Stopp tyven

God på bunnen

Mekker blad

Bedre sikringstiltak
har gitt gledelige
utslag på tyveristatistikken ved
universitetet. Side 5

Driftsoperatør Frode Rø sper pålønna med nettsalg av akvarieplanter. Hans akvarier vinner nåinternasjonale priser.

Aud Beverfjord er redaktør av det
arkeologiske tidsskriftet Spor.
Men hun er bare én av mange
tidsskriftmekkere ved NTNU.

Side 9Side 8NTNUs
internavis
nr. 2
9.02.2001

Brett opp
ermene!

Lunkent
Ingen tok just bølgen
av begeistring daalternative modeller
for ny fakultetsstruktur ble drøftet på årets
lederseminar. – Utsetthele greia i noen år,sier enkelte dekaner
og instituttstyrere som
synes de har nok
annet å streve med.

Statsråd Trond Giske brukte storslegga mot slappe norske
universiteter da han tirsdag holdt foredrag for NTNU-ledelsen.
Basert på egne studentopplevelser og erfaringer fra norske
studenter i Australia, som mener at ett semester der tilsvarer toi Norge, hevdet han at de norske universitetene trenger enhestekur. Tøffe grep varsles i «Mjøsmeldingen» i mars.
Giske vil gjøre store endringer i studiefinansieringen, samt ieksamens- og evalueringsordningene. Han foreslår også at alle
instituttledere skal få fast ansettelse.

Side 6 og 7

FOTO: JAN ERIK KAARØ

I svevetSide 2Må han dele
utbyttet av sinegode ideer?
En ny visjon svever
over tårnet på Fornebu. Men kan den
landes?
Side 10 og 11

Magisk framtid

Mye tyder på at universitetene i framtida
vil få utvidet rett til å tjene penger på deansattes gode ideer. Saken utredes nå av tonasjonale utvalg. En av NTNUs mest
kjente og idérike forskere, professor Olav
Smidsrød ved Institutt for bioteknologi,
er skeptisk til forslaget og advarer
universitetene mot å tro at de nå vil fåtilgang på en gullgruve.

Mer penger tilmaterialforskning kan
gjøre magiske ting
med framtida vår.

Side 14

FOTO: ARNE ASPHJELL

Side 12– Hvor, sa du?
De færreste har hørtom campusen på
Valgrinda.
Side 16

Posten flyr sin vei
Til tross for mange protester er
det nå helt klart at postkontorene på Gløshaugen og Dragvoll
blir stengt om ett år. Som erstat-ning vil noen posttjenester trolig
bli utført i Tapirs butikker. De
ansatte ved postkontoret på Gløshaugen fikk vite om arbeidsgive-rens beslutning
av Universitetsavisa.
Side 3Les daglige nyheter på http://innsidaUT.ntnu.no/ Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

2

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 12. FEBRUAR 2001

på dagsordenen«Universitetet er en af de mest moderne virksomheder ividenssamfundet, men den defensive, klagende attitude målægges på hylden hvis vi skal videre...»Den nye danske utdanningsminister Margrethe Vestager
til den danske Universitetsavisen 1-2001.

Tøffe krav fra statsråden

ledelsenhar ordet

Rektor Emil
SpjøtvollTro på
ordmagi?
I visse primitive kulturer tror man
at ved å skade en figur som ligner
en fiende, kan man også rammeden virkelige personen. En tilsvarende logikk synes i vår kultur å
gjelde for bruk av ord. Den som har
vunnet kampen om en betegnelse,
har skaffet seg førsteretten ogsåtil innholdet. Og dette gjelder langt
utover å sikre seg en gunstig inngangsadresse på nettet.
Akkurat nå har vi en strid om
begrepet IT eller IKT, informasjons- og kommunikasjonsteknologi. Vi har hatt en sterk økning i
opptak i IT-studier. Litt avhengig
av hvorledes man begrenser definisjonen av IT, utgjør dette mellom
20 og 30 prosent av opptaket til
sivilingeniørstudiet ved NTNU. Alt
tyder på at det vil være stort behovfor disse kandidatene i fremtidens
samfunn.
Denne oppbyggingen krever
selvfølgelig ressurser i form av
både friske midler og omdisponeringer. Da er det bekymringene
melder seg rundt omkring. Alle er
opptatt av å presisere at de ogsådriver med IKT som et naturlig og
uunnværlig hjelpemiddel i bådeundervisning, forskning og yrkesutøvelse. Dessuten, hevdes det, vilsannsynligvis
denviktigstenæringsutvikling i Norge hvor IKT
er involvert, være i grenseområdene mellom IKT og bruk av IKTteknologien i et anvendelsesområde.
Alt dette er riktig og troverdig,
men IKT er mer enn grenseflaterog anvendelser. Som basis for
utviklingen også av anvendelser,
må vi ha solide miljøer som bådekan utvikle disiplinen og gå inn isamarbeidsrelasjoner med andre.
For å bruke en analogi: Bruk av
matematikk og matematiske
modeller inngår i svært mange fagområder. Men det gjør ikke brukerne til matematikere eller minsker behovet for de matematiske
fagdisipliner. IKT som område er
mer omfattende enn matematikk.
Vi bør derfor verken frykte veksten
i antall studenter eller tanker om
å opprette et eget fakultet. Eller
tror vi på ordmagiens kraft til åvære utelukkende for alle andre?
Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul

ILLUSTRASJON: ELIN HORN

Startråd Trond Giske brukte
storslegga mot slappe utdanningsinstitusjoner og elendig
utnyttelse av studieåret da hanholdt foredrag på NTNUs
lederseminar på Røros tirsdag.
– Den norske gjennomsnittsstudenten pålavere grad tar bare 11 vekttall i året og
jobber ofte bare 20 timer i uka med studiene. Sånn kan det ikke fortsette! tordnet
statsråden.
I et engasjert foredrag varslet han atuniversitetene må finne seg i nye og langt
tøffere krav i tida framover, og lekket kontrollert fra den kommende stortingsmeldingen om høyere utdanning i Norge. Giske vil ha lengre semestre og gjerne tre iåret. Han vil stille større krav, både til studenter og til lærere. Evaluering og eksamen skal legges helt om og effektiviseres.
Institusjonene vil få bevilgninger etter
hvor mange kandidater de klarer å
produsere.

Uventet støtte. – Norske studenter i
Australia sa til meg at ett semester dertilsvarer to semestre i Norge når det gjelder arbeidsbelastning. Likevel trives debedre der enn hjemme. De dro hjem fra
en tur på byen sent en lørdag kveld og
satte seg til å lese. Har noen av dere opplevd det samme her i Norge? spurtestatsråden forsamlingen med 130
NTNU-ledere.
I debatten etter foredraget fikk han
støtte fra uventet hold. – Hele systemet
er lagt opp til at jeg skal kaste bort tida mi.
Jeg brukte et halvår på å ta ti vekttall.
Men veldig lite av tida var undervisning.
Det er ikke studentene som er late, mensystemet som ikke er produktivt nok, sa en
av studentrepresentantene i Kollegiet, Trine Viken Sumstad.

Utdanning = handelsvare. Statsrådens begrunnelse for sine varslede
krav er den sterke konkurransen som vil
komme fra utenlandske universiteter og
rene kommersielle aktører. Giske vil
ruste opp universitetene for å møte ensituasjon der utdanning blir betraktetsom handelsvare. «De fire store» må viseat de er minst like effektive og holder
like høy kvalitet som konkurrentene. –Det gjør de ikke i dag, slo en nøkternstatsråd fast. Konsekvensen kan i løpet
av ganske kort tid bli at studentene serseg om etter bedre tilbud.
Dette er glimt Giske lot forsamlingenpå Røros få av den kommende stortingsmeldingen:Ikke mer «bredde». Giske ga klar
beskjed om at han ikke vil støtte opprettelsen av et femte universitet med etbredt fagtilbud slik som NTNU, UiO,
UiTø og UiB har. Men samtidig skal flere
institusjoner få rett til å tildele doktorgrader innenfor bestemte fagområder, og
statsråden ville ikke svare på om regjeringen vil tillate nye, «smalere» universitet.

Ny gradsstruktur fra høsten 2002,
med standard utdanningsløp på tre plussto år etter internasjonal modell (Bachelor og Master), et forslag Giske er trygg
på vil få flertall i Stortinget. Men stortingsmeldingen vil inneholde forslag om
en generell hovedmodell, som kan fravikes for enkelte studier, f.eks. medisin og
siv.ing. Fram til neste høst skal departementet gå gjennom høyskoler og universiteter for å se hvordan modellen passer.
Eksamen og evaluering. – Det er
nødvendig med en revolusjon på detteområdet, sa Giske. Han ønsker at det
skal stilles større krav til arbeidsinnsats
underveis, og vil innføre «mappe-evalueringer». Her mente han at det var mye ålære av dagens opplegg på Gløshaugen: –Jeg har ingen tro på læring gjennom
osmose, at kunnskap siver inn i porene
bare du beveger deg lenge nok rundt påuniversitetet. Man kommer ikke utenom
at studentene må jobbe med fagene.
Bevilgninger. Statsråden varslet aten større del av bevilgningen vil bli
basert på vektallsproduksjon. Universitetene vil få betalt etter hvor mange kandidater de klarer å utdanne. – AUF
finansierte riktignok virksomheten sin igamle dager ved å telle antall medlem-

mer, men moderne universiteter kan
ikke drives slik, sa han.

Studiefinansieringen legges om.
Giske vil foreslå et nytt system som skal
gjenreise heltidsstudenten. – I dag er det
faktisk mulig å få utbetalt studielån og
stipend for to år, til sammen 130 000 kroner, uten å studere én dag. De som laget
dette systemet, må ha vært i blandingsrus, tordnet Giske. I stortingsmeldingen
vil det bli foreslått at stipendutbetalinger skal knyttes til de vekttall som studentene tar.

Internt styreflertall. Giske påpeker
at universitetene har et spesielt samfunnsansvar, og ikke kan drives som vanlige bedrifter. Han går derfor inn for atuniversitetenes egne, valgte representanter fortsatt skal ha styreflertall. Men
samtidig varslet han at «den eksterne
representasjonen i institusjonen skal
styrkes vesentlig», uten å konkretiserehvordan dette skal gjennomføres i praksis. Generelt ønsker han en sterkere
ledelse ved universitetet, med større
ansvar og større frihet til å foreta strategiske valg.

Instituttledere. Statsråden menerdet er vanskelig å være instituttleder idag. Til denne posisjonen blir gjerne «denfremste blant likemenn» valgt. Det gir
ikke nødvendigvis legitimitet som leder. I
stortingsmeldingen vil det derfor bli foreslått at instituttlederjobbene skal lyses
ut som faste stillinger.
Forskningsfinansieringen. Giskeønsker seg et klarere skille mellom
bevilgningene til forskning og utdanning.
Universitetene bør få større frihet til å
forvalte sine egene forskningsmidler.
Ellers var det verdt å merke seg at Giske lovte at Norge i løpet av en treårsperiode skal opp på gjennomsnittlig OECDnivå når det gjelder forskningsbevilgninger. I kroner betyr dette en økning på
flere milliarder.
JAN ERIK KAARØ
jan.kaaro@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 12. FEBRUAR 2001

3

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
http://innsidaUT.ntnu.no/Postlukene stenger om ett år
Posten står på sitt, og
nekter å etterkommeønsker fra NTNU om
ikke å legge ned postkontorene på Dragvollog Gløshaugen. Men
posttjenester skal det
likevel bli.
20-30 000 brukere mister sine
filialer når Posten i februar 2002
stenger lukene på Gløshaugenog Dragvoll. Beslutningen om at
postkontorene skal overføres til
Post i Butikk, er endelig.
– Det finnes ingen gode argumenter til å legge ned postkontorene på Dragvoll og Gløshaugen, skriver universitetsdirektøren Vigdis Moe Skarstein og tidligere studenttingsleder Christer Heimtoft i et brev til Posten.
De mener at gode salgsresultater, overskudd, stor kundegang,
kundetilfredshet og tetthet av
studenter og ansatte er aspek-

ter som tilsier at filialer må opprettholdes slik de fungerer i dag.

Vanskelig for Tapir. Posten
ser for seg et samarbeid med
Tapir om posttjenestene. Tapirs
administrerende direktør, Hans
Gunnar Auganes, velger imidlertid å sitte på gjerdet.
– Vi kommer ikke til å ta initiativ overfor posten, sierAuganes som velger å vente på
hva NTNU mener om saken. Til
studentavisa Under Dusken,
som omtalte saken tidligere ihøst, var Auganes mer klar i sin
tale:– Rent fysisk er det vanskelig for Tapir å overta Postensfunksjoner. Da vil vi få enorme
plassproblemer. Den ekstra
belastningen på personalet måogså tas i betraktning.
Studentene hadde nok værtbest tjent med at Posten opprettholdt til budet selv, sa han.

Men ikke for Posten. Det
er Norges-gruppen som skal
hjelpe Posten å overføre fra fili-

al til butikker og kiosker.
Tapir er assosiert medlem av
Mix-kiosk-kjeden, som er i Norges-gruppen. Dette gjør at Tapir
kan være aktuell samarbeidspartner for Posten.
– Løsningen som det jobbes
med internt i Norges-gruppen,
er overfor Tapir, sier Roar Aksdal, regionsleder i Post i Butikk
Trondheim. Posten vil i løpet av
februar kalle inn til møte hvor
Norges-gruppen, NTNU, og
andre impliserte parter blir invitert.
– Men Tapir-butikkene på
Gløshaugen og Dragvoll er jo altfor små? Det er umulig å ha flere
tjenester der?
– Det har du helt rett i. Jeg
har også fått signaler på det fra
Mix. Løsningen de jobber med
internt i Norges-gruppen, er å
etablere en Post i Butikk-del i
kontakt med bokhandelen.
Hva skjer hvis dere ikke blir
enige?
– Vi fra vår side er i hvert fall
løsningsorientert. De signalene
vi har fått fra Norges-gruppen, er

at det med Tapir, det ordner seg.
Jeg tror også det. Hvis det mot
formodning ikke skulle væreaktuelt, vil vi forsøke alle løsninger for å finne en samarbeidspartner. Enten med administrasjonen eller med andre drivere på campusene, sier Aksdal
som lover at det ikke vil gå endag uten et posttjeneste-tilbud.
Aksdal lover også store Post
i Butikk-avdelinger med disk
som kan betjene to kunder samtidig. Det vil også være selvbetjent PC for personer med nettbank, opplyser Aksdal som sierat de skal dekke kundenesønsker:– Er det behov, lover vi at vi
skal ha åpningstid som dekker
det behovet.

forholder seg til planene som
foreligger i dag. Hun smugåpner
likevel døren opp for nye forslag.
– Men de skal være veldig,
veldig godt begrunnet. Per i dag
er beslutningene om Dragvoll,Gløshaugen og Elgeseter endelig.

TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Fakta:
Fra 1. juni 2001 og ut nesteår blir samtlige postkontorer slik vi kjenner, gjort om
til Posthandel eller flyttet
inn i butikklokaler.
Posthandel er Postens nye
flaggskip hvor skrankene
forsvinner til fordel for selvbetjening, et utvidet vareutvalg, som for eksempel
bøker og cd-er, samt postog banktjenester og et sentralt plassert IT-torg. Posten
inngikk i september i fjor en
avtale med NorgesGruppen
og Norske Shell om å legge
posttjenester inn i 750
butikker og bensinstasjoner.
NorgesGruppen drifter
store dagligvarekjeder som
Joker og Kiwi Minipris, og
har i tillegg et nært samarbeid med flere frittstående
regionale kjeder og butikker, som Bunnpriskjeden.

Fikk beskjed
gjennom luka
Postansatte på
Gløshaugen og
Dragvoll visste ikke om
den endelige beslutningen om at posten
blir butikk. Nå risikerer de å miste jobbene.
Tirsdag morgen fortalte Universitetsavisa de postansatte på
Gløshaugen om at beslutningenom å overføre deres postkontor
til Post i Butikk, er endelig. Selv
var de uvitende om at det var
blitt fattet en endelig avgjørelse.
En annen ansatt på Team Elgeseter, som utgjør postkontorenepå Gløshaugen og i Elgeseter
gate, fikk beskjed på e-post sent
tirsdag. Skuffelsen over å ikke
bli informert ordentlig, var stor
begge steder.

Slett behandling. Tillitsvalgt for de ansatte i posten i
Trondheim, Tore Strøm, er
skuffet over personalpolitikken
som han mener har vært fordårlig.
– Hele behandlingen av
saken har vært preget av dårlig
struktur. Dette er slett, sierStrøm om informasjonen fra
ledelsen. Han mener saken i realiteten har vært avgjort siden isommer, til tross for at det har
diskusjoner om alternative løsninger etter det.
Avdelingsdirektør
Mona
Hafeld i Posten avviser at det
ikke er blitt informert om den
endelige avgjørelsen. Hun viser
til et brev som er sendt 1. februar til de impliserte partene, og

til informasjon som er gitt inovember. Hun stiller seg uforstående til at de postansatte på
Gløshaugen og Dragvoll ikke harfått beskjed.

Usikre tider. Hva som skjer
med arbeidsplassene for de på
Gløshaugen og Dragvoll, er
høyst usikkert. Ved en overføring til Post i Butikk er det ikke
lenger Posten som har arbeidsgiveransvaret, men den butikken, for eksempel Tapir, som tilbyr de nye posttjenestene. Det
er opp til butikken hvem de vil
ansatte.
Postkontoretpå
Dragvoll er knyttet til postkontoret på Moholt som i framtidaskal være posthandel. Her vil
ansiennitet og kvalifikasjonervære avgjørende for en framtidig jobb.

Halmstrå. På Gløshaugen og
Elgeseter er det også eventuellesamarbeidspartnere som vil
bestemme om det fortsatt vilvære jobb for de ansatte. Etter
det Universitetsavisa erfarer,
foregår det planarbeid om en
posthandel for Team Elgeseter.
Det er lite trolig med en selvbetjent posthandel på Gløshaugen. Til det er trafikken på
sommeren og i desember/januar for lite, og plassen for liten.
Da kan det heller være aktuelt
med en posthandel lokalisert inærheten eller på RiT. En slik
posthandel vil trolig sikre defleste postansatte på Team
Elgeseter på Gløshaugen sin
jobbframtid.
Avdelingsdirektør
Mona
Hafeld bekrefter at hun også har
hørt om disse planene, men hun

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Poststyrer Stein Larsen og kundebehandler Lillian Angen leser
brevet som de får av Universitetsavisa, hvor det står at postkontoretskal overføres til Post i Butikk.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN.

4nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

– Norske studenter er ikke
melkekyr i utlandet– For dårlig tilbud fraLånekassen til norske
studenter som vil studere utenlands, menerutenlandsstudentenesinteresseorganisasjon.
179 utenlandske læresteder deltok denne uka på Europas største jobb- og utdanningsmesse på
Sjølyst.
– Det er fascinerende å se at
40% av utstillerne på messen er
utenlandske universiteter og
høyskoler. Ekstra spennende er
det å se at land som Spania, Slovakia, Polen og Sør-Afrika er

representert. Utenlandske læresteder er utvilsomt bedre på
markedsføring enn norske. Samtidig som nærmere ti prosent av
norske studenter reiser ut, erbare omkring tre prosent av studentene ved norske institusjoner utenlandske statsborgere.
Dette er lavere enn OECD-snittet, sier president Eirik Bogsnes
i ANSA, norske utenlandsstudenters interesseorganisasjon.
I fjor studerte over 14 000
norske studenter i utlandet.

Dyrt. Det er ikke gratis å studere i utlandet. Lånekassen
kan gi opptil 51 340 kr for dekning av skolepenger i 2001-

2002, men bare på utvalgte
fagretninger.
– Dette er på langt nær nok,sier Bogsnes. – Skolepengene er
ofte atskillig høyere enn hva studentene kan få fra Lånekassen isåkalt gebyrstipend. Det er ikke
uvanlig med mellom 80 000 og
120 000 kroner i skolepenger iutlandet per år. Dette betyr atstudenter uten ressurssterke foreldre ofte ikke har mulighet til å
studere i utlandet.
– Det er en misoppfatning at
nordmenn er melkekyr for utenlandske universiteter. Det virker som om mange politikere
tror at dersom Lånekassen økergebyrstipendet, så vil utenlandske universiteter øke skole-

pengene sine. Norske studenter
med støtte fra Lånekassen
utgjorde i 1999/2000 under 0,4
prosent av betalende utenlandsstudenter i USA og i overkant
av 3% av de betalende utenlandsstudentene i Storbritannia.
Skolepengene vil neppe øke selv
om nordmenn får dekket en høyere andel av skolepengene fra
staten, sier Bogsnes.

Ingen egen norsk kø. En
annen myte er at det er enklere
for nordmenn å komme inn påskoler i utlandet fordi vi må
betale skolepenger.
– Det er ingen egen kø for
nordmenn som vil studere iutlandet. Nordmenn konkurre-

rer om plassene på like vilkår
med alle andre søkere. Tall fra
Storbritannia viser at en høyere prosentandel av svenske,
danske og finske søkere tilbachelorstudier i Storbritannia
fikk plass, enn norske søkere,sier Bogsnes.
EU-medlemmer
betalerikke skolepenger som nordmenn. Hele 64 prosent av allefinske søkere kom inn, mens
54.6 prosent av norske søkere
ble tatt inn. For Danmark og
Sverige var tallene 58 prosent
og 56.2 prosent, heter det i enpressemelding fra ANSA.
Du kan lese mer om ANSA
på www.ansa.no«Ny» studieavdeling på plass– og studiedirektøren
er klar for nye utfordringer.
Studiedirektør Jon Walstad harsittet i direktørstolen siden slutten av oktober. Personellavgangen fra denne delen av administrasjonen var stor siste år,
men nå er nye seksjonssjefer påplass og enheten er klar til å ta
fatt på utfordringene, lover Walstad.

Integrering. En av de større
utfordringene er å integrere det
overflyttede personellet ved
Senter for etterutdanning hos
Allforsk med Studieavdelingens Seksjon for fjernundervisning, etter- og videreutdanning.
Sistnevnte holder i dag hus på
Valgrinda, men skal flyttes til
paviljong A på Dragvoll, sammen med Allforsk-gjengen.
Å realisere den nye undervisningsstrategien som Kollegiet har vedtatt, blir en annen viktig oppgave for Studiedirektøren
og hans stab. Dette innebærer

blant annet muligheter for nyeeksamensordninger med mer
vekt på prosessevaluering underveis i studiet, og mindre fokus
på den store, avgjørende eksamen i faget.
– Vår daglige hovedutfordring er å gi studentene den service de har krav på, sier studiedirektør Walstad. For at studentene skal få den hjelp de trenger, har Studieavdelingen inngått
et nært samarbeid med Samskipnaden. – Studier og studentvelferd henger nært sammen, presiserer Walstad.
Ny leder for seksjon Studentservice er Anne Sølberg
Ellingsen, som kommer fra en
stilling som avdelingsleder ved
Det medisinske fakultet. Tidligere personalsjef Knut Veium er
ny leder for Fakultetsservice.
Begge seksjonene har personellbåde på Dragvoll og på Gløshaugen.

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Studiedirektør Jon Walstad ser avslappet ut. Det er fordi han har fått på plass personkabalen og er klar til å ta fattpå de strategiske oppgavene.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Mangler i Realfagbygget

Kuldeproblemer under kontroll

Brannalarmanlegg som ikke er
ferdig funksjonstestet og nødlys som ikke er installert. Detteer to av manglene som blirpåpekt i en statusrapport om
Realfagbygget. Rapporten påviser først og fremst mangler i det
branntekniske utstyret og dårlig
tilrettelegging for funksjonshemmede.
Det blir blant annet pekt på
at enkelte stål- og aluminiumsdører har en tendens til å sige
slik at nødfunksjonen som skalåpne dørene i tilfelle brann, ikke
fungerer som forutsatt.
For synshemmede er den
utstrakte bruken av glass idørene et problem. Rapporten
nevner både svingdører og sidedører i inngangspartiet og korridordører. Dette kan også væreForeløpig har NTNU
klart seg noenlunde
bra gjennom vinterkulda.

et problem for folk med normalt
syn. Dårlige fargekontraster på
søyler trapper uten skikkelkig
sikring er andre mangler.
I deler av bygget er det formye støy og dårlig akustikk.
Støynivået er generelt for høytog romklangen merkbart ubehagelig i alle kontorer som er
større enn 9,5 kvadratmeter.
Rapporten oppsummerer at
NTNU forutsetter at Statsbygg
ferdigstiller bygget i sin helhet
og tar ansvar for oppfølging av
manglene som er påvist.

Side 4 — Svart Cyan Magenta GulPå historiestudentenes hovedfagslesesal på Dragvoll var det
bare 13 plussgrader da minusgradene herjet som verst utendørs i forrige uke. Det kan hahatt å gjøre med frosne varmebatterier. Og på Kalvskinnet førte frosne tappevannsledninger
til lekkasjer som gjorde skade på
enkelte studentarbeidsplasser.
Men etter hva Teknisk avdeling kjenner til, har kuldebølgen
bare ført til bygningstekniske
problemer hittil i vinter. Det er
ikke rapportert om forsknings-

aktivitet som har blitt skadelidende.
Selv om blåfrosne fingre neppe er det beste incitament for
effektiv studering og forskning.

Varierer mye. Kursene ved
NTNU er hovedsakelig basert
på vannvarme, og er ikke
beregnet på å dekke elektrisk
oppvarming. Det er derfor
begrenset hvor mange vifteovner man kan plassere rundt
omkring. Brannteknisk er slike
løsovner også en uheldig løsning.
– Automatikken skal i prinsippet ivareta innendørstemperaturen. Men av ulike grunnerkan den likevel variere mye, ogsåinnenfor samme bygg. Når vi får
meldinger om for lave tempera-

turer innendørs, prøver vi å kjøre opp varmekursene så mye detåler. Vi prøver også å forhøye
temperaturen på innblåst ventilasjonsluft, sier vedlikeholdssjef Kåre Langøy ved Teknisk
avdeling.
– Vi er imidlertid helt
avhengige av at folk selv melder
fra når gradestokken kryper
under det akseptable. Ring Teknisk avdeling på telefon 73 59
54 15, så skal vi se hva vi kan
gjøre. Men vi må nok bare leve
med at vi ikke alltid kan gå i tskjorte innendørs, sier KåreLangøy.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

5

nyheter

Opptakstester endresfor å hindre juks
Men drivkraften for å skaffe
seg høyere utdanning i et vestlig
land er sterk hos mange. Ifølge
siste nummer av den amerikanske avisa The Chronicle of Higher Education, er det enkelte
som tyr til uredelige metoder forå slippe gjennom nåløyet. Å få
en stand-in til å ta testen for seg
er en mulighet, men da risikerer
man lett å bli avslørt.

ten. Skolen kopierer prøver
uten tillatelse, prøver som ikkeskal være allment tilgjengelige,
som de selger og bruker til ådrille sine elever. Gjennom
dette opplegget utvikler studentene et vokabular som er
egnet for å komme gjennom testen, men som for øvrig er ganske begrenset. Skolen har
utviklet en «Chinese-style solution» for å score høyt i testene,
skriver The Chronicle. Derfor erde amerikanske test-organisasjonene nå i gang med å lage en
ny generasjon tester der det
skal bli verre å «drille» seg til
gode resultater.

Ny type test utvikles. For-

Flinke ved NTNU. Ragnhilddi så mange av Kinas unge
søker seg til utlandet for universitetsstudier, er «opptaksbistand» blitt en business som
har vokst seg stor. Konsulenthjelp til å skrive CV og essays
er blitt vanlig. I universitetsområdet i Beijing ligger New
Oriental School som mottar
over 70 000 studenter fra hele
Kina for å gjennomgå forberedende kurs for standardiserte
opptaksprøver. De amerikanske
organisasjonene som administrerer testene, er ikke helt begeistret for denne virksomhe-

Brakstad ved Internasjonal
seksjon har i flere år tatt håndom opptaket av utenlandske
studenter ved NTNU. Hun har
inntrykk av at kinesiske studenter er blitt bedre i engelsk
de senere årene, spesielt de som
kommer fra Shanghai-området.
Noen av de eldre studentene fra
Kina er fortsatt ganske dårligei engelsk.
– En del studenter fra Kina
synes å ha dårligere språklige
ferdigheter enn det resultatet fra
TOEFL-testen skulle tilsi, sierBrakstad, uten at hun kan si noe

En del studenter fra den tredje verden tyr til juks
for å få plass ved vestlige læresteder. Få tilfeller
er oppdaget ved NTNU, men de internasjonale
standardtestene blir nå endret.
For å komme inn på et amerikansk universitet må du ta eneller flere standardiserte prøver:TOEFL: Test of English as a
Foreign Language.
SAT: Scholastic Aptitude Test
(lavere nivå).
GRE: Graduate Record Examination (høyere nivå).
GMAT: Graduate Management
Admission Test (for business-studier).
Utenlandske søkere til
NTNU må også dokumentere
sine engelskkunnskaper ved å ta
TOEFL-test. En vellykket gjennomføring av disse testene krever et visst minimum av kunnskaper i engelsk. For en del studenter fra den tredje verden er
det ikke alltid at språkkunnskapene er på et tilfredsstillendenivå. TOEFL-testen, så vel som
de andre testene, skal bidra til åluke bort studenter som språklig
er så svake av de at de vil ha problemer med å følge undervisningen.

Ragnhild Brakstad har erfart at en del utenlandske studenter har dårligerespråkferdigheter enn det TOEFL-testen skulle tilsi.
FOTO: ARNE ASPHJELL

sikkert om dette skyldes at dehar «pugget» testen.
Brakstad har også erfart forfalskning og uriktige oversettelser av vitnemål fra Kina. En
kinesisk søker hadde så eksepsjonelt gode papirer at hun ble
mistenksom og sjekket medlærestedet. Der var studentens
navn ukjent. Når studenter selv
oversetter sine vitnemål til engelsk, hender det at de blir «pyntet» litt på. Brakstad understreker at problemet med forfalskning av vitnemål gjelder forsvært mange søkerland og at

Kina ikke er verre enn mange
andre utviklingsland.
Brakstad legger til at deutenlandske studentene ved
NTNU gjør det svært bra. Uten
at det er gjennomført noen
undersøkelse på dette, synes
strykprosenten å være lavereenn blant de norske studentene.
Utenlandske studenter har ogsåfå forsinkelser i studiet.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Flere studenter fra utviklingsland til NTNUNTNU har flest
studenter under detsåkalte kvoteprogrammet i Norge.
Høsten 1994 etablerte KUF kvoteprogrammet for studenter fra
utviklingsland og Sentral- og
Øst-Europa. Kvoteprogrammets
hovedmål er å yte utdanningsbistand som et ledd i å bygge opp
studentenes hjemland. En annenmålsetting er å gjøre det mulig
for studenter fra disse landene ådelta i internasjonaliseringsprosessen.
41 høyere utdanningsinstitusjoner i Norge deltar i ordningen, og NTNU har landets
største institusjonskvote med
179 plasser. I 2000 studerte 197
kvoteprogramstudenter
ved
NTNU, derav 118 ved de internasjonale masterprogrammeneog 76 ved doktorgradsstudier.
Hovedtyngden av kvoteprogramstudenter kommer fra
utviklingsland, bare 28 av de 197
kom fra Sentral- og Øst-Europa.

ence som har flest masterstudenter, til sammen 59 i fjor. Åtteav de ni studentene med annen
finansiering studerte ved disse
programmene – fem fra Iran(finansiert fra den iranske stat),to fra Azerbadjan (finansiert av
Olje- og Energidepartementet),og en hver fra Venezuela og
Angola.

Integrert. Etter at siv.ing.studiet ble femårig, har det nå
lykkes å integrere masterpro-

grammene i det regulære fagtilbudet ved NTNU. Unntaket er
Hydropower Development som
fortsatt kun tilbys for studenter
fra utviklingsland. For de allmennvitenskapelige masterprogrammene er undervisningen integrert med hovedfagsutdanningen.
Integrert undervisning innebærer at norske og utenlandske
studenter studerer i samme klasse der undervisningen holdes påengelsk. Dette gir de norske stu-

dentene en unik mulighet til å
styrke sine engelskkunnskaper,samtidig som de får impulser fra
andre kulturer og større kjennskap til hvordan faget undervises i andre land.

spørsmål i tilknytning til programmene. Her kan det til felles nytte utveksles erfaringer
om finansieringsordninger, ekskursjoner og samarbeid med
institusjoner ute.

Faglig forum. Det er nå eta-

ARNE ASPHJELL

blert et faglig/administrativt
forum for de internasjonale
masterprogrammene. Forumet
har nylig hatt sitt første møte,og hensikten er å drøfte faglige,
administrative og økonomiskearne.asphjell@adm.ntnu.no

Nedgang i tyverier ved NTNU
I fjor ble det rapportert tyverier for 186 000 kroner ved NTNU. Det er et relativt sett pent tall.

Ti masterprogram. Tilbudet av internasjonale masterprogrammer ved NTNU har økt
jevnt de senere årene. Til sammen tilbys nå ti ulike programmer. Nå er også programmer
innen allmennvitenskapelige
studier kommet med i porteføljen. I 2000 studerte 190 studenter ved de internasjonale masterprogrammene. Av disse ble
118 studenter finansiert under
kvoteprogrammet, 63 under
Norad-stipendiatprogrammet,og 9 hadde annen finansiering.
Det er programmene innen
Petroleum Engineering/Geosci-

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

I vakta ser de hva
du gjør!
FOTO:
TORE HUGUBAKKEN

Mens NTNU i 1998 ble frastjålet
verdier for 522 400 kroner, ogåret etter for 210 000 kroner,
viser fjorårsstatistikken at verdien av stjålne gjenstander var
på 186 000 kroner. Dette fordelte seg på 15 rapporterte tyverier. – Jeg antar nedgangen skyldes at vi har installert en god delsikringssystemer i det siste, sieravdelingsleder Geir Magne Rotabakk ved Sikkerhets- og serviceseksjonen.
Men han understreker atingen kjenner det eksakte
omfanget av tyverier ved NTNU.
– Vi får neppe beskjed om alt,sier han.

Flere alarmer. Det er særlig
lett omsettbart datautstyr som
er utsatt for å bli stjålet. På
slutten av fjoråret forsvant det
for eksempel åtte bærbare PCer. Også audiovisuelt utstyr er
populær vare. – Selv ting som
er låst fast, blir tatt. Tyvene
klipper av festeanordningene,tar utstyret under armen og

går, forteller Rotabakk.
Når statistikken likevel viser
en gledelig nedgang, kan det
blant annet skyldes at de fleste
datasalene nå har fått PC-alarm.
Hvis en ubuden gjest forsøker åfjerne en maskinen, uler alarmen både på datasalen og i vaktdisken. Det er også innført sterkere adgangskontroll og mer
videoovervåking av såkalt strategiske steder, som for eksempel
inngangspartier. – Vi har tre
videoskjermer i vakta, som går
døgnet rundt, sier Rotabakk.
Han har eksempler på at folk
har blitt filmet på vei ut med
tyvegods under armen, og siden
blitt identifisert på politikammeret.
Men det tilhører sjeldenhetene at tyvegodset kommer tilbake til sin rette eier.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no6nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

To modeller til ny
organisering av NTNU
Høringsnotatet om framtidig
fakultets- og instituttstruktur inneholder to hovedmodeller; fusjonere flere avde nåværende fakultetene,eller gjennomføre en mer
omfattende reorganisering.
Et tredje alternativ kan væreå beholde dagens struktur
uendret.
Den mest radikale modellen innebærer atalle fakultetene blir delt opp og at instituttene settes sammen i helt nye konstellasjoner. Omorganiseringen kan ogsåføre til endringer i en del institutter, menutgangspunktet for notatet er at diskusjonen i første omgang skal dreie seg om
organiseringen av fakultetsnivået. Notatet ble presentert for hele NTNUs ledelse
under et seminar på Røros tirsdag og
onsdag. Samtidig gikk startskuddet for
høringsrunden, som skal vare til 1. mai.
Dekanene ved NTNU utgjør en styringsgruppe for prosessen.

Reorganisering eller fusjon?
Som tabellen til venstre viser, inneholder «fusjonsmodellen» to alternativer,
der antall fakulteter er redusert til henholdsvis seks og åtte. «Reorganiseringsmodellen» har også to alternativer, med
sju fakulteter i begge. Modellene er
ganske like når det gjelder organiseringen av Medisin, Historisk-filosofiskog SVT. Begge skisserer en kobling

mellom Arkitektur, plan og billedkunstog Bygg og miljøteknikk. Resten av
NTNUs nåværende enheter vil bli
omorganisert uansett hvilken modell
som blir valgt, og mest følbare vil
omkalfatringene bli i teknologimiljøene.

