enthusiastic
about something that may havenothing to do with poetry. Also
we have politic/ political, where
politic is a formal word meaning
wise and well judged, «as threehundred soldiers arrived, theunpopular president found it
politic to surrender» and political means concerned with politics and power. Finally, the words
in «Tricky words» are in this category.

Tricky words
economic, economical, financial
Economic (Norw. økonomisk) is
an adjective formed from thenoun economics, the study ofthe production and distribution of
wealth. Note that as an academic subject economics always
takes a singular verb: «Economics is a sound choice at this university». In other uses, economics can take both singular andplural verbs. Economic can alsomean practical distribution of
goods and services: «The new government’s economic policy» andalso means profitable applications: «Natural gas is an economic resource». The adverb economically is related to this sense:«The oilfield is economically
viable» (profitable to develop).
Economical (Norw. sparsommelig, økonomisk) means saving
money, resources and time. A person who is economical can bereferred to as thrifty (positive) or
mean (negative). The difference
between economic and economical is seen by comparing acountry’s «economic performance» (the state of its economy)
with «a vehicle’s economical performance» (cost savings becauseof low fuel consumption).
Financial (Norw. økonomisk) isused to refer to monetary matters: «The company’s financial
position» (bedriftens økonomiske
stilling). People and companies
have «financial difficulties» and«financial setbacks». A person
who is responsible for the financial division/department of a company is the «financial manager»or «financial director» not the«economical director», whosounds like someone who is mean
and only concerned with saving
money.
electric, electricalElectric (Norw. elektrisk) means
the direct production or use ofelectricity as in «electric energy»,«electric clock» and «electric iron».
As these examples show, use
electric for simple machines andthings to do with current andvoltage. In a slangy use, theatmosphere is described as electric when something exciting
occurs or is about to happen.
Electrical (Norw. elektrisk)means a more indirect use of electricity, or electricity in general.
This is used for systems, components and industries. Examples
are «electrical appliance» (Norw.
apparat), «electrical faults» and«electrical systems». An illustration of the difference between
electrical and electric is that
universities teach «Electricalengineering» rather than «Electric engineering», and graduatesin this subject are called «electrical engineers». Thus if you callsomeone an «electric engineer»
this means some robotic-type
who is powered by electricity.

Enlightening English
Someone tested an automatic translation option from
Italian to English. There arestill a few bugs in the system.
(From a hotel web page.)

In a reconstructed ancient villa,they works… Field from tennis
and soccer to 5.
Restaurant all’perto and to theclosed one.

From the rooms …is enjoyedun’charming sight. The evening is
assisted to a wonderful sunset.

Our structure finds hardly 2 km
from Goes them of the Templi.

«Teorien er det mest praktiske av alt, den er fløten av all praksis.»baksida(Richard Birkeland, professor i matematikk,
NTH, 1910-23, rektor 1920-23.)

Musa herjer i
Teknostallen

på sidenNorgesframtidI høst ble MA-seksjonens lokaler i
Teknostallen invadert av mus. I
løpet av vinteren ble museplagenså stor at NTNU henvendte seg til
husverten og ba om at noe måtte
gjøres. To musefeller ble utlevertfor å bekjempe musene, men det
hjalp lite. Dessuten var ikke sekretær Rigmor Jørgensen særlig Rigmor Jørgensen ble lei av å fjerne døde
begeistret for jobben med å plukke mus fra fellene. Giftboksen her er mer effektiv og eliminerer muse-håndtering.
døde musekadaver ut av fellene.
FOTO: ARNE ASPHJELL
Etter en ny henvendelse til Teknostallens ledelse ble oppdraget
gitt til Boss, som har som business å fjerne skadedyr. I løpet av den måneden giftboksene har stått utplassert, er det blitt en god del bedre. Men helt
kvitt museplagen er de ikke, forteller Astrid Solberg i MA-seksjonen.

(tilegnet Arnulf Kolstad)I denne reolen ser vi tydelig far etter musa. Den hvite boksen
inneholder gift. Når musa spiser den, blir den tørst, trekker utendørs og dør.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Heftig og fargerikt

Harvard og Stanfordskal samarbeide
Etterutdanning av ledere i næringslivet er et lukrativt marked med sterkt økende konkurranse i USA.
For å møte denne konkurransen slår nå to av demest markante på feltet seg sammen: Harvard Business School og Stanford Business School, henholdsvis nummer en og fem på lista over de beste læresteder innen økonomiutdanning. De to komplementerer hverandre; Harvard er legendarisk for sin lederutdanning, mens Stanford har markert seg sterkt
innen innovasjon, entreprenørskap og elektronisk
handel. Sammen skal de nå tilby sine tjenester på verdensmarkedet. Opplæring via nettet er en del av tilbudet, melder«Business Week».