Eget teknologifakultet? Høringsutkastet har et eget kapittel som drøfter et forslag om å opprette et eget teknologifakultet. Hovedargumentet for å
samle teknologiutdanningen er knyttet
til behovet for en enklere og bedre
administrasjon av siv.ing.graden. Skeptikerne er redd for at teknologifageneskal bli isolert fra resten av universitetet og bringe forholdene tilbake til derde var før opprettelsen av NTNU. Det
blir også framhevet at en sammenslåing kan medføre at teknologimiljøene
vil miste innflytelse i styre og stell.
Gevinst og omkostninger En ny
struktur med færre og større enheter
skal føre til innsparinger og mer effektiv administrasjon og ledelse. Mindre
ressurser vil gå med til styring og
ledelse, – innsparingspotensialet eranslått til én million kroner årlig for
hvert fakultet som legges ned. En tillegsgevinst skal være at kontakten
mellom fakultet og universitetsledelseblir enklere og mer oversiktelig.
Forholdet mellom fakultet og institutter kan derimot bli mer komplisert,
fordi fakultetene vil få større bredde, haansvar for studier fra flere faglige tradisjoner, og omfatte flere institutt.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Hele høringsnotatet er lagt ut på«Innsida» (intranettet).

Felles skjebne,
felles trøst

FOTO: JAN ERIK KAARØ

Samtlige forslag til ny fakultetsstruktur innebærer at Vitenskapsmuseet (VM)
og Program for lærerutdanning (PLU) opphører som selvstendige enheter. I
debatten på Røros-seminaret kjempet deres talsmenn for enhetenes fortsatteeksistens.
– Vi er bare en liten pølse i slaktetida, men både PLU
og VM er enheter som på mange måter er annerledes enn
fakultetene, sa PLU-leder Svein Lorentzen (til høyre på
bildet). Han etterlyste en grundig
analyse av hvilke enheter som gjør
en god jobb, før man begynner åtegne nye organisasjonskart.
Nestleder Asbjørn Moen (tilvenstre) på Vitenskapsmuseet
pekte på at museene ved universitetene i Bergen og Oslo,som tidligere var underlagt
fakulteter, nylig har blitt
skilt ut som selvstendige
enheter. Nå tyder mye påat NTNU altså vil gå stikk
motsatt vei. Og helt tomhendt reiste ikke Moen og
hans sjef, museumsdirektør
Arne B. Johansen, hjem fra
Røros. På tampen antydet
rektor Spjøtvoll at museumssamlingene i «nye NTNU» kan
få samme status som Universitetsbiblioteket har i dag.

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gul

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

7

nyheter

Lunken mottakelse

Stewart’s corner
Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Subject-verb agreement withwords that describe amounts

Dekanene Hans Haakon Faanes (t.v.) og Ole Bernt Lile mener at forslaget om ny fakultetsstruktur bør legges
i skuffen og først hentes fram igjen om to – tre år.
FOTO: JAN ERIK KAARØ

Det var en påfallendemangel på entusiasme
i reaksjonene da hele
NTNUs ledelse
onsdag fikk første
sjanse til å diskutere
høringsutkastet. To
dekaner og to fakultetsdirektører sieråpent at saken bør
utsettes i to – tre år.
– Det er ekstremt dårlig timing
å fremme denne saken nå. Snu
i tide og stopp prosessen, oppfordret instituttleder BritMæhlum ved Institutt for nordistikk og litteraturvitenskap.

Splittet styringsgruppe.
Mæhlum var riktig nok en av
de aller mest kritiske, menvårt inntrykk etter debatten
er at forslaget om å gjennomføre grunnleggende endringer
i NTNU-strukturen blir høflig, men lunkent mottatt.
Forsamlingen tok definitivt
ikke bølgen da saken ble tatt
opp til plenumsdrøfting på
Røros-seminaret, der 130
NTNU-ledere var samlet.
Dekanene Hans Haakon
Faanes (Elektroteknikk og
telekommunikasjon) og Ole
Bernt Lile (Geofag og petroleumsteknologi) sier rett ut atsaken bør utsettes til 2002
eller 2003. Det samme mener
fakultetsdirektørene
Åge
Søsveen (Maskinteknikk) og
Geir Walsø (Kjemi og biologi).
Flertallet av dem som hadde
ordet i debatten, var kritiske.
På den andre siden får forslaget om å gjennomføre
endringer nå, mer eller mindreåpenlys støtte fra rektor og prorektor, samt dekanene Jan
Morten Dyrstad (Samfunnsvitenskap og teknologiledelse),
Eivind Hiis Hauge (Fysikk,
informatikk og matematikk),
Petter Aaslestad (Historisk-filosofisk) og Jan M. Bakke (Kjemi
og biologi). Resten av dekanene
synes å være avventende. Holdningen til de valgte fakultets-lederne er viktig, fordi de utgjør en styringsgruppe for prosessen som etter planen skal
munne ut i et vedtak i Kollegiet i juni eller august.

For mye annet å gjøre.
Diskusjonen berørte i liten
grad de konkrete forslagene
til nye fakulteter som nå erlagt fram, men flere mente atdet er meningsløst å diskutere
fakultetsstruktur uten samtidig å drøfte endringer på
instituttnivået. Disse to nivåene i organisasjonen hengerså tett sammen at det er umulig å bare gjennomgå det ene
og vente med det andre.
Debatten kom til å dreie seg
mest om det overhodet er tjenlig å sette i gang en omorganisering nå. Kritikerne menerat universitetet for tiden strever med så mange store sakerat det ikke finnes ledig tid og
krefter til å gå løs på en ny
runde med omorganisering,bare fem år etter forrige
runde. Sviktende rekruttering
av studenter, underbemanning og manglende budsjettmodell ble nevnt som eksempler på slike store saker.
– Det er litt arrogant av rektor å fremme denne saken nå,når han vet godt at alle de sju
fakultetene som utdanner sivilingeniører, er intenst opptatt
av å innføre femårig studieplan, sa Hans Haakon Faanes.
I stedet for en mammutreform av fakultetene foreslo kollegiemedlem Trond Andresenat universitetet bør velge en
mer praktisk tilnærming, med
fortløpende reformer av enheter som ikke fungerer godt.
Flere pekte også på at prosessen som nå er satt i gang, er
toppstyrt og i for liten grad tar
hensyn til de faktiske behovene
hos enhetene på grunnplanet,

Sterke meninger om forslaget til omorganisering?
Skriv din mening intnu.fritt-forum(Tilgjengelig via «Innsida»).

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

With words that express ‘part of’or ‘an amount of ’ something,such as:A lot of
Lots ofHalf of
A quarter ofA third of
All ofAny
SomeNone of
Most ofthe verb agrees with the following subject. Thus the above
words that are sometimes
termed predeterminers can beignored when it comes to deciding whether to use a singular orplural verb. Examples: «a lot ofmoney was lost, but a lot of cars
were destroyed».
«All of/most of the information
was analysed and all of/most of
the reporters were waiting forthe press release».
Note that not all words that
describe amounts work in thesame way. A number of + a

plural noun always takes aplural verb. Example, «a number of cars were destroyed». But,
the number of + a plural noun
always takes a singular verb.
Example, «the number of cars isincreasing».
A simple way to remember thisis PAST (Plural with A number,
Singular with The number).
When total is used, this word
can take either a singular orplural verb. In constructions
such as a total of 500 cars, thesubject is total and thus the verb
is singular, «a total of 500 cars
was destroyed». The verb isplural when total is used in aphrase such as in total. «In
total, 500 cars were destroyed» or«after the storm, 500 cars intotal, were destroyed».

der verdiskapingen faktisk
skjer.

– Se mulighetene. Rektor
Emil Spjøtvoll svarte kritikerne ved å peke på at tidspunktet for en reform aldri vil
passe. Uansett når den settes
i gang, så vil det være mange
andre saker som presser på.
Han mente også at når man
etter fem år med NTNU er
blitt overbevist om at dagens
organisering ikke er god, så er
det best å gjennomføre omleggingen så raskt og smertefritt
som mulig.
– De fleste reaksjonene jeg
har hørt her i dag, har værtreaktive. Finnes det da overhodet ikke muligheter i forslaget? spurte rektor. Han mente
at hvis for eksempel MIT (Massachusetts Institute of Technology) skulle finne på å foreslå
en fusjon med NTNU så bør
universitetet se på det som en
mulighet, og ikke som en trussel.
JAN ERIK KAARØ
jan.kaaro@adm.ntnu.no

Bergen størst
Universitetene i Bergen (UiB)
og Oslo (UiO) har mer finansiering fra eksterne kilder til
sin forskning og utvikling(FoU) enn NTNU, viser ny
statistikk fra NIFU (Norsk
institutt for studier av forskning og utdanning). NIFU harsammenlignet de totale FoUutgiftene ved alle norske universiteter og høyskoler. I Bergen utgjør den eksterne finansieringen 39,1 prosent av desamlede FoU-utgiftene, mens
tilsvarende andel i Oslo er
31,1 prosent. Til sammenligning kommer bare 28,5 prosent av NTNU-finansieringen fra eksterne kilder. Bådeforholdsmessig og målt i faktiske kroner ligger universitetene i Oslo og Bergenforan NTNU på dette området.

Tricky words
accommodation,accommodations
Accommodation (Norw. innkvartering) means: 1. A room orbuilding where someone can live
or stay: «Student accommodation in town is always hard tofind at the beginning of term».
2. In formal English, a settlement, agreement or compromise:«The two sides came to anaccommodation». Note that in
the first sense, accommoda-

tion takes neither the definite
nor indefinite articles, while inthe second sense it may. Accommodation is a tricky word tospell; remember two c’s, two m’s
and three o’s. This word is onlyused in the singular in British
English.
Accommodations(Norw.
innkvartering) is the plural ofaccommodation, but this is
only used in American English:«Overnight accommodations».

Only (formal and informal use)
Where is the correct position of
only in a sentence? One alternative is «She has visited Paris
only once». A second position is
known as the early position: «shehas only visited Paris once».
Both are correct, but they areused in different contexts.
Traditionally, and in formal
English, placing only close to
the word that is qualified or
restricted avoids any ambiguity. «She has visited Paris only
once» is a statement. Though
this position is formally correct,
it sounds a bit artificial for
general, everyday English. The
New Oxford Dictionary of English (1998) suggests that: «innormal, everyday English, theimpulse is to state only as
early as possible in the sentence,
generally before the verb». However, it is worth rememberingthat when you put only in thisearly position, your listeners/
readers may expect that you
imply something. Thus, «she has
only visited Paris once» may
contrast the fact that she has
been to London ten times. Or
possibly that she tried to visit
Paris ten times but only
managed it once. Or it may bethat after one visit to Paris she
decided never to return.
Only can also be used as aconjunction to show why something in the first part of asentence cannot be done or is nottrue. Example: «We had planned
to collect our guests, only thetaxi crashed». This use of only is
typical of informal English andwords such as but or unfortunately are suggested for formal
contexts: «We had planned tocollect our guests, but (or unfortunately) the taxi crashed».

Enlightening English
On a Korean kitchen knife:
Warning: keep out of children.
On a string of Christmas lights:
For indoor or outdoor use only.
And the short version of a noticein a Mexican hotel:
We inform you about the towels
in the room are accounting, we
ask you lived at your check-out incase that you take some thing
will be charge to your roomaccount and, won’t do you checkout…
Even the web site of Dr. Holms
Hotel in Geilo has some gems:
However, in the curse of its
history, the hotel has beenfrequented by many different
kinds of guests.

8

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 12. FEBRUAR 2001

innblikk

Tidsskriftmekkerne
I ethvert fagmiljø ved NTNU befinner seg minst én
redaksjon. Hvert år blir det skrevet og redigert enuendelighet av publikasjoner ved vårt universitet.
Hvorfor alle disse trykksaker?
Legger vi statistikken til grunn, skal ingen kunne si at NTNU-forskerne ikke tar
formidlingsplikten alvorlig. I Forskpubbasen, der alle faglige publikasjoner i prinsippet skal være registrert, ser vi at barei fjor ble det publisert hele 5586 arbeider

med avsenderadresse NTNU. Et smalere
søk viser at 615 av disse ligger i kategorien C: «selvstendig faglig publikasjon
utgitt av institusjon, forening o.a.». Det
omfatter rapporter, kompendier, avhandlinger og andre faglige utgivelser som ikke

har kommet ut på et tradisjonelt forlag og
der en NTNU-er eller et NTNU-miljø stårsom forfatter eller redaktør. Ofte er universitetet selv, eller et institutt, utgiver.
Noen av disse er tynne lefser på noen
få ark; andre er tjukke bøker – det meste
noe midt imellom. Noen henvender seg
utelukkende til egne fagfeller, andre retter blikket litt lengre ut. Noen er enkeltmannsverk, andre er fellesprosjekter.
Hvor mye tid som samlet sett går med
til å skrive og mekke bøker, blader og tidsskrifter ved NTNU, er ikke noen gitt å si.
Men det må være snakk om et flersifret

antall årsverk. Er det verdt den tida og depengene det tar?
Universitetsavisa har besøkt to redaksjoner, som begge lager publikasjoner rettet mot et noe bredere publikum enn dennærmeste krets. Barn og Spor trekker
store ressurser ved Norsk senter for barneforskning og ved Institutt for arkeologi og kulturhistorie. Men redaksjonene er
ikke i tvil om at resultatet er verd innsatsen.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

Arkeologi
for allmuen– Hele instituttet er involvert
i Spor. Og de fleste er
entusiastiske. For det meste,
iallfall, sier redaktør Aud
Beverfjord.
Det første nummeret av Spor så dagens
lys i 1986, og siden har det kommet ut toganger i året. Det utgis av Vitenskapsmuseets Institutt for arkeologi og kulturhistorie, og skrives i all hovedsak av deansatte der. – Hele instituttet er involvert, og noen har skrevet i nesten hvert
eneste nummer, forteller førstekonsulent
Aud Beverfjord, som bruker halve arbeidstida si på å redigere Spor. Med seg i arbeidet har hun tre fagredaktører – og altså
et kobbel entusiastiske bidragsytere.
– Formidlingsplikten, er redaktørens
enkle svar på journalistens hvorfor. – Vifinner ut så mye hele tida. Og det børvære en del av jobben vår å la folk få vite
hva vi finner ut, å gjøre kunnskapen tilgjengelig for ikke-fagfolk.

Narvesen. Spor er et rent arkeologisk
tidsskrift, men henvender seg til lesere
med generell interesse for historie. Det
er populærvitenskapelig og legger derfor
stor vekt på layout og illustrasjoner. Tilå begynne med omtalte det bare virksomhet i Midt-Norge, men skriver nåogså om prosjekter utenlands. – Men vi
prøver alltid å knytte det til noe med
lokal vinkling, forteller Beverfjord.
Opplaget er på 3500, og abonnenttallet på 2700. – Det er altfor lite, men vi
har ikke ressurser til å drive markedsføring. I fjor begynte vi imidlertid å selge
Spor gjennom enkelte Narvesen-kiosker,
det ser ut til å få positiv virkning på abonnenttallet. Nå skal vi gjøre en innsats
overfor nye grupper, leger og tannleger
og den slags. Det måtte da være vel såhyggelig å sitte på venteværelset og lese
Spor, som alle disse helsebladene, mener
Aud Beverfjord.
Aud Beverfjord er Spor-redaktør på halvtid.
FOTO: LISA OLSTAD

Om barn – for voksne
Barn tar mål av seg til å bli et tidsskrift for hele Norden.
Ved Norsk senter for barneforskning(Noseb) på Dragvoll har doktorgradsstipendiatene pliktarbeid, som vanlig er ved
NTNU. Men ettersom Noseb ikke er etinstitutt med undervisning, kan stipen-

diatenes arbeidskraft kanaliseres andreveier. For eksempel til å redigere tidsskrifter.
Et viktig og meningsfylt arbeid, erbåde stipendiatene selv og Nosebs øvrige

ansatte enige om. – Det er behov for å
formidle forskningsresultater og refleksjoner på en populær måte til en bredleserkrets, sier Nosebs daglige leder, Jens
Qvortrup, og to av hans redaksjonelle
medarbeidere, førstekonsulent Karin
Ekberg og stipendiat Barbara Rogers.

Særstilling. Tidsskriftet Barn ble

Professor Jens
Qvortrup er
ansvarlig redaktør for Barn og én
av fire Childhoodredaktører. Karin
Ekberg (t.v.) er
redaksjonssekretær for Barn og«managing editor» for Childhood, mens Barbara
Rogers (t.h.) er
redaktør for Barn,sammen med
Vebjørg Tingstad(ikke på bildet).
FOTO: LISA OLSTADSide 8 — Svart Cyan Magenta Gul

opprettet i 1983 og kommer ut fire ganger i året, med 60-100 sider hver gang, i et
opplag på 800. Det inneholder artikler
fra et bredt spekter av fagfelt, noe skrevet av folk i Noseb-miljøet, men det
meste av folk utenfor, forskere og andre.
– Vi har overhodet ikke problemer med åfå fylt bladet, vi får stadig flere bidragsytere, noe som gjør at vi kan holde ethøyt faglig nivå, forteller de tre. – Det er
sjelden at vi aksepterer et manuskript
uten en viss bearbeiding. Det har med
bladets renommé å gjøre.
Blant de 600 abonnentene – som betaler 175 kroner i året for fornøyelsen –finner vi både forskere og praktikere. –Abonnenttallet er bra, tatt i betraktning
av at vi aldri har drevet aktiv markedsføring, mener Qvortrup.
Men nå har redaksjonen planer om åse lenger enn til landets grenser. Barn
har i kraft av sin tverrfaglighet en særstilling i Norden, og mottar allerede nåmange manuskripter fra andre nordiskeland. Målet er derfor å bli et nordisk tidsskrift. – Vi har alle interesse av å få vite
hva som foregår andre steder, faren for å
bli hjemmeblind er alltid til stede. Vi kommer vel til å søke Nordisk ministerråd
om noen midler, sier Qvortrup.

Globalt. Noseb er også siden 1993
hovedredaksjon for det engelskspråklige
tidsskriftet Childhood (SAGE Publications), ifølge Qvortrup det eneste globale
tidsskrift innenfor det han kaller«moderne» barneforskning. Childhood
har bidragsytere fra hele verden, og referee-ordningen – der artiklene må
gjennom atskillig faglige nåløyne for å
komme på trykk – sikrer et høyt faglig
nivå. – Det er svært meritterende å hafått noe på trykk i Childhood, og det erogså meritterende for NTNU å bli identifisert med et slikt blad, mener
Qvortrup. Childhood kommer ut fire
ganger i året, og koster 2700 kroner åabonnere på.

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

9

innblikk

Slik skal et forbilledlig akvarium se ut, en sann fryd for øyet! Frode Rø har spesialisert seg på å dyrke fram røde og spesielt vanskelige planter.

FOTO: FRODE RØ

Nettakvaristen god på bunnen
Over 120 akvarister
verden over klikker seg
daglig inn på Frode Røsin hjemmeside på
NTNU-veven.
For ett år siden fikk driftsoperatør FrodeRø i Teknisk avdeling på Dragvoll sin første datamaskin. Den kjøpte han fordi han
ville vise fram akvariehobbyen sin påinternett. Siden akvarie-nettsida stod ferdig, har over 31 000 besøkende vært innom — først og fremst akvarister. For oss
andre, ikke-akvarister, fortoner nettstedet med «månedens akvarieplante» og«månedens akvariefisk» seg som en eksotisk digital fargeklatt på NTNU-nettet.

Planteakvarist. Det var ikke først og
fremst guppyene Frode Rø ble interessert i, da han fikk sitt første akvarium
som tolvåring. Akvarieplantene fenget
mer. Interessen har holdt seg i tretten
år. Men det var først etter at Rø laget seg
ei hjemmeside på NTNU-serveren, at
hobbyen tok av.
– Jeg følte meg litt alene som planteakvarist. Derfor ville jeg ut på nettet og
komme i kontakt med andre som deler
samme interesse, sier Rø. Han har nå ei
hjemmeside med 120 besøkende hver dag.
– Det å komme på nettet var kjempeviktig for meg. Jeg har greid å skape meg
et navn innenfor miljøet. Nå kjenner folkmeg, og tar kontakt hele tiden.
Månedens plante. En akvarist har
ikke akvarium for pyntens skyld. Rø har
prøvd ut ca. 200 forskjellige typer fisk,og ca. 50 forskjellige planter. Aldri har
han mislykkes med ei plante. Hvermåned kårer han månedens plante og
presenterer den på nettsida.
Er det så vanskelig da, å holde noen
planter i vann?
– Det er mange faktorer som spiller
inn når man skal dyrke fram den riktige
floraen under vann. Plantene trengernæring via gjødsel og karbondioksyd forå sette i gang fotosyntesen. Jeg må passepå lys, temperatur, ph-, kH- og gH-verdier i vannet. Det krever en hel del for å få
plantene til å trives.
Konkurrerer. I høst deltok Rø i en internasjonal akvariekonkurranse og
sendte inn bilder av to av sine akvarier.
Han vant både førstepris, andreprisenSide 9 — Svart Cyan Magenta Gul

Planteakvarist Frode Rø er mer opptatt av plantene enn av fisken i akvariet.

og «Best in show»-prisen.
– Plantene må være satt slik at deskaper kontraster til hverandre, og så må
det være dybde og innsyn. Man skal aldri
ha en høy plante foran, forklarer Rø. Dette kan han så godt at han har gjort sin
kompetanse tilgjengelig på nettet. Flere
akvarister har sendt inn bilder av akvariene sine, og Rø gir poeng og legger dem
ut på hjemmesida si.
Nå forbereder akvaristen seg på en ny
konkurranse. Han er godt i gang med å
dyrke fram et planteakvarium med planter som er kjent for å være spesielt vanskelige. Rø gir disse plantene ekstra myelys, og ekstra tilførsel av CO2. Hver dag
har han en studie på fem minutter, hvor
han forsikrer seg om at det er framgang.
– Jeg fikk mer driv etter at jeg kom på
nettet og fikk kontakter. Artig å få responsog anerkjennelse. Inspirerende at folk spørom råd.

Nettbutikk. Om ikke Rø vinner førsteprisen på 100 000 kroner for beste

planteakvarium, vil han likevel tjene
penger på hobbyen sin. Plantene han
dyrker fram kan han selge via internett.
Og kanskje trives de to Discus-fiskene
så godt at de parer seg og får et hundretalls små yngel. Dem kan han selge for400-500 kroner stykket. Rø sin nettside
finner du på:
www.ntnu.no/~foksen og Internettbutikkenpå: www.kosmos.no/akvasia
Kjenner du en NTNU-er som dyrker
en spesiell hobby eller lidenskap?
Send tips til
medieseksjonen@adm.ntnu.no.
AV KAREN ANNE OKSTAD

Jevnlig bladfrisering må til for å få fram en vinnerbeplantning.
FOTO: KAREN ANNE OKSTAD

FOTO: KAREN ANNE OKSTAD

10

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

Visjon i
fritt svev
Fornebu, Snarøya: Ei støvsky suser bortoverrullebanen. Men i stedet for en DC 9 i ferd med å
lette, raser en fullastet lastebil forbi. Sjåføren er
King of the Road, ingen grunn til ikke å legge hele
fotbladet på gasspedalen.
Leirholdige gruspartikler drysser fra lasteplanet. Lastebilen er på veg mot noe
som ser ut som et grustak bak bortenden
av rullebanen. Hele flyplassområdet er
en eneste stor byggeplass. Denne enden av
rullebanen er gravd opp. Rundt svære
slagghauger svaier en krattskog av heisekraner. Anleggskjøretøyene kjører iskytteltrafikk, langs sørgående rullebane
har det kommet opp vanlige vikepliktskilt.
Innendørs, i avgangshallen, hviler Kai
Fjells verneverdige veggmalerier i halvmørke. En del skillevegger er tatt ned,men mange innsjekkingskranker får ståi fred – foreløpig. Det meste av den gamle skiltinga er intakt, vi passerer British
Airways’ gamle skranke og kikker etter
pila til taxfreebutikken.
I Braathens og SAS’ gamle tilholdssted, solrike lokaler med panoramavinduer ut mot fjorden, finner vi IT Fornebusjefene Per Kristian Jacobsen og Bjørnar
Myking. Sistnevnte er sjef for IT Fornebu
Eiendom. Myking har ansvar for bygningsmassen, mens Jacobsens utfordringer å fylle lokalene med tilstrekkelig mange
IT-hoder.
De leder en visjon i fritt svev.

E-læring ned for telling. Visjonen
IT Fornebu fikk seg en knekk for en tid
tilbake, da det ble kjent at selskapet som
skal bygge opp nettbasert undervisning(såkalt e-læring), IT Fornebu Knowation, måtte kutte kraftig ned på virksomheten grunnet mangel på kapital.
Knowation het tidligere MultimediaLæring. En emisjon på 150-200 millioner kroner strandet like før jul. Avtaleneom IT Fornebu Knowations overtakelse
av opplæringsvirksomhetene til Merkantildata ASA og Telenor Communications AS kunne ikke bli gjennomført.
Planen var å opprette et nettverk av 5070 virtuelle klasserom rundt om i landet. Man ender nå opp med fire steder.
Samtidig sa adm.dir Bjarne Aamodt opp
sin stilling.
Nylig ble det kjent at Universitetet i
Oslo og Forskningsparken åpner et eget
senter for e-læring i Gaustadbekkdalen.
Det skjer ikke i samarbeid med IT Fornebu. Leder for senteret som har fått navnet InterMedia, sier til Aftenposten atsenteret kommer til å være mer forskningsorientert og at man prioriterer nærheten til universitetet.
I en presentasjonsbrosjyre av seg selv
skriver IT Fornebu AS at e-læring er en
av fire pilarer selskapet bygger på.
Spørsmålet er om denne pilaren er i
ferd med å svikte. Jacobsen avviser at det
er slik fatt. Han medgir likevel at Knowations problemer representerte et betydelig slag.
– Men selskapets problemer er ikke
noe avgjørende slag for visjonen om IT
Fornebu. Her fødes mange ideer, noen blir
realisert og andre ikke. Knowations markedsidé var å bli stor fort. Det gikk altså
Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

Per Kristian Jacobsen

Bjørnar Myking

ikke. Men nettbasert undervisning er
fremdeles viktig, sier Jacobsen.
IT Fornebu tapte også kampen om å få
kjøpe Oslo kommunes tomt på Fornebu.
Resultatet er at man må bygge tettere.

Satser på inkubator. Nå er det toandre av pilarene i visjonen, mobilt telefoni og inkubatortjenester, som skyves
fram. Til det siste har man stiftet selskapet IT Fornebu Inkubator AS og
ansatt en daglig leder. ITFI skal tilby
oppstartsbidrag i form av aksjekapital iinkubatorbedriften, driftstjenester, faglig veiledning og et nasjonalt og internasjonalt nettverk. Det arbeides med ensamarbeidsavtale med Forskningsparken i Oslo og med to amerikanske og
et indisk selskap om ulike støttefunksjoner for inkubatoren.
– Vi ønsker å tiltrekke oss nye
bedriftsetablerere, gründere med gode ideer men uten kapital, infrastruktur og etgodt faglig miljø, sier Jacobsen.
SIVA i Trondheim spør nå ut ulike
bedrifter for å sondere terrenget om dekunne tenke seg å ha kontorplass i forbindelse med den planlagte inkubatoren.
– Ingen trussel. Norge trenger 10-15000 nye IT-folk per år. Det er stor mangel på nyutdannede fagfolk innen informasjons- og kommunikasjonsteknologi.
Men IT Fornebu-sjefene avviser at satsingen der ødelegger for resten av ITNorge.
– Mange kan være redd for at dere nå
vil støvsuge arbeidsmarkedet?
– Vi søker et nasjonalt samarbeid om
disse tingene. Om tilsvarende miljø på
Kjeller, i Trondheim og i Stavanger lykkes,
er det desto bedre for oss. At deres suksess
skulle representere et problem for IT Fornebu, er en typisk tullete norsk debatt.
Vi er ingen trussel for øvrige norske ITmiljø, sier Jacobsen.
Miniatyrversjonen av IT Fornebu vil
etter planen stå ferdig i mai neste år. Da
skal terminalbygningen være ferdig innredet og innflyttet. Foreløpig er de første
10 000 kvadratmeterne fylt opp, og det erinngått intensjonsavtaler for de neste 10000. Totalt er bygningen på 40 000 kvadratmeter.
Nye Fornebu skal bli en fullt utstyrt
bydel, med bolighus, utleieboliger, kjøpesentre, rekreasjonstilbud, egen marina,

VERNEVERDIG. Kai Fjells veggmalerier vil bli
bevart for ettertida, lover Bjørnar Myking og
Per Kristian Jacobsen.
FOTO: TORE OKSHOLEN

og mer. Det vil bli bygget 6 000 boliger.
Rundt ti prosent av disse boligene vil ligge innenfor IT-senteret.
– Det vil bli lagt vekt på utleieboliger
beregnet for folk som er her i begrenset
tid: Gjesteforskere som bor her et halvt år,eller opp til 1-2 år, kan komme, bo godt
mens de jobber her, og så dra igjen, sierBjørnar Myking.
– Men problemene rundt Knowation
har skapt en viss bekymring: Hvor stor er
sjansen for at IT Fornebu ikke blir mer
enn en velfylt terminalbygning?
– Sjansen for det er lik null. Telenor er
her allerede. Det vil bli 6 000 ansatte derborte. IT Fornebu er allerede her. Når snøballen begynner å rulle for alvor, vil visjonen bli realisert i sin fulle bredde. Med
den beliggenheten vi har kan vi simpelthen ikke mislykkes, sier Per Kristian
Jacobsen og Bjørnar Myking.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

Frykter ikke konkurranse
Senterleder Bjørn Inge Haugani Innovasjonssenteret på
Gløshaugen frykter ikke konkurranse fra IT Fornebus inkubator.
Haugan peker på at Gløshaugens inkubator kjennetegnes av at den er rettet inn
mot studenter mens de ennå er studenter.
– Jeg har vanskelig for å se hvordan en
inkubator på Fornebu skulle ha noen
negativ innvirkning på vår virksomhet,sier Haugan.
En inkubator er ikke ment å fungere

som en mangeårig varmestue for gründere som ikke ‘får ut fingeren.’ Meningen
er at man kan være der 1-2 år og få den
nødvendige starthjelp. Deretter skal man
videre. Derfor tror ikke Haugan at studenter vil flytte fra Innovasjonssenteretpå Gløshaugen og til en tilsvarende inkubator på Fornebu.
– At folk tar utdanninga si i Trondheim for så å dra sørover for å startenæringsvirksomhet, er ikke noe nytt. Jeg
har vanskelig for å se hvordan inkubatorvirksomhet på Fornebu vil endre
vesentlig på dagens situasjon, sier Bjørn
Inge Haugan.

KRATUNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

11

innblikk

Lunken holdning
ved NTNU
Ambivalens er
stikkordet for
holdningen datamiljøet i Trondheim
har til Fornebuplanene.
– I nettets og desentraliseringens
tidsalder er vi selvsagt skeptiske til
et stort, nesten «stalinistisk», nasjonalt senter som Fornebu, sier professor Reidar Conradi ved Institutt
for datateknikk og informasjonsvitenskap. – Men vi prøver å gjøre det
beste ut av det – litt motvillig, legger han til.
Gruppen for systemutvikling ved
Conradis institutt deltar i prosjektet Software engineering, eller store programsystemer på norsk, som
er et delsenter i det nye Simula Center of Excellence på Fornebu. Conradi har gjort det klart og fått aksept
for hos senterleder Morten Dæhlen
at en fjerdedel av prosjektmidlene
blir brukt i Trondheim. Han ser forseg en ordning der lærerkrefter fra
NTNU får toer-stillinger ved Fornebu, og at forskere der får professor II- stillinger her. – Dermed kan
vi få en vinn-vinn situasjon, mener
Conradi.

Kritisk
SKOG. Heisekranene står tett i tett på Fornebu.
FOTO: TORE OKSHOLEN

Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

personellmangel.

Samtidig er han fortvilt overmangelen på faglig personell i IKTsektoren. – I forhold til den stu-

dentmassen vi betjener, burde vi
ha vært 150 flere lærere på landsbasis, sier han, og tilføyer at det tilsvarer samtlige doktorkandidatersom er utdannet i feltet på nittitallet. Det sier litt om etterslepet av
kvalifisert personell i IKT-sektoren.
Oppbyggingen av ekspertise på
Fornebu ser ut til å gå verst ut overInstitiutt for informatikk ved UiO.
Hele ti lærere av en stab på 40 er påvei over til Fornebu. – Myndighetene burde ikke ha tillatt oppbygging av et slikt senter før de eksisterende miljø har fått den nødvendige faglige styrking, hevder Conradi. Han mener Norge burde gjort
som Irland. Der ansatte de først flere
forskere og lærere så de kunne
utdanne flere kandidater, deretter
ekspanderte de industrien innen ITfeltet. Nå satser dette landet med
halvparten så stort nasjonalprodukt
som Norge hele 500 millioner irske
pund i nye forskningsmidler.

Operativt i 2005? Conradi tror
at hele Fornebu-senteret (bådeindustri og forskning) er operativt
tidligst i 2005, nesten ti år etter at
Fred. Olsen lanserte ideen.
– Trondheim har nå en unik
sjanse til å utvikle sine egne industri-kuvøser og forskningssentere –tenk på Pirsenteret, Teknostallenog annen ny virksomhet, hevder
Conradi.
– Vi utdanner minst 1000 kandidater per år innen IKT-fag ved
NTNU og HiST. Vi må kunne få flere

av de uteksaminerte til å bli i Trondheim, mener Conradi, som ogsåsynes det er uklok politikk fra myndighetenes side å pålegge utenlandske studenter som utdannes i
Norge med støtte fra Lånekassen, åforlate landet etter endt studium.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

NTNU deltar i
Simula-senteret
Professor Reidar Conradi er den
fra vårt IKT-miljø som har værtmest engasjert i etableringen av
Simula Center of Excellence påFornebu. Senteret vil ha et årlig
budsjett på 45 millioner kroner,og per i dag er tre delsentergodkjent: Software Engineering,
Communication Technology og
Scientific Computations. UiO og
NTNU deler ansvaret for å bygge
opp senteret for Software
Engineering, som vil få enbudsjettramme på ca 10 millioner kroner per år. De første
ansettelsene blir gjort i løpet avvåren, men senteret vil ikkevære i full drift før midten av
2002, og da i foreløpige lokaler i
Forskningsparken ved UiO.

12

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

Magiske materialer
Et krafttak må til
dersom Norge skal
hevde seg internasjonalt
innen framtidas teknologier. Nå satses det på«Funmat».
Nei, det handler ikke om morsom mat.
Funmat (funksjonalistiske materialer) er
en tung satsing på materialteknologi, i
150 millionersklassen. Dette ti år lange
forsknings- og undervisningsprosjektetskal etter planen foregå ved NTNU,
Sintef, Universitetet i Oslo og Institutt
for energiteknikk.
Bare i Trondheim er det 150 forskere
som vil få nye forskningsmuligheter dersom Funmat blir en realitet. En endelig
prosjektbeskrivelse blir levert til Regjeringen i mars.

Revolusjonen bak. Forskning innen
funksjonelle materialer skapte muligheten for IT-revolusjonen. Plutselig sto
maskinene der, store og dyre; så ble demindre og mindre, raskere og raskere, billigere og billigere, og kunne lagre og sende
større og større mengder med informasjon. Hvordan ble det mulig? Svaret er
enkelt: materialforskning. Det var den
skjulte revolusjonen bak.
Slik forskning ligger bak forbedringer
innen energi, miljø- og medisinsk teknologi også, og nye eventyr fortelles stadig
om hvilke muligheter mikro- og nanoteknologien vil skape. Funmat har prosjekter
innen alle disse områdene, hvis bare politikerne åpner pengesekken.
Universitetsavisa har snakket med
seks stykker fra Funmats arbeidsgruppe.
De legger begeistret ut om forskning pålysledende silikafiber, biokompatible alginat og andre mystiske ord for den uinnvidde.
Magisk framtid. Funksjonelle materialer har spesielle fysiske eller kjemiske
egenskaper, som kan utnyttes til et mylder av formål. Forskning skaper teknikker for syntese og bearbeiding av materialer.
– På nano-nivå innebærer det flyttingog bygging med atomer, sier Anne Borg.
– Dette åpner for intelligent design av
materialer med funksjonelle egenskaper.
Funksjonell vil for eksempel si elektronisk, magnetisk, optisk, dielektrisk, katalytisk, biokompatibelt, alt etter behov.
– Ta biokompatible materialer, sierBjørn Stokke, som jobber med medisin og
fysikk. – Det vil si materialer kroppen
ikke avviser som fremmedlegemer. Det
betyr for eksempel at det ikke oppstår
betennelse når legen implanterer noe i
kroppen. Biokompatible alginat – isolert
fra tang og tare – er et forskningsområde
innenfor Funmat.
– 30 år etter at slik forskning ble etablert, lages nå beholdere som gir behandling til sukkersyke ved å registrere sukkernivå og dryppe insulin etter behov. Biokompatible alginat kan utsette døden forpasienter med hjernekreft ved å forsinke
utviklingen av kreftceller. Andre deler av
en algeplante kan stimulere immunsystemet, slik at det forsvarer seg bedre,
føyer Tor Grande fra Institutt for kjemi til.
De snakker om en framtid med materialer som kan gjøre «magiske» ting. Intet
mindre.

Svelg en kirurg. Gruppen viser bilde
av en magnetisk resonansmaskin, som
tar tredimensjonale bilder av kroppen.
De spøker med at hvis legen ikke har formange plomber i tennene, eller stålhofte, kan han operere mens pasienten
befinner seg inni denne maskinen, fordi
den har en kontrastmekanisme som ser
tettheten av atomer. Slik kan den se

Side 12 — Svart Cyan Magenta Gul

Leder for Funmats arbeidsgruppe, Jostein
Grepstad, på lab'en.
FOTO: ADRESSEAVISEN

Eksempel på funksjonelle materialer: Superledere og magneter har ført til svevetog i
Japan.
ILLUSTRASJON: SINTEF

svulster, avrevne muskler ol.
På grunn av magnetismen krever disse maskinene andre materialer enn metall
å operere med, og her kommer igjen forskning på funksjonelle materialer inn.
Framtida er en «kirurg» du kan svelge, som for eksempel kan åpne opp en tettarterie i hjertet ditt.

Ønsker senter. – Forskning på funksjonelle materialer er nødvendig for å sikre Norge internasjonal konkurranseevne
og innovasjonskraft på viktige områder
innen ny teknologi. Målet er at Funmat
med fokus på grunnforskning skal hevenorsk forskningsinnsats på dette området til et høyt internasjonalt nivå, sierleder for arbeidsgruppen, Jostein Grepstad fra NTNUs Institutt for fysikalsk
elektronikk.
– Funksjonelle materialer er et område hvor forskningen vil føre til nyenæringer. Et område vi ikke får være medpå hvis vi ikke satser. Selv om vi ikke kan
forutsi hva de nye produktene vil bli: Ervi ikke med på grunnforskningen nå, viltoget gå i industrien for Norges del. Blirfasilitetene bedre, kan vi bli en attraktiv
partner i EU-prosjekter, sier han.
– I en global sammenheng er det en
drøm om å utvikle hydrogen som energibærer. For å komme dit er vi avhengig av
en hel haug med nye materialer, sierGrande.
Ved NTNU ønsker de nå å etablere et«Senter for avanserte materialer» medbase i det nye Realfagbygget.
En omfattende satsing på funksjonelle materialer ved NTNU og Sintef vil føl-

ges av et tilsvarende studieprogram imaterialvitenskap for studenter i høyere
årskurs ved fysikk, kjemi- og elektronikkfakultetene.

Jammerkor. – Universitetsforskningen har vært utsatt for en langsom kvelningsdød økonomisk Reaksjonen har værtet ustanselig jammerkor. Det er mer positivt å si at hvis vi får disse pengene, kan
vi gjøre det og det, sier Eivind Hiis Hauge.
– Hinderet for denne norske satsingen innen funksjonelle materialer, er at
det er lite industri på dette. Men det er en
ond sirkel. Man får ikke støtte fordi det
ikke er industri, men har ikke industri
fordi det ikke finnes forskning, sier Anne
Borg.
– Får vi muligheten, blir det industri
av dette, fastslår Winther.
LIVE OFTEDAHL

Hvor er
forskningsmidlene?
Bill Clinton gikk i fjor inn for et budsjett på 500 millioner dollar for satsing
innen nanoteknologi. EU skal bruke 48
milliarder på åtte år for å kunne ledean innen mikroteknologi i prosjektet
Medea+. Norge er ikke med. Norge måøke bevilgningene til forskning med
700 millioner fra år 2002 med dobling
av beløpet hvert år, for å kunne nå standard forskningsbevilgning i andre
OECD-land. Forskning finansiert av
privat næringsliv i Norge, er mye mindre enn land vi normalt sammenligner
oss med. Det offentlige bruker 20 milliarder årlig, hvorav 2,5 milliarder går
gjennom Norges forskningsråd. Hvorgår resten?

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

13

innblikk

En sofa er ikke lenger det den var. Psykologene foretrekker at klientene
sitter i denne.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Gjennom et enveisspeil blir pasient og klient
observert av medstudenter og psykologlærer
og filmet på video. Både i skjerm og gjennom
speil er det studentene Jon Nygaard og Kristin Gustavson som øver seg på terapeut-klientrollen. I en reell terapitime er dørene selvfølgelig stengt for uvedkommende, og studentene har taushetsplikt. FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Trives best med
indre landskap
Møter du en psykologistudent på et vorspiel,er det ikke sikkert at dutrenger å slukke sigaren
fordi du frykter å bli
oppfattet som sexfiksert.
Sigmund Freud er nemlig
litt ut.

Du trenger ikke være redd for å snakkeom drømmer heller, skal vi tro fjerdeårsstudentene i psykologi, Jon Nygaard Flølo og Kristin Gustavson. De mener beggeat psykoanalysens far, Sigmund Freud,sine tanker om overjeg, drømmetyding,penismisunnelse og libido er litt gammeldagse.
I hvert fall er det mer enn det psykologutdanningen dreier seg om i våre dager.
Sigmunds teoretiske arvtakere har værtmer opptatt av sosiale aspekter enn av
de seksuelle, og et fokus på venner, ikkebare på mor og far.
Jon, Kristin og de andre studentene
på embetsstudiet har et krevende undervisnings- og praksisopplegg som skal
gjennomføres for at de en gang i nær framtid kan titulere seg som psykologer.

Enveisspeil. – De har et hardt program, ja, bekrefter sjefpsykolog Kjell
Røsdal fra sitt kontor på Lade. Han er

Side 13 — Svart Cyan Magenta Gul

daglig leder på voksenklinikken og
underviser studenter i kliniske emner ogveileder dem i praksisen. Psykologiske
poliklinikker er delt inn i klinikk forvoksne, for barn og unge, og en nevropsykologisk poliklinikk. Røsdal var
blant de første som kom hit da det rosa,
psykologiske poliklinikk-bygget ble reisti 1997. De første uteksaminerte studentene på det femårige studiet gikk ut høsten 1999. Til sammen er 75 studenter
psykologutdannet ved NTNU. Årets fjerdeklasse teller 20 hoder, hvorav 14 er
jenter.
– De fleste av psykologene går ut ioffentlige helsevesen, mens noen finnerveien til næringslivet, opplyser Røsdal.
De første fem semestrene i studiet
gjennomgår studentene teori og metode.
Når de har kommet til sjette semester,begynner de på klinikken og skal arbeide
direkte og alene med vanlige klienter. Dette skjer i terapirom som er utstyrt med
enveisspeil og videokamera. Bak speilet
sitter læreren, som selvfølgelig er psykolog, og tre andre studenter og følger med.
Hvis studenten ønsker råd og hjelp, kanlæreren bistå. Alle samtaler blir tatt opp
på video, og studenter får se seg selv etteren samtale med en klient. I ett semester
følger de et barn eller en tenåring, det
neste har de samtaler med en voksen.

Rollespill: Mens Jon og Kristin setterseg i sofaen, kler andre studenter på segøreklokkene bak speilet for å høre,
observere og notere. Vi får en smakebitpå hvordan en terapitime kan være.
– Ja, velkommen hit. Jeg har fått enhenvisning fra en lege om at du har værtplaget av dårlig selvtillit og depresjonstanker.
– Det stemmer det. Jeg har vært syk-

meldt nå. Jeg har hatt søvnproblemer iet halvt år.
– Er det tydelige tegn på at du er
deprimert? I hvor lang tid bakover strekker dette seg?
– Det føles som at det alltid har værtsånn.
Og slik fortsetter det. Ikke så ulikt
forestillingene vi har om hvordan terapi
foregår.
– Lærer dere nøkkelord i samtaler; somå si «hmmm», «riktig» og «fortsett», samt
at dere gjentar det siste ordet eller setningen som klienten sier?
Både Jon og Kristin ler og avkrefter
denne myten.
– Du skal være til stede og lytte og dumå være nysgjerrig. Vi har lært å bruke
oss selv i stedet, sier Kristin. Jon refererer til den uinteresserte psykologen i filmen Detektor, som bare gjentar det sistesom sies. – Det er ikke nødvendigvis feilå gjøre dette, men det er aldri et mål i seg
selv. Noen ganger kan det også virke forløsende.
– Hva er den største utfordringen i terapi?
– Ikke at det sitter noen bak speilet,
hvis du tror det, sier Kristin og støtter
Jon som synes det er krevende med den
relativt korte tida de har på å møte en
klient, som er 15 ganger i semesteret.
– Det er krevende å gjøre noe som
bidrar til en bedring innenfor denne tida,synes han.
Derfor er studiet nå lagt opp slik at dekan ha den samme klienten over to semestre.
Jon synes det er vanskeligst å jobbe
med barn: – Det er ikke vanskelig å forholde seg til foreldre og andre systemer
rundt barnet. Det utfordrende er den
direkte og barnlige dialogen med barnet.

Anne-Grethe Kant (fremst i bildet), Mariann
Wisur Kvasheim og Truls Fagernes Olsen
observerer demonstrasjon av rollespill for Universitetsavisa.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Terskler. I disse dager synes det å væreen lavere terskel for å oppsøke psykologen. Men muligheten for bli psykolog er
fortsatt liten. Ei jente i Bergen har tattprøvd å forbedre grunnfagseksamenensin 15 ganger for å komme inn påembetsstudiet. Hun har ennå ikke lykkes. Det er på samme tid paradoksalt
nok stor etterspørsel etter psykologer i
Norge. Til og med fotballaget Vålerenga
kunne ha trengt en, ifølge enkelte
sportsjournalister. Der har ikke Kristin
noe imot å jobbe, hvis det skulle komme
en forespørsel. Men hva med å stille opp
som TV2-psykolog under et gisseldramai Hjelmeland, som vi opplevde under PerStåle Lønnings debattprogram Sentrum
i fjor?
– Jeg kan gjerne uttale meg om hva jeg
mener om ulike emner, men det skal ikkevære uavklarte etiske forhold rundt det
hele, slik tilfellet var med Hjelmelandsaken, mener Jon.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no14

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

Oppfinnere må dele utbyttet
Det ser ut til at universitetene i framtida vil få
utvidede rettigheter til å
tjene penger på de gode
ideene som ansatte klekker ut.
Patenter og patentrettigheter er et vanskelig område. Hvis en ansatt i en bedrift
kommer på noe lurt han vil patentere, er
Arbeidstakeroppfinnelsesloven (ofte kalt
Patentloven) klar på hvem som har retten
til patentet: Det er bedriften. Hvis en universitetsansatt er i samme situasjon, kommer det såkalte «lærerunntaket» inn: Det
er den ansatte selv som har retten til
patentet.

Lovendring i Danmark. Universitetsansattes rett til egne oppfinnelser
har hittil i vesentlig grad vært praktisert likt i Norden. Men for ett år siden
innførte danskene en ny lov som innebærer at institusjonen har rett til å
kreve rettighetene overført til seg, men
at alle parter får en rimelig andel av en
mulig avkastning. Her kan det væresnakk om en tredel til lærestedet, en tredel til forskermiljøet (instituttet) og entredel til forsker/oppfinner.
Ved forskning som finansieres helt
eller delvis av andre enn institusjonen,vil det inngås avtale om rettighetene. Ifølge Forskningsrådets generelle kontraktsvilkår er hovedregelen at prosjektansvarlig har enerett. For forskningsprogrammer i EU-regi forutsettes det at institusjonene som har inngått avtalen med

EU, har rettighetene til prosjektresultatene. Årsaken er nettopp at universitetetskal ta ansvar for at patentrettigheter
blir tatt vare på og at resultatene kommer
til nytte.

To utvalg i arbeid. Påvirkningen fra
Danmark, EU og en voksende nyskapingsbølge har nok vært medvirkendeårsaker til at det i Norge er nedsatt toutvalg for å se på universitetsansattes
rett til egne oppfinnelser. Bernt-utvalget,også kalt kommersialiseringsutvalget,
er oppnevnt av departementet, og har
vurdert universitetsansattes rett til
kommersialisering av forskningsresultater. Immaterialrettsutvalget er oppnevnt
av Universitetsrådet for å se nærmere
på eiendomsretten til bl.a. oppfinnelser,
undervisningsmateriell og utstyr som
universitetsansatte utvikler i sittarbeid. Utvalget ser også på rettigheter
til materiale som legges ut på Internett.
Ifølge professor Torgeir Moan ved
Institutt for marine konstruksjoner, somsitter i Immaterialrettsutvalget, vil utvalgets første delinnstilling om opphavsrettigheter til oppfinnelser komme i løpet avvåren. Innstillingen fra Bernt-utvalget er
nå sendt til trykk, og overleveres oppdragsgiver ca 20. februar.

Stimulering, ikke byråkrati. – Min
innstilling er at det er viktigere med
incentiver og stimulering enn med byråkrati og regler i denne sammenhengen,sier professor Moan. En hovedhensiktmå være å få fram gode ideer til kommersialisering og etablering av ny virksomhet, mener han. Han vil ikke røpe formye av de interne diskusjoner i utvalget,men det skal være liten uenighet om atalle involverte parter bør ha sin rettmessige del av en eventuell avkastning.
Når det gjelder spørsmålet om hvem
som skal ha hovedretten til å utnytte
resultatene kommersielt, og ikke minst
samtidig ha ansvaret for prosessen det erå drive fram en idé fra forskningsresultat
til et produkt i markedet, har utvalget
drøftet ulike alternativer.
Stanford University i California er etofte benyttet eksempel på et universitet
som er kilde til ny industrietablering.
Stanford har et eget kontor som bistår
ansatte i patetentering- og kommersialiseringsprossen, men det er oppfinneren
som sitter med rettighetene.
Moan føler at universitetene kommer
i et dilemma når det gjelder satsing på
dette feltet: Skal man ha noe å bidra med,må det etableres en skikkelig støttefunksjon i forbindelse med patentering og kommersialisering, men samtidig kan man
ikke satse for mye før man får en viss
føling med hvor stort omfang en slik virksomhet kan få.

Dansk modell. Professor Asbjørn
Rolstadås ved Institutt for produksjonsteknikk har sittet i Bernt-utvalget. Hansier at hovedfokus for utvalget har værtå stimulere prosessen med å få en ide fra
forskningsmiljøet omsatt til lønnsom
produksjon. Samtidig ønsker man at noe
av gevinsten ved produksjonen skal flyte
tilbake til miljøet der ideen ble utviklet.
I følge utvalgsleder Jan Fridthjof
Bernt, tidligere rektor ved UiB, er hovedkonklusjonene i utvalgets innstilling disse:og høyskoleforskning. Dette krever ordninger som motiverer både institusjon og
forskere til å satse på dette, og utbygging
av et støtteapparat ved institusjonene.
2. For å legge forholdene til rette fordette, må institusjonene sikres en andel av
avkastningen av oppfinnelser som gjøres
av de vitenskapelig tilsatte. Det foreslås
at institusjonen som alminnelig utgangspunkt skal ha krav på 2/3 av avkastningen, normalt fordelt med 1/3 på det aktuelle fagmiljøet og 1/3 på institusjonen sentralt, og særlig på det apparat som er bygget opp for å hjelpe til med kommersialisering. Det kan imidlertid avtales andre
fordelingsnøkler, og ved uenighet avgjøres
spørsmålet ved voldgift, som skal bygge på
hvor mye institusjonen har bidratt med iform av penger, utstyr og infrastruktur.
3. Utvalget er delt mht. hvem som skalha råderetten over oppfinnelsen. Et flertall på tre mener at oppfinneren selv må
bestemme om en oppfinnelse skal patenteres og hvordan en eventuell kommersialisering skal skje. Mindretallet på tomener at dette må institusjonen bestemme.
Assisterende universitetsdirektørPeter Lykke sier at NTNU avventer innstillingen fra Bernt-utvalget, og at
ledelsen er innstilt på å tak i dette nårregelverket blir klart. – Vi får stadig flere
slike saker, og det viktigste er få resultatene ut, sier Lykke.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

1. Det må satses mer på å få ut det
kommersielle potensialet av universitets-– Patenter er
ingen gullgruve
Forskningsmiljøet rundt professor Olav Smidsrød, Nobipol,
fremholdes ofte som et godt eksempel på vellykket
forskningssamarbeid med industrien. – Nøkkelen er å møteindustrien med et profesjonelt apparat, sier Smidsrød.
Professoren ved Institutt for bioteknologi tror det vil ta tid før NTNU-administrasjonen kan håndtere patentering og
kommersialisering profesjonelt.

Tverrfaglig suksess. Det tverrfaglige samarbeidet innen bioteknologi derkjemi, fysikk og kreftforskning deltar, er
organisert i «Nobipol». Denne tverrfaglige samarbeidsgruppen driver hovedsakelig forskning innen biopolymerer.
Gruppen omfatter ca. 40 personer og
utfører industrioppdrag for ca. 10 millioner kroner per år.
Stiftelsen «Biopolymer» er en Brønnøysund-registrert stiftelse der alle medarbeiderne i miljøet er medeiere, og som
tar hånd om patenter og rettigheter.
Ordningen administreres under Sintef
B, som Smidsrød er svært skeptisk til
nedleggingen av.
– Denne ordningen fungerer utmerket og er akkurat det redskapet vi trenger, sier Smidsrød, som tror det vil ta langtid før universitetsadministrasjonen er istand til å håndtere denne oppgaven likeeffektivt. Han viser til alle problemene
som har vært med økonomisystemet i det
siste.
Gruppeleder i Nobipol, Bjørn Erik
Christensen, er enig. – For eksterne prosjekter er det helt nødvendig til enhver tid
å ha rede på hvor mye ressurser som er
brukt, hvor mye penger som er kommet
Side 14 — Svart Cyan Magenta Gul

inn osv, og på dette området fungerer Sintef-systemet mye bedre enn universitetets system, sier Christensen.
– Han er den som holder orden, jeg erkreativ og rotete, forklarer Smidsrød.

Ingen gullgruve. – Det blir helt feilhvis universitetsledelsen tror at patentering og oppfinnelser skal bli en økonomisk gullgruve, sier Smidsrød. Patenter
koster i utgangspunktet penger, sierhan, mange penger.
For verdensomspennende patentrettigheter kommer utgiftene til å etablere etpatent på et par hundre tusen. I tillegg
koster det penger å vedlikeholde patentet.
Nobipol-miljøet har et dusin patenter, og
fem-seks andre på vei. For en forsker erpatent faglig meritterende.
– Innen genteknologi og bioteknologi
er det helt nødvendig å sikre seg med
patent før man publiserer, sier Smidsrød.
En doktorgradsoppgave starter gjerne
med å sikre et patent knyttet til oppgaven.
– Dette har vi lært oss – «the hardway», sier han uten at han vil utdype detnærmere. Patenteringen skjer i samarbeid med industrien. Som regel er det
industripartneren som betaler patenteringskostnadene.
Industrisamarbeid.

– For oss erpatent et instrument som sementerer etlangsiktig samarbeid med industrien,– Mange har den naive oppfatning at patent skal gjøre dem rik i en fart, sier professor Olav
Smidsrød.
FOTO: ARNE ASPHJELL

framholder Smidsrød. – Nøkkelen til den
suksess vi har hatt med industrisamarbeid i vårt fagmiljø, er først og fremst atvi har møtt industrien med et profesjonelt apparat, presiserer han.
Smidsrød legger til at det ikke er penger i egen lomme som er drivkraften i dette miljøet, men det å kunne skape noe, fåtil et godt forskningssamarbeid med
industrien. – Vi kunne vært mye rikere
hvis vi hadde vært flinke til å sko oss pådette, men det er da ingen vits i å selge
hele moroa? – Tror du vi kunne jobbet toskift i døgnet hvis vi ikke hadde det moro,
spør han.
De som arbeider i dette miljøet, har
hatt inntekter av virksomheten, det leg-ger han ikke skjul på. Men det er svært
begrenset hva de ansatte har i ekstra personlig inntekt av virksomheten.
Hovedsamarbeidspartneren er Hydroavleggeren Pronova Biopolymer, som nå ersolgt til det amerikanske FMC Biopolymer. – De tegner til å bli en bedre eierenn Hydro, sier Smidsrød. – De vil satsepå oss, og investerer nå flere millioner idette feltet – i Norge, bekrefter han.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Les mer om Nobipol på nettet:
http://kibt.chembio.ntnu.no/nobipol/norsk/

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

15

innblikk

Tapir investerer i nett og ny drakt
Tapir satser sterkere på boksalg overnett, og har nettopp skiftet navn til Gnist
Tapir. Samtidig planlegges av nye butikklokaler for over 12 millioner kroner.
Butikken på Moholt vil framstå
i ny drakt allerede denne måneden. Arealet utvides, og det blir
ny innredning. Det andre store
løftet gjelder bokhandelen i
Gamle kjemi på Gløshaugen.
Den skal flyttes til søndre lavblokk, over SiT-kantina «Eplet».
Hele 1500 kvadratmeter er stilt
til disposisjon, alt på ei flate. Fagboksjef Morten Johnsen forteller at Multimediabutikken, somi dag ligger i første etasje i Sentralbygg I, også skal flyttes hit.
Nybutikken får egen musikkavdeling og kaffebar. En del av
lokalet er satt av til vrimleområde, der det blir plass for oppslagstavler, utstillinger etc, etslags «Stripa» i miniatyr. Ombygginga er i gang og skal være ferdig til høsten.
Investeringene har utvilsomt
til hensikt å lokke enda flere
kunder til butikkene. Samtidig
satses det kraftig på nettsalg av
fagbøker. Tapir startet nettbokhandel i 1996 og har høstet gode
erfaringer med det. Nå har deslått seg sammen med fagbokhandlene ved universitetene i
Oslo og Bergen og åpnet felles
nettbokhandel, gnist.no. Sammen kan de tilby et enormt
utvalg fagbøker som kan leveres
på kort tid fra en av de til sammen 25 campus-butikkene. Etableringen av gnist.no er ogsåbakgrunnen for at Tapir bokhandel har skiftet navn til Gnist
Tapir, fagbokhandelen i Trondheim. Gnist Tapir har egne nettsider med informasjon om og fra
de ulike campusbokhandlene:
www.Tapir.no/fagbokhandel/
Tapirs fagbokhandler haddeen omsetning på 108 millioner
kroner i fjor.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Fagboksjef Morten Johnsen glederseg til å åpne ny butikk i Sentralbygget til høsten.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

Ny budsjettmodell testes ut på SVT
SVT-fakultetet tester det som kan bli
NTNUs nye budsjettmodell. Målet er istørre grad å kunne fordele penger etter
innsats og resultater i undervisningen.
Kort sagt skal pengene følge studentene.
Ved årsskiftet ble det innført enny budsjettmodell for Fakultet
for samfunnsvitenskap og teknologiledelse. Hovedtrekkene imodellen kan komme til å bli
anvendt på hele universitetet.

deles opp til fakultetsstyret å
bevilge pengene, og modellen er
helt åpen for strategiske satsinger. – Men det blir vanskelig
å sette til side føringene i enmodell man selv har vedtatt, sier
Dyrstad.

Følger studentene. Formålet er å etablere mekanismer som sikrer at budsjettmidlene til instituttene i stor grad
reguleres i henhold til resultatene av de faglige aktivitetene.
I første omgang er det kun
undervisningen som er tattmed i modellen, mens forskningen foreløpig er utelatt.
Årsaken er i følge dekanus Jan
Morten Dyrstad at man foreløpig ikke har funnet noen godmåte å «kode» forskningsaktiviteten slik at høy/god aktivitet
utløser større overføringer. Når
det gjelder undervisning, har
man valgt å gjøre det slik at foreksempel en fulltids grunnfagsstudent gis en viss studiekvalitet målt ved så-og-så mange
forelesningstimer, timer til
gruppearbeid og øvingsoppgaver. Det skilles ikke mellom
fagdisipliner, bortsett fra at
psykolog- og siv.ing.-utdanningene ved fakultetet foreløpig holdes utenfor modellen.
Dermed vil pengene i stor
grad følge studentene, slik man
innen helsevesenet søker å lapengene følge pasientene.
Imidlertid ligger det ingenautomatikk i dette. Det er frem-

Tilpasset nedgangstider.
Målet er at også forskningenskal inkluderes i den nye fordelingsmodellen.
– Modellen viser avvik
mellom faglige resultater, foreløpig målt ved fastlagt studiekvalitet, avlagte vekttall og uteksaminerte kandidater, og faktiske bevilgninger, sier Dyrstad.
De reduserte overføringene
til universiteter og høgskoler har
ifølge dekanusen bidratt til åpresse fram etableringen av en
slik modell. I oppgangstider, hvor
kaka som skal fordeles blir stadig større, vil alle få mer. Vår tidligere fordelingsmodell var tilpasset oppgangstider, sier Dyrstad.
– Den fungerte ikke i en virkelighet hvor kaka skrumper.
Det er ingen som frivillig går
med på at det kuttes i egne budsjetter. Resultatet blir derfor lettat tilfeldigheter og ostehøvelmetoden bestemmer. Dermedstår man overfor et valg mellom
å etablere mekanismer som
peker ut hvor det ut fra vedtatte faglige kriterier skal satses –eller å overlate fordelingen til
mer tilfeldige mekanismer, forSide 15 — Svart Cyan Magenta Guleksempel lobbyvirksomhet, sierSVT-dekanusen.
– Denne nye modellen synliggjør på en grei måte hvilke
institutt som har grunnlag for,blant annet, å opprette nye stillinger. Modellen har også innebygde tregheter som gjør at ingen fagmiljøer blir rammet på en
dramatisk måte.
Ved Dyrstads fakultet viserårets fordeling at tre institutter
har større undervisningsprogrammer og vekttalls- og kandidatproduksjon enn de får bevilgninger til: psykologi, pedagogikk
og sosialantropologi. Disse tre
instituttene kan derfor til en viss
grad sies å subsidiere aktivitetene ved fakultetets øvrige institutter. – Men man skal være klar
over at denne type «subsidiering»alltid har vært til stede. Forskjellen er at den nå er blitt synlig, poengterer Dyrstad.

Fallgruver. Dekanusen legger ikke skjul på at også den
nye modellen har fallgruver.
– Vi er oppmerksom på at det
ligger en stimulans i modellentil å produsere billige vekttall.
Dersom avlagte vekttall og uteksaminerte kandidater i liten
grad avhenger av undervisningsinnsatsen, kan høy produksjon opprettholdes med liteog dårlig undervisning. I så fall
trekker dette i retning av at
fagene skal skilles i ulike kostnadsklasser, noe vi foreløpig har
valgt å ikke gjøre, bortsett fra at
psykolog- og siv.ing.-utdanningene holdes utenfor. Det liggerogså en stimulans til å brukeslappe sensorer og lette på kravene for å slippe kandidatene lettere igjennom til eksamen. Vi
kommer imidlertid til å holde etvåkent øye med utviklingen. Vi
vil passe på at det brukes uav-

hengige, eksterne sensorer, og
arbeidet med evalueringer av
studietilbudene vil bli intensivert, sier han.
Dyrstad advarer mot følgene
av å inngi seg på lettvint vekttallsproduksjon.
– Det tar tid før konsekvensene av en slik kortsiktig praksis åpenbarer seg. Men da kan
det være for seint. Dersom det
får feste seg et inntrykk hos studentenes framtidige arbeidsgivere om at vi produserer kandidater som ikke holder faglig mål,vil de langsiktige følgene bli
alvorlige for oss, sier Dyrstad.

– Bringer klarhet. Førsteamanuensis Bjarne Strøm ved
Samfunnsøkonomisk institutt –som dekanus Dyrstad kommer
fra – fremhever det som positivt at man får en modell som
er mer forståelig enn den forrige.
– Her går det klarere framhva som styrer fordelinga, sierStrøm, som tar forbehold om atman bare så vidt har rukket å
ta modellen i bruk.
På minussida anfører Strømat tallet på studenter er blitt entung komponent i fordelinga –svingninger i fordelinga av studenter instituttene imellom kan
føre til svingninger i ressurstildelinga.
I likhet med dekanusen
advarer Strøm mot at institutter kan fristes til å ta en lettvint
vei ut av budsjettproblemene.
– Det er en fare for at instituttene fristes til å legge forholdene til rette for at studentene
kan ta ’lette’ vekttall. Dette stiller strenge krav til fakultetet når
det gjelder å sikre den faglige
kvaliteten, sier Strøm, som
minner om at det ligger en farefor at fag som er mer metodeorienterte, og dermed framstår som
mer krevende for studentene,
blir modellens tapere.
– Om den nye modellen skal
fungere tilfredsstillende, avhenger av hvorvidt dette problemetunngås.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

Fra drageland til muserom
Siden 1990 har Fakultet for
arkitektur, plan og billedkunst
hatt kursvirksomhet i Xi’an,som er hovedstad i Shaanxiprovinsen i Kina. Norske studenter har arbeidet sammen
med kinesiske studenter om
ulike prosjekteringsoppgaver
i denne byen. Fakultetet lederogså et Norad-finansiert,

tverrfaglig prosjekt rundt
byfornyelse og boligforbedring
for en muslimsk befolkningsgruppe midt i denne byen.
Materiale fra denne virksomheten er nå stilt ut i Trondhjems Kunstforenings lokaler
på Ni Muser.

16

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

I bakrommet til en fotballklubb
En kjeftskurlengde fra
treningsfeltet til
Rosenborg BK har den
nye og fortsatt littanonyme NTNUcampusen Valgrinda
vokst fram.
Unnskyld, vet du hvor Valgrinda er?
– Hva sa du? Valinda?
– Nei. Valgrinda.
– Nei, det har jeg aldri hørt om!
Sånn kan det gå. De av studentene på
Gløshaugen som vi spurte om veien til
Valgrinda, hadde ikke hørt om stedet. Og
kanskje er det ikke så lett å oppdage, selvom du noen timer daglig kan gå etter
lyden av hr. Nils Arne Eggen. Men står dupå Gløshaugen, kan du sette nesa mot sør
og passere Realfagbygget. Deretter tusler du ned bakken og kryssser under jernbanen. Du runder plensvingen på Lerkendal stadion og plutselig ligger den
foran deg – Valgrinda.
Mitt oppdrag var å sjekke ut innholdet i det nye bygget på 11 000 kvadratmeter som reiste seg her sammen med
løvetannen i fjor. Symptomatisk nok passerte jeg først et landskap med gravemaskiner, brakker og plank. Det slo meg
at dette var jo en brukbar metafor på en
campus som vokser (se derfor bildet). Jeg
ble senere opplyst om at hele fagområdet
«park, post og transport» hos Teknisk
avdeling i august skal flytte inn akkurat
her.

Mangt under samme tak. Enårsak til anonymiteten er kanskje atområdet lyder flere, ulike navn. Noensier Lerkendal og andre Søndre Gløshaugen. Men korrekt betegnelse er altså
Valgrinda. Navneforsker ved NTNU, Tor
Erik Jenstad, forklarer at Valan opprinnelig var en husmannsplass underElgeseter, og Valgrinda var navn på etjordstykke.
– Det har vel stått ei grind her, tror

Hjerneflukten
fortsetter
Flere fagmiljøer er inne i ei alvorlig
rekrutteringskrise. Årsaken er enkombinasjon av lav lønn, dårlige
arbeidsforhold, synkende status og
konkurranse fra det private næringsliv, heter det i en rapport fra Norsk
Forskerforbund.
De viktigste forskerstillingene ved
landets universiteter har i gjennomsnitt 2,2 kvalifiserte søkere. Ved høgskolene er det tilsvarende tallet enda
lavere. Flere læresteder har store problemer med å skaffe vitenskapelig
ansatte. Enkelte fagmiljøer risikerer åmiste opp til 62 prosent av staben iløpet av ti år, skriver Forskerforum,
tidsskrift for Norsk Forskerforbund.
Flere institusjoner melder omøkende problemer med å rekruttere
unge til å ta doktorgrad. Dyktige kandidater finner bedre betingelser utenfor akademia, og prestisjen ved å bli
stipendiat er synkende, blir det hevdet.
På grunn av rekrutteringssvikt og høy
aldersavgang risikerer enkelte fagmiljøer å miste store deler av staben
innen en fem til ti års periode, skriver
Forskerforum.

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

Nye på Valgrinda
Disse verkstedene flyttet med IPK fra
Perleporten:
CIM-laboratorium
Automatiseringslaboratorium
RobotlaboratoriumMålelaboratorium
Finteknisk laboratorium
Mekanisk laboratorium og verksted.
Hva er så blitt igjen i Perleporten? Jo,
Institutt for maskinkonstruksjon og
materialteknikk (IMM) og Sintef
Materialteknologi (MT) og deres
laboratorier og verksteder holder
skansen. Med andre ord:
Mekanisk verksted (IMM)
Støping og plastisk forming (MT og
IMM)
Sveiselab. (MT og IMM)
Plastlab. (IMM)
Utmatningslab. (IMM)
Tribologilab. (IMM)
Metallografisk lab. (IMM)
Her skal Transportterminalen og Posten ligge. Naboen heter Lerkendal. FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Jenstad. Valan er flertall av ordet vadill(norrønt, som betyr vadestad, et gruntområde ved vatn eller lignende).
– Vi flyttet hit omkring påsketider
2000, sier Per Morten Hellberg ved Institutt for produksjons- og kvalitetsteknikk(IPK). IPK ble med på flyttelasset da
Sintef Teknologiledelse (TL) bestemte segfor å reise en ny, 11 000 kvadratmeterstor bygning. De nye blokkene rommer
ikke bare IPK og TL, men også NTNU
videre (Studieavdelingen), samt en bibliotekavdeling.
En guidet tur i nybygget viser topp
moderne undervisningslokaler, samt kantine, verkstedhaller, laboratorier og kontorer.

Samkvem. Det er ikke lett å skillemellom Sintef og NTNU her nede på
Valgrinda. Men vi blir fortalt at Sintefs
mekaniske verksted «Produksjonsteknisk laboratorium» er gjort om til etaksjeselskap som i dag kaller seg Verkstedpartner AS, og at dette verkstedetdeler både lokaler og maskiner med IPK.
Institutt for produksjons- og kvalitetsteknikk er forresten ikke det eneste
instituttet fra NTNU som holder hus og
mennesker på Valgrinda. De andre;
Petroleumsteknologi og anvendt geofysikk, Samferdselsteknikk, og Institutt
for vassbygging, var alle her før IPK
kom.

Ingen konkrete planer. Formannskapet i Trondheim vedtok i desember
1998 at Lerkendal skal bygges om til etrent fotballstadion. I den forbindelseskal det også bygges et omfattendenæringsareal (45 000 kvadratmeter) ved
det nye fotballstadionet. Administrerende direktør Halvard Øye i TrondheimNæringsbygg som står for utbyggingen,bekrefter at det har vært orienteringsmøte med både universitetsdirektøren
og teknisk direktør ved NTNU om pro-

Nybygget på Valgrinda har et pent ytre og etmoderne indre.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

sjektet. Foreløpig foreligger det ingen
konkrete planer om hvorvidt NTNU skal
benytte seg av det nye næringsarealet.
Byggestart vil være 2003-2004.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Utfordrer Helleviks metodebibel
I tretti år har Ottar Helleviksbok «Forskningsmetode isosiologi og statsvitenskap»vært en bibel for fagets
grunnfagsstudenter. Nå blir
den utfordret.

Enhet og mangfold: Samfunnsvitenskapelig forskning og kvantitativ metode er
navnet på den nye læreboka som skal gjøre slutt på Hellevikepoken i norsk metodeundervisning.

Savner etikken. Professor Kristen
Ringdal ved Institutt for sosiologi og
statsvitenskap (ISS) på NTNU har skrevet boka. Dette har han gjort fordi hanmener at Ottar Helleviks bok har
vesentlige mangler blant annet når det
gjelder analyse av kvalitative data,
forskningsdesign, vitenskapsteori, og litteratursøk. I tillegg finnes det ikke ett
eneste ord om forskningsetikk i den 30
år gamle Hellevikboka. Alt dette er felter Ringdal tar grundig for seg. Ringdal
mener
ikke
nødvendigvis
atHellevikboka var dårlig da den kom. De
siste 30 års utvikling innen faget har
imidlertid ikke blitt godt nok reflektert ide stadig nye utgavene som har kommet.
– Den er rett og slett for langt fra
dagens forskningsfront, sier Ringdal og
trekker fram forskningsetikk som eksempel på en problemstilling som ikke var så
aktuell da Hellevik ga ut sin første utgave på starten av 70-tallet. Ringdal beskriver også ulike statistiske regresjonsteknikker i langt større dybde enn Hellevik.
Disse metodene er langt vanligere nå enn
før.

Nytt nasjonalt verk? ISS har allerede satt opp Ringdals nye metodebok
som pensum på grunnfag. Håpet er at deandre universitetene skal følge etter.
Dette tror Ringdal det er en god sjansefor. Han tror også at andre samfunnsvitenskapelige fagmiljø, både på NTNU ogellers, vil ta i bruk boka. Men han har
mindre tro på at høgskolene kommer tilå bruke den.
– De har ikke i samme grad bruk for
dybden i boka. Helleviks gamle bok harheller ikke vært så populær i dette miljøet. Man har heller brukt diverse lettutgaver av Hellevik, forteller Ringdal.

Øvingsfiler på nettet. Med lærebøker følger det ofte vedlagt en disketteller cd med øvingsfiler. Ringdals bok
har også slike filer, men de er istedet
gjort nedlastbare fra bokas nettside. Pådenne nettsida ligger det også oppdatert
informasjon, liste over kjente trykkfeil,nye øvingsoppgaver og lignende. Bokas
nettadresse er http://www.svt.ntnu.
no/iss/kristen.ringdal/Metodebok/enhet.
htm

EVEN GRAN
even.gran@adm.ntnu.no17

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

debattSi din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes via e-post:
medieseksjonen@adm.ntnu.no. Innsendte manus kan bli forkortet.
Fortsett gjerne diskusjonene på nettet: ntnu.fritt-forum (tilgjengelig fra «Innsida»).

Satser NTNU på tverrfaglig forskning?
Prorektor Kathrine
Skretting mener at
NTNU satser mye på
tverrfaglig forskning,men ikke for mye.
Et nytt kapitel i debatten om
NTNUs satsning på tverrfaglig
forskning synes å være påbegynt. Før jul fremmet Gunn
Imsens det synspunkt i Universitetsavisa nr. 18 at NTNU satser for mye på tverrfaglig forskning. Den 31. januar kunne vi
derimot lese på Innsida at uni-

versitetet satser for lite på
tverrfaglig forskning. Innsidas
oppslag var basert på en reportasje i NRK P2s Kulturnytt, hvor
blant andre HF-dekanus Petter
Aaslestad var intervjuet. Uklarheten rundt tverrfag-satsningens omfang gjør det påkrevet
med noen fakta:
NTNU har et eget Program
for tverrfaglig forskning, hvor
det satses 7 millioner kroner perår. 30 prosjekter er finansiert
over dette programmet, i all
hovedsak forskerinitierte prosjekter med grunnforskningskarakter.
Næringslivets idéfond jobberogså tverrfaglig og disponerer ca.
12 millioner kroner årlig framtil 2005. Dessuten har vi forskningsrådets program P2005(1997 – 2005), som har utvikling
av tverrfaglighet som en sentralmålsetting, og disponerer 15 millioner per år. Alle disse initiativene jobber aktivt med å integrere problemstillinger og metoder fra humanistiske fag og samfunnsfag på den ene siden og teknologi og naturvitenskap på den
andre.
Tenker vi tverrfaglighet i mer
utvidet forstand, kan vi også dra
inn NTNUs tematiske satsningsområder: Energi og miljø,Marin/Maritim forskning, IKT,
Materialer og Medisinsk teknologi. Alle disse integrerer forskere fra ulike fakulteter og
institutter. Teknologer og naturvitere jobber sammen, naturlig
nok, siden disse satsingene ble
opprettet med det mål for øyet å
styrke og utvikle den teknisknaturvitenskapelige hovedprofilen. Allikevel er det flere eksempler på utvidet tverrfaglighet i
disse satsingene. Humanistiskeog samfunnsvitenskapelige forskere inngår i flere enkeltprosjekter. På NTNU begynner vi
rett og slett å venne oss til entverrfaglig måte å jobbe på, når

det er tjenlig i forhold til de problemstillingene som undersøkes.
På bakgrunn av alt detteerklærer jeg meg som en av dem
som synes vi satser mye på
tverrfaglighet ved NTNU. Ikke
for mye. Den tverrfaglige forskningen er med på å gjøre NTNU
til et universitet som blir lagt
merke til. Men det er ikke tvil
om at hvis vi skal lykkes med å
levere originale og nyskapende
tverrfaglige forskningsresultater, er solid faglighet hos alle prosjektets deltakere en nødvendig
forutsetning.
Kathrine Skretting

Sivilingeniørutdanningen ved NTNU
Mengden av fellesfag
må reduseres, skriver
Tore Prestvik.
I forbindelse med diskusjonen
om ny fakultetsstruktur har jeg
hørt nevnt at det er viktig atsivilingeniørstudiet ikke blir
svekket. Det er en vurdering jeg
er enig i.
Etter at NTH gikk inn i
NTNU, har det koordinerende
ansvaret for dette studiet blitt
ivaretatt av et eget organ; Gradsutvalget for sivilingeniørstudiet(GUFS). I regi av dette er det
lagt opp til en meget sentralstyrt«kontroll» av studiet, særlig i forhold til fellesemner og semestermessig plassering av disse.
Med den store variasjon av fagområder som sivilingeniørstudiet omfatter, har dette ført til etstadig forverret studieopplegg
for enkelte fakulteter. Fra mittståsted ved Fakultet for geofagog petroleumsteknologi har detsærlig gått ut over grunnleggende naturvitenskapelige fag i
studiets første del. Hos oss erandelen geologi redusert til mindre enn det halve i forhold til
situasjonen 20 år tilbake. Resultatet er at vi må undervise forholdsvis elementære geologiske
emner langt oppover i årskursene, med den følge at det fagspesifikke studiet blir trengt mer
og mer sammen i de siste årskursene.
Det er greit at det stilles felles krav til hva sivilingeniørstudiet skal inneholde som et minimum, men det er et problem at
GUFS har hatt som mål at mest
mulig av dette skal presses sammen i studiets første del. Det er
blitt mer sentraldirigering enn
det var i NTH-epoken, og det er
nå flere fellesemner enn tidligere. For å gjenskape en kvalitativt bedre studieplan må
mengden fellesfag reduseres. Jeg
mener dessuten at mange av fellesemnene (ex. phil, matematikk,
statistikk) må kunne legges inn
fritt, der det enkelte fakultet
mener det naturlig hører hjemme. Når (hvis) sivilingeniørstudiet ved NTNU har hatt høy status ute i samfunnet, tror jeg det
først og fremst skyldes generelt
god kvalitet på tidligere kandi-

dater. Kvaliteten er først og
fremst avhengig av studentmaterialet og de ressurser institusjonen har til rådighet, ikke til
detaljer i studieopplegg.
NTNU er ikke alene om åutdanne sivilingeniører her i landet. Det er helt sikkert variasjon
i fagsammensetning mellom
kandidater fra ulike institusjoner, selv innen samme fagområde. Dette er bra, og tilsvarendeville det være en styrke om kandidatene fra en så dominerende
institusjon på dette «markedet»som NTNU, var litt mer differensierte. Jeg vil derfor foreslå
å omdefinere GUFS sitt ansvar
til kun å legge minimumsrammer for sivilingeniørstudiet, også får det være opp til de aktuelle fakulteter å bestemme detaljene. Det er viktig å unngå at ett
fakultet blir såkalt vertsfakultet for siv.ing. graden, da dettetrolig vil videreføre sterk sentraldirigering á la GUFS.
Det er fakultetene som bestvet hva som kreves for å lage studieopplegg med god kvalitet. Det
er derfor viktig at man har en
fakultetsstruktur som er basert
på faglig homogenitet i størst

mulig grad. Jeg tror at studiet
ved de rene ingeniørfakultetene(bygg, elektro, maskin, marin)
har mer til felles internt enn
f.eks. med berg, kjemi og fysikk,
som på sin side har det til felles
at grunnleggende naturvitenskapelige fag ikke er redskaps-

fag, men en nødvendig og integrert del av anvendte teknologistudier, så vel som av såkalte«frie studier».
Tore Prestvik

Skandaløst
Jeg har nylig vært i Brussel. Derga jeg fra meg visittkortet mitttil en professor som skulle skaffe meg viktige opplysninger for
en EU-søknad jeg arbeider med,
med søknadsfrist 15.mars. Jeg
fikk mail fra ham for noen dager
siden. Han var ganske oppgitt.
Jeg hadde gitt ham et gammelt
visittkort
medadressen:Tore.Undeland@elkraft.unit.no.
Han hadde prøvd å svare
meg flere ganger, han håper å
kunne bli med som partner i EUsøknaden og var ivrig på å gi
meg hurtig svar. Han var mektig irritert over at jeg hadde gittham en adresse som ikke virket.
Dette er en SKANDALE.
Hvorfor kan ikke NTNU behol-de sitt gamle domenenavn? En
administrator ved NTNU sier:«Vi har ikke lov til å ha mer enn
ett domenenavn».
Har vi ikke fantasi ved vårtuniversitet? Kan ikke vi registrere et produkt som heter UNITog så få godkjent UNIT som
domenenavn?
Beskyttede byråkrater vet
ikke hva det betyr å holde påvårt gamle domenenavn. Potensielle utvekslingsstudenter og
kontakter overalt i verden har
min gamle e-mail-adresse. Jeg
vet ikke hvem som har den. Allevet at det ikke går an å sende ut
mail om adresse-endring.
Tore Undeland

Erling Paulsen er ny gjesteskribent i Universitetsavisa. Han er sivilingeniørstudent i industriell økonomi og teknologiledelse. Han var kollegierepresentant i 1999 og sitter i dag blant annet i styret for ISFiT. Paulsen vil alternere
med Einar Aas og Gunn Imsen som fast bidragsyter til «I glasshuset».

Gi meg en pr-kåt professor!
i det akademiske glasshuset

Må NTNU leie inn
Elin Tvedt?
spør
ERLING PAULSEN.

På NTNU befinnernoen av Norges høyest utdanna mennesker seg. Dette er mennesker som innen
sine felt har større
kunnskaper enn dealler fleste andre idette landet. Ifølge
NTNUs strategidokumenter skal vi
endog ha noen, riktignok innen den teknisk-naturvitenskapelige hovedprofilen,som er verdensledende. Med et sliktutgangspunkt skulleen tro at vitenskapelig
ansatteved
NTNU burde ha alle
forutsetninger for å

Side 17 — Svart Cyan Magenta Gul

prege den norske samfunnsdebatten, men
det gjør de overhodet ikke. Hvis du spør
et representativt utvalg av den norske
befolkningen om å nevne en professor ved
NTNU, vil det store flertallet være ute av
stand til å svare.
Årsaken til det er rett og slett at våreprofessorer ikke er pr-kåte nok. I Norge er
det Trygve Hegnar som uttaler seg i mediene om lånerenta, statsbudsjettet, oljefondet og samtlige andre økonomiske problemstillinger, og det er Aqua-Lene som er
i studio hos Fredrik Skavlan for å diskutere globaliseringen og den teknologiske
utviklingen. Samtidig sitter våre professorer på sine kontorer og klager over atmediene forenkler og lar direkte feilaktige påstander bli stående uimotsagt. Det
er forståelig at en akademiker har innvendinger mot den samfunnsdebatten
som pågår i media. Medienes verden er

nemlig totalt forskjellig fra den akademiske verden, hvor normen er at alle konklusjoner må underbygges med et teoretisk fundament på et par hundre sider.
Det blir heller ikke noe bedre av at konklusjonen ofte blir at usikkerheten er storog at det derfor er umulig å konkludere –men det er ingen unnskyldning.
Våre professorer har et formidlingsansvar som innbefatter noe mer enn åskrive artikler til vitenskapelige tidsskrift.
De har et ansvar for at den kunnskapen
de innehar, blir tillagt vekt når samfunnet skal formes. Mediene er da en av
kanalene som må brukes. Jeg beklager å
si det kjære akademikere, men da må manvåge å ha klare meninger, våge å velge
side i en konflikt og våge å konkludere tiltross for at bevisene ikke er entydige. Manmå til og med risikere at framtiden kan
vise at man tok feil. Det må likevel gjøres.

Alternativet er at det fortsatt vil værestuepiker fra Hotel Cæsar som forteller
oss hvordan vi bør forholde oss til de etiske problemene knyttet til genteknologi.
Pr-kåte professorer kan også bidra tilå overbevise norske velgere om at bevilgninger til universitetene er fornuftig brukav deres skattekroner og vår felles oljeformue. De norske velgerne leser ikke
vitenskapelige tidsskrifter. Det er gjennom
Holmgang og VG at professorene kan
overbevise dem om at penger til forskning kommer dem til gode. Per i dag ersituasjonen helsvart. Det norske universitetsmiljøet makter ikke engang å formidle viktigheten av at Norge satser på
forskning og utdanning. Må NTNU leie
inn Elin Tvedt for at budskapet skal nå ut,
eller er det noen som tar utfordringen?

18

UNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

nettoppnettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig via
NTNUs hjemmeside (www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Disputaser
Cand.polit.
Ulla Forsethforsvarer fredag 9.februar offentlig for dr.polit.-graden i faget
sosiologi avhandlingen «Boundless Work – Emotional Labourand Emotional Exhaustion inInteractive Service Work.» Prøveforelesningen holdes fredag 9. februar kl.10.15 over oppgitt emne:«Gender,power and emotional labour: contemporary theoreticaland empirical issues.« Disputasen
finner sted fredag 9. februar kl.
13.15. Prøveforelesningen og avvikles i Auditorium V, bygg , nivå3 og disputasen i Auditorium I,
bygg 2, nivå 3, Universitetssenteret på Dragvoll.
Cand.scient.
Merete Hellner Nilsen
har til forsvar for graden doctor
scientiarum, fått antatt avhandlingen: «Copper- and tin incorporated microporous aluminium
phosphate AlPO4-5 studied by xray absorption spectroscopy.
Including the Rietveld structurerefinement of thin-containing
AlPO4-5».» Prøveforelesningen
vil bli holdt over oppgitt emne
med tittel:«CO2 - an environmental disaster or a human challenge,» fredag 9. februar kl. 10.15 i
Auditorium R.5, Realfagbygget,
Gløshaugen. Disputasen finnersted fredag 9. februar kl. 13.15 i
Auditorium R.5, Realfagbygget,
Gløshaugen

Ledige stillinger
Stip./dr.ing.stipend
i sikkerhetsfag,
Stipend/ dr.ing.stipend i sikkerhetsfag er ledig ved Institutt forindustriell økonomi og teknologiledelse. Nærmere opplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til Jan Hovden tlf. 22
12 25 06.
Vitenskapelig assistentInstitutt for maskinkonstruksjon
og materialteknikk har en ledig
stilling som vitenskapelig assistent, innen fagområdet maskinkonstruksjon og materialteknikk.
Vitenskapelig assistent
Ved Institutt for produksjons- og
kvalitetsteknikk er det ledig etengasjement som vitenskapelig
assistent innen fagområdene bearbeidingsteknikk, industriroboter, produksjons-automatisering, dataintegrert produksjon,
produksjonsledelse, prosjektledelse,kvalitetsledelse,sikkerhetog pålitelighet samt vedlikehold.
Professor II i
klinisk voksenpsykologi
Ved Psykologisk institutt er det
ledig en professor II stilling i klinisk voksenpsykologi. Professoratet er tilknyttet Psykologiske
poliklinikker, voksne og eldre.
Instituttet er enhetlig organisert,
slik at de tilsatte kan bli pålagt
oppgaver innenfor både cand.psychol.- og cand. polit.-studiet.
Professorat/kvalifiseringsstipend i rettspsykologi
Professorat/ kvalifiseringsstipend
i rettspsykologi er ledig ved
Psykologisk institutt.Professoren
skal ha særlig ansvar for undervisning og forskning innen området rettspsykologi, som blant
annet omfatter sakkyndighets-arbeid i forhold til problemstillinger som omsorgsovertakelse,barnefordeling, strafferettslige
vurderinger og juridisiell observasjon, samt vitnepsykologi.

i det oppstartete strategiske universitetsprogrammet «Predictivemodel synthesis of plant-insect
interactions» som er finansiert
av Norges forskningsråd.

Professor II i
samfunnspsykologi
Psykologisk institutt ønsker med
denne stillingen å styrke forskning, veiledning og undervisning
innen samfunnspsykologi. Relevante områder for stillingen kanvære forebyggende og helsefremmende arbeid, planlegging
og evaluering av lokalsamfunnsbaserte intervensjoner og virksomhet innen ulike arbeidsfelt
knyttet til den primære helse- og
sosialtjenesten (innen helse, sosial eller skolevesenet).

Førstekonsulent/konsulent,vikariat
Ved Fakultet for fysikk, informatikk og matematikk, er det ledig vikariat som førstekonsulent/konsulent ut året. Arbeidssted er fakultetssekretariatet.
Arbeidet vil særlig bestå av studiesaker inklusive veiledning av
studener. Den som tilsettes vil
dessuten kunne pålegges administrative oppgaver innenfor fakultetets øvrige forvaltningsområde.

Kontorsjef ved
Vitenskapsmuseet
Ved Institutt for naturhistorie er
det ledig fast stilling som kontorsjef. Nærmere opplysninger
ved henvendelse til instituttleder Kjell Ivar Flatberg, tlf. 73 59
22 48, e-mail: kjell.flatberg@
vm.ntnu.no.
Sommerjobb ved STEP
Shell Technology Enterprise
Programme (STEP) er i sitt tredje år i Norge og tilbyr over 60
praksisplasser for sommeren
2001. STEP er åpent for siv. ing.
studenter som har fullført 2., 3.,eller 4.år samt nylig uteksaminerte siv. ing. kandidater.
Post.doc ved Institutt for termisk energi og vannkraft
Post.doc.stilling er ledig innen
forbrenning av gassblandinger
med lave utslipp.Varighet av stillingen er tre år, og til stillingen
kreves det dr.grad innenfor relevant fagområde.
Konsulent ved Fakultet forkjemi og biologi
Ved Fakultet for kjemi og biologi, Institutt for kjemi, er det ledig en nyopprettet 100% stillingsom konsulent. Hovedarbeidsområdet vil være administrasjon
og oppfølging av ulike rutiner av
instituttets studier i kjemi, samt
saksbehandling innenfor detteområdet.
Stipendiat
Ved Institutt for marin hydrodynamikk er det ledig et stipend
innen instituttets fagområder.
Nærmere opplysninger kan fås
fra instituttleder Dag Myrhaug,tlf. 73595527, e-post
Dag.Myrhaug@marin.ntnu.no.
Stipendiatstillinger
Fakultet for bygg og miljøteknikk
og Fakultet for maskinteknikk
har inntil sju stipendiatstilliner
innen anvendelse av lettmetaller i lastbærende konstruksjoner.
Professor/ førsteamanuensis
Ved Institutt for teknisk kybernetikk er det ledig en stillingsom professor/førsteamanuensis
i teknisk kybernetikk med fagområde programvareutvikling.
Dersom ingen av søkerne finnes
fullt kvalifisert for professoratet,kan det være aktuelt å tilsetteen førsteamanuensis.
Dr.stipendiat
Ved Institutt for datateknikk og
informasjonsvitenskap (IDI), er
det ledig en dr.stipendiatstilling.
Stipendiaten vil være en av fire

Side 18 — Svart Cyan Magenta Gul

Stipendiatstillinger
Ved Institutt for geologi og bergteknikk er det ledig tre stipendiatstillinger (geologi, foredling,avansert karakterisering) i industrimineraler. Stillingene finansierers av NFR og er en delav vårt Strategiske Universitetsprogram (SUP).
Førstesekretær
Ved Germanistisk institutt er det
ledig fast stilling som førstesekretær, 60% stilling.Arbeidssted
vil være på Dragvoll. Hovedarbeidsområdet vil i tillegg til generelt sekretærarbeid omfatte
oppgaver i tilknytning til instituttenes daglige drift.
Førstesekretær
Ved Institutt for anvendt språkvitenskap er det ledig fast stilling som førstesekretær,60% stilling. Arbeidssted vil være på
Dragvoll. Hovedarbeidsområdet
vil i tillegg til generelt sekretærarbeid omfatte oppgaver i tilknytning til instituttenes daglige drift.
Førsteamanuensis/
universtitetslektor i drama
Stillingen er knyttet til Institutt
for kunst- og medievitenskap,
som for tiden har 15 faste vitenskapelige stillinger. Stillingene
fordeler seg på fagområdene drama/teater, film/fjernsyn/video,
filmvitenskap, medievitenskap
og kunsthistorie.
Avdelingsingeniører
Ved Det historisk-filosofiske fakultet, NTNU, er det ledig to stillinger som avdelingsingeniører.
Stillingene er knyttet til fakultetets Edb-og elektronikktjeneste, med arbeidssted på Dragvoll.

Internasjonale
kunngjøringer
Midler tilinternasjonalisering
Internasjonal seksjon utlyser med
dette midler til internasjonaliseringstiltak. Midlene er øremerket ansatte ved NTNU.Målet
er å bidra til stimulering av aktiviteter,kontakter og samarbeidi fagmiljøene for å fremme internasjonalisering ved NTNU. Søknader sendes på eget skjema til
Internasjonal seksjon, att. Pål
Victor Verndal. Søknadsskjema
og retningslinjer finnes på:
http://www.ntnu.no/intersek/intermidler/Midler.htm
Øresund Summer University
2001
The Oresund University, is a co-

NTNU-kalenderen

Fredag9
februarFredagskollokvium
ved Institutt for fysikk, i Aud. R3 i Realfagbygget, kl.
14.15. Foredrag ved Bjørn C. Hauback, Inst. for energiteknikk: «Materialer for lagring av hydrogen med
spesielt fokus på nye metallhydrider med ekstremhydrogentetthet.» Det blir anledning til å møte foredragsholder over en kopp kaffe e.l. i D3-114 før foredraget (fra ca kl. 13.45).
Medisin i grenseland:
Behandling av ekstremt premature barn.
Fredagsforelesning 9.februar kl 14.00-15.00 ved overlege dr.med. Kristin Lossius, Barneklinikken, RiT.
Sted: Store auditorium RiT (2. etasje). Åpent for alle.

Onsdag14
februarFredag16
februarFredag23
februarLørdag3mars

Byen, bygdene og kunnskapen:
Store løsmasseras. Hvorfor skjer de, og hvordan forløper de? Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab
inviterer til forelesning i Suhmhuset, Vitenskapsmuseet, onsdag 14. februar kl. 19.00. Foreleser er professor Nilmar Janbu.
Krigskirurgiske erfaringer fra Gaza.
Fredagsforelesning 16. februar kl 14.00-15.00 ved
overlege Øystein Nygaard, Nevrokirurgisk avdeling,og overlege Eivind Witsø, Ortopedisk avd. RiT. Sted:Store auditorium RiT (2. etasje). Åpent for alle.
Er dykking farlig?
Fredagsforelesning 23. februar kl. 14.00-15.00 ved
professor Alf O. Brubakk, Inst. for fysiologi og biomedisinsk teknikk, NTNU. Sted: Store auditorium,RiT (2. etasje). Åpent for alle.
NTNU Open i Badminton
Badmintongruppa arrangerer 3.mars NTNU Open i
Badminton på Dragvoll Idrettsenter fra kl. 10.00 og
ut dagen. Det spilles single og double i to forskjellige klasser, – aktive og mosjonist. Se hjemmeside former informasjon www.stud.ntnu.no/studorg/badmin

operation between 11 universities on both sides of the Oresund,the water between Sweden and
Denmark. One of the activities
within the Oresund University
is the «Oresund Summer University 2001». The Summer
University offers 6 weeks of studying in Denmark and Sweden
within Biotech, Environment,
Food Sciences and Scandinavian
Studies from July 16 to August
24. For more information and application forms, see www.summeruniversity.org or e-mail tosummeruni@adm.ku.dk
Research Fellowship
Programme TU Delft
The Research Fellowship Programme of TU Delft has produced
an influx of approximately 40
young scientists coming to Delftevery year. Applications that are
submitted in the framework of
an official cooperation agreementwith TU Delft will have priority
in the selection procedure. First
application deadline is: 23
February.
Learning without limits
European Distance Education
Network – 10th anniversary conference: Learning without limits– Developing the Next Generationof Education. 10-13 June 2001,
Royal Institute of Technology,
Stockholm.
NorFa - informasjonsmøte
Informasjonsmøte om NorFas
muligheter for fagmiljøene 16.februar, kl. 14.00 - 15.00 i Hovedbygget på Gløshaugen, aud. H2.

Ta kontakt med Øyvin Sæther
–97679 for nærmere opplysninger
eller se NorFas nettsider.
Partial tuition waiver– Univ. of Minnesota
The University of Minnesota,Inst.
of Technology has graciously
agreed to give NTNU students apartial tuition waiver for 20012002. NTNU students will pay
resident tuition, which is approximately half of non-resident tuition. Students interested in attending the UMN, Inst. ofTechnology,should submit an application for study abroad (SØKNADSSKJEMA
studieopphold/stipend i utlandet) found on
www.ntnu.no/intersek
Application deadline: March 5.
EUs femte rammeprogram forforskning – IST-programmet
Ny utlysning er offentliggjort fra
IST(Information
Society
Technologies)-programmet. Se
www.cordis.lu/ist/home.html) for
mer detaljer!

Rundskriv og kunngjøringer
Prosjektmidler til tverrfaglige initiativer
Programstyret for NTNUs program for tverrfaglig forskning lyser ut forprosjektmidler for å planlegge nye tverrfaglige prosjekter.
Det kreves at prosjektene er tverrfaglige i den forstand at de involverer minst to av NTNUs hovedområder teknologi,natur,kultur og samfunn. ProgramstyretUNIVERSITETSAVISA NR. 2 – 9. FEBRUAR 2001

er først og fremst på jakt ettergode ideer.Hvert initiativ vil kunne søke om et beløp i størrelsesorden 20 000 - 50 000 kroner.
Pengene brukes til å realisere
prosjektideer. Totalrammen avsatt til dette formålet er 400 000
kroner. Send korte søknader påmaks én side til Nina.Sindre@
adm.ntnu.no innen mandag 19.
februar.
Ledige barnehageplasser
Søknadsfrist 1. mars for opptak
fra høsten 2001, alder 1-6 år, en
ledig plass fra 1. mars og fra
1. juni. Ansatte ved NTNU og
Sintef kan søke. Søknadsskjemafåes i barnehagene og på barnehagenes hjemmeside, felles opptak for begge barnehager.
Søknaden sendes med internpost,
E-post eller direkte til barnehagene,Tyholttunet barnehage (tlf.
73 84 99 50) eller Prestegårdsjordet barnehage(tlf.73 93 73 29).
www.ntnu.no/glosbarn/
Melding fra posten
Da posten har problemer med åfinne fram til adressaten,ber vi
alle brukerne om å ha med gateadresse når det blir bestilt varer til instituttene.Ekspress- og
bedriftspakker skal leveres direkte til bruker og ikke til
Postterminalen NTNU. Hvis det
ikke er gateadresse,blir pakkene
levert på postkontoret, Gløshaugen, og brukeren må hente
pakken selv.
NTNU-forum for IKT
og læring
Det er no oppretta ei e-postliste
for NTNU-forum for IKT og læring.E-postlista har adressa:IKTforum@plu.ntnu.no. Det er ogsåoppretta ein nettstad for NTNUforum for IKT og læring:
http://www.ntnu.no/ikt-forum/ .
På denne nettstaden finn ein meir
informasjon om forumet, e-postlista, satsing ved NTNU, nasjonalt og internasjonalt, seminarog konferansar m.m. Bl.a. finnein òg referat frå det siste møtet
i forumet. Prosjektleiar: Jens.
Haugan@adm.ntnu.no
Lørdagsuniversitetet
10. februar avlyst
Dessverre må Lørdasgsuniversitetets (LU) foredrag 10. februar om «Mikrobene, gode ellerdårlige naboer ?» avlyses. Neste
LU er 3. mars og tema da er«Klimaet i nord-modell eller virkelighet» Velkommen da! Hilsen
komiteeen for LU.
Café Nordsør
Torsdag 8. februar klokka 19.00
på Selskapssiden i Studentersamfundet arrangerer Café
Nordsør debattmøte om Norske
oljevirksomhet og menneskeretter i Angola Innledere er Geir
Westgaard, direktør for politisk
analyse og landanalyse, Statoil
Leiv Lunde, forsker ved Senterfor økonomisk analyse (ECON)og tidligere statssekretær i UD
Nina Birkeland, stipendiat ved
Geografisk institutt, NTNU Tor
Monsen, ILO og Fellesrådet for
Afrika.

Kurs Møter Seminar
Skolemiljø og livskvalitet
Seminar: Skolemiljø og livskvalitet,6.mars 2001,kl 08.45-15.45.
Sted: HiST – Avdeling for lærerutdanning og tegnspråk, Rotvoll
allé, Trondheim.
Forskerkurset
Perotinus Magnus
Senter for middelalderstudier og
Musikkvitenskapelig institutt,
inviterer til forskerkurset Perot-

19

nettoppFå det på trykk!
ditt dokument på Internett, og at reprofolkene
på Dragvoll henter det
ned fra nettet.

alfakrøll«Billige bøker i små opplag»,skrev Universitetsavisa i høst
(nr. 16-2000). NTNU-trykk sin
Heidelberg Digimaster mottar
manuskript via nettet og leverer
ferdige bøker til fast stykkpris,uavhengig av opplag.
Dermed blir det i prinsippet veldig enkelt
å utgi i bokform informasjon som alleredefinnes på digital form. Dyrt blir det heller
ikke. Eksemplet vi brukte i den nevnte
artikkelen, var en bok på 400 sider til 109
kroner per eksemplar.
Selv om dette høres veldig enkelt ut, er
det likevel en del praktiske grep som skal
til på veien fra tekst i datalager til stabler
av ferdig trykksak. I denne utgaven av ITspalten ser vi nærmere på hvordan denne
form for skreddersydd bokproduksjon foregår.

Overføring av manus. Filene som
inneholder både tekst og bilder til en bokeller et hefte, blir for store til å kunne sendes som vedlegg i e-post (maksimumsgrensen er 5 MB). Formidling av digitalt
manus til repro-gjengen på Dragvoll kan i
hovedsak skje på følgende måter:Sende via nettet. På NTNU-trykks
nettsted (http://www.ntnu.no/ntnu-trykk/)
finner du i venstre kolonne en knapp med«Bestillinger». Ved å trykke på denne får
du opp et bestillingsskjema som du kan
fylle ut. E-postadresse er spesielt viktig åfå med. Helt nederst på bestillingsskjemaet er det et felt for «Legg ved fil». Her skrives på filen som inneholder dokumentet,
og denne blir oversendt sammen med
bestillingen. For denne filen er øvre grense 75 MB. Oversendelse via bestillingsskjema er den foretrukne løsning.
En annen mulighet er at du legger ut

inus Magnus: The First ‘Great
Composer’? Modern Appropriations of Medieval Music. Sted:
Kongsvold Fjeldstue,17.- 24.april.

Bolig
Rekkehusleil på Tyholt til leiePå grunn av utenlandsopphold
tilbyr vi vår rekkehusleilighet tilleie fra august 2001 til februar
2002 (tidspunktet kan diskuteres).Leiligheten har flott beliggenhet på Tyholt, i nærheten av
Dragvoll, med gangavstand til
Gløshaugenogsentrum.
Barnevennlig. Husleie: 8500 pr.
mnd. u/strøm. Dep. Kontakt: Pål
E.Martinussen Tlf.:73550381 (j),73847925 (p), e-post: paal.martinussen@svt.ntnu.no
Ledig hybel(leilighet)
På Breidablikk (Byåsen),35 kvm,
sovealkove, kjøkkenkrok og eget
(lite) bad.Leie 2500 pr/mnd.Ledig
omgående. Kort vei til RIT /Gløshaugen.
KirstiBerg
73954185 (priv)/ 40870766 /
73550278 (arb.) kirsti.berg@medisin.ntnu.no
Leilighet til leiePå grunn av utenlandsopphold
tilbyr vi vårt hjem til leie fra 15.
august 2001 til 15. juli 2002.
Leiligheten er del av en firemannssbolig (annen etasje) i
Fagerlia borettslag med parkeringsplass i gaten rett utenfor.

Side 19 — Svart Cyan Magenta Gul

CD eller Zip-disk.
Noen velger å møte opp
personlig. Dette er enfordel fordi man kan
diskutere
oppdraget
med trykkerifolkene, seeksempler på trykk og
innbinding etc.

Via filtjener. Som enreserveløsning
har
NTNU-trykk satt opp
en Mac filtjener som er
tilgjengelig for alle pcer tilknyttet NTNUs
nett. Sitter du på en
Mac, kan du overføre
dittdokumenttil
NTNU-trykks
Mac Torstein Langjord tar seg av innbindingen hos NTNU-trykk på Draguansett hvor du måtte voll. Her viser han eksempler på ulike typer formater og innbinding.
befinne deg i verden.
Før du starter en slik
overføring, må du ta kontakt med NTNUet, har NTNU-trykk ulike typer innbinding.
trykks folk (tlf 96654) for å få de nødvenLiminnbinding til fem kroner per hefte erdige passord.
det vanligste. Spiralrygg, som har den fordelen at det gir plant oppslag, koster ti kroBåde pc og Mac. NTNU-trykk har ner per stk.
både pc og Mac i sin datastall, og kan ta
Bildetips. Ved skanning av fargebilderhånd om de fleste dataformater. De foreer det viktig å være klar over at resultatet
trukne filtyper er Postscript, PDF eller
blir best når skanningen foregår i farger.
dokument laget med Desktop PublishingHvis dokumentet skal trykkes i
programmet Quark Xpress. Word-filer ersvart/hvitt, lønner det seg å gjøre om farogså en mulighet, men med dette progebildene til s/h i originaldokumentet før
grammet har man ikke full garanti for atdette sendes til trykking. Trykking av fardet trykte dokumentet blir seende slik ut
gebilder i s/h gir for mørke bilder med lite
som man trodde på forhånd.
gråtoner. For at dokumentet ikke skal bli
Er man usikker på noe, kan det lønne
unødig stort, er det spesielt størrelsen på
seg å ta en telefon før man legger alt for mye
bilder som bør holdes i sjakk. NTNUarbeid i den elektroniske originalen.
trykk anbefaler TIFF-format, størrelse 1:1
NTNU-trykk kan levere i forskjellige
og oppløsning på maksimum 170 pixler
formater, og i både farge og svart/hvitt.
per tomme.
Trykking i s/h koster 25 øre per A4-side,
mens farger vil koste tre kroner per A4ARNE ASPHJELL
side. De fleste trykker innmaten iarne.asphjell@adm.ntnu.no
svart/hvitt, men koster på farge på etomslag i kartongkvalitet.
Som det framgår av bestillingsskjema-

Prisantydning:8000,- per måned,strøm ikke inkludert.Depositum:
To måneders husleie. Standardkontrakt legges til grunn.
Kontakt: Gunnar Fermann, Tlf.:
73590799 (a), 73516743 (p), epost: Gunnar.Fermann@svt.
ntnu.noeget lite sted å bo. Det trenger
ikke være stort eller luksuriøst,
bare det er trivelig og jeg kan gå
til jobb.Sentralt eller østover mot
Moholt/Strindheim? Må ha egeninng./kjøkken/bad.
Kontakt
Torkel,(735)95260
eller
93051136.

Leilighet til leie
Trivelig toroms loftsleilighet på
Møllenberg til leie fra 01.03.01.
Delvis møblert. Leie uten strøm
kr. 6000 og Depositum kr. 15000.
Visning tirsdager og torsdager
kl. 18.00. Tlf. 951 49 478.

Kjøp og salg

Hybler til leie
To til tre hybler i Blomsterbyen
til leie De ligger i kjeller med egeninngang og består av: gang, 2 hybler,felles stue,kjøkken med dusjkrok, separat wc. Tilgang arbeidsrom/smørerom. Per Ludvig
BjerkeTlf.: 4773592344 Fax.:
4773590201, Mob: 93058576| Epost: per.l.bjerke@civil.sintef.no

SVPED 101-bøker
ønskes kjøpt.
Først og fremst: Telhaug (1997):«Oversikt og analyse». Imsen(1999): «Lærerens verden. Innføring i generell didaktikk» Imsen(1998): «Elevenes verden. Innføring i pedagogisk psykologi»,
3.utg.Stensaasen og Sletta (1996):«Gruppeprosesser», 3.utg. Woolfolk (1998):«Educational Psychology»,7.utg. Har du andre bøker
som hører til faget,så kjøper jeg
gjerne dem også. Ring meg på tlf:
95032200 (Kristina) eller mailmeg på: krisrosa@stud. ntnu.no

Trenger et sted å bo
Vi er to studenter på gutter på
Maskin som trenger et sted å bo,
og det så fort som mulig. Det er
viktig at beliggenheten er nær
sentrum. Max månedsleie må
ikke overstige 2700 kr i mnd.
Ring: 93809080 el 93210559 el
Mail: trulsan@stud.ntnu.noBærbar PC ønskes kjøpt
billigPC’en skal stort sett brukes som
skrivemaskin, dvs. at jeg har relativt lave systemkrav (men ikke
defekt). Kontakt ChristianEriksen på 97142348 / 73537043/christian@eriksen.ac

Leilighet/hybelleilighet søkes
Jeg er ansatt ved administrasjonen (Gløshaugen), og trenger et

Bratsj selges
Bratsj med bue og kasse bygget
av Odd P. Jacobsen i 1980 selges

til høystbydende. Taksert verdi
ca. kr 40 000.-. Kontakt OddgeirØfsti,tlf.94579,privat 73966472,
eller epost oddgeir.ofsti@geomatikk.ntnu.no.
Alpinutstyr barn
Ski