Nytt fra
spaghettiforskningen

Originale visuelle opplevelser preget studentutstillingen «Rød løper» som
ble gjennomført på Kunstakademiet i forrige uke. Utstillingen bestod av oljemalerier, både på stål og på lerret, fotografier og flere spennende installasjoner. «Rød løper» var signert en gruppe studenter som veiledes av professor Anne-Karin Furunes. Bildet viser maleriet «Verk», der førsteårsstudent Ingela Grov har brukt kontrastfarger som et sentralt virkemiddel.
FOTO: TROND OLDERTRØEN

NTNU-side på femteplass
NTNUs eksterne hovedside på veven (www.ntnu.no) havnet på femteplass i konkurransen «Årets webside 2000», som Kommunikasjonsforeningen står bak. Premieutdelingen skjedde i Oslo før påske
og helt til topps gikk vevtjenesten til DnB Investor (http://www.
dnb.no/dnbinvestor//). Det var 26 påmeldte deltakere i konkurransen.
Om NTNUs
side skriver juryen blant annet at
tjenesten inneholder det mest vesentlige av informasjon, og det gis
honnør for at postjournalen er gjort
tilgjengelig
på
nettet. Men samtidig blir nettstedet kritisert forå ha en uoversiktlig struktur. Det
blir også etterlyst
mer interaktivitet Bare nesten for NTNUs kandidat i konkurransen «Årets
webside 2000».
på sidene.

To studenter i
NIF-styret
NTNU-studenten Arne Harstad er valgt til ny leder for
studentstyret i Norske sivilingeniørers forening (NIF). I
styret, som har åtte medlemmer, fikk han også med seg enannen NTNU-er; Bente Rødsjøsæther. Viktigste kampsak
for den nye lederen blir åmodernisere og synliggjøre
NIF, framgår det av et intervju i NIFs medlemsavis «Sivilingeniøren».

Origo til SiT?
NTNU ønsker at Studentsamskipnaden skal overta
ansvaret for Origo-senteretpå Dragvoll. Origo tilbyr karriereplanlegging og studieveiledning, samt relasjonsbygging mellom næringslivet
og studentene. Senteret har
én fast ansatt og en rekke studenter i midlertidige stillinger. Samskipnaden har ennåikke tatt stilling til forespørselen.

En engelsk professor hevderå ha utviklet en metode som
gjør det mulig å spise spaghetti uten å pådra seg flekker på bluse eller skjorte.
Professor Colin Humphreys
ved universitetet i Cambridge sier at den største sprutfaren oppstår når man snurrer spaghetti rundt en gaffel som holdes loddrett plassert oppe i en skje. Rotasjonen gir nemlig spaghettien
en hastighet så stor at dråper med saus kan bli slynget opptil 1,2 meter gjennom
lufta. Disse beregningene
bygger på spaghettiens bevegelsesenergi,
friksjonen
mellom skje og gaffel samt
sentrifugalkraften. Flekksetting kan, etter professor
Humphreys beregninger,
best unngås ved at man holder gaffelen vannrett mot en
loddrett plassert skje. Da
fungerer skjeen som en slags
skjerm, og fanger opp overflødig saus, mener han.
Men den italienske fjernsynskokken Antonio Carlucci mener professorens forskning er bare tøys og tull.
Flekker unngås best ved at
man har passe mye saus på
spaghettien, mens briter
flest bruker altfor mye, sierCarlucci. (NTB-DPA).

Utgis av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Distribueres i 13 000 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.
REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no– Hei, Kurt Birger.
– Hopp, Ronny André.
– Harru bestemt deg for å duska gjørra til høsten eller? Fristen for å søke gikk jo ut i påska.
– Joa, slang inn en søknad.
Skal til det fete stedet. Helt konge å studdere der. Garrantert.
– Hæ, hakke vi lest de samme kjipe brosjyrene da? Alle disse universiteta er jo like treige.
– Du må følge med, vettu.
Snakke med de rette folka og
sjekke avis. Jeg har funnet den
glimrende plassen.
– Få høre snadderet, da.
– Jo. Husker du hu der knalle baben som kom på besøk for å
reklamere for universitetet sitti vinter? Hu ække aleine, vettu.
Dem har fullt opp av sånne dit
jeg skal. Dem har eget opptak
for skrepper som kan knotte.
Damene har til og med egendatasal. Tenk deg det’ a. Et helt
rom fylt av nerder med pupper!
– Spa!
– Og alle som b’yner der, fårutdelt en 20 GHz pc med flatskjerm og de feite spilla.
– Dobbeltspa!
– Og det er mer. Studdenta
har eget partyhus. Diger, gammal kåk hvor dem kjører masse
konserter og kebab. Børsten og
dopet flyter. Det har jeg lest iavisa. Åsså har’em storskjerm
som dem kjører fotballkamperpå.
– Fotball..... Ronny André...ække det litt sånn derre
harry ‘a?
– Jo’a. Men du må tilpassedeg vettu. Gli inn i miljøet. Og
akkerat i denna byen er hele denlokkale triben litt sånn derre på
trynet når det gjelder fotball.
Åsså bruker’em bart. Men duveit det, Kurt Birger, at det er
knall med fotball og kotteletteri år. Harry er in. Nå er streetbasket dølle greier og helt ut.
– Tøft nok.
– Men det er enda flere grunner til å digge denna plassen.
Hver helg om vinteren drar hele
bønsjen til Oppdal for å skate og
kule egget. Og hvis du holder ut
på skolen ett år, så kan du få
stippend og greier for å reise til
Australia. Kan ligge på beachen
der i to år uten at Lånekassa
bryr seg.
– Dritstilig.
– Åsså tar’em detta vekttallkjøret helt piano. Til og med
kompisen til Ari, han derre Tintin Giske, sier at på bruket derså tar studenta bare 11,8 vekttall i året. Du trenger ikke kjøpe bøker engang, bare koke gamle eksamener. Finner jo alt på
nettet, mann.
– Mega! Jeg kjenner suget,
Ronny André. Men du, åssen fag
skal du egentlig studdere da?
– Studdere....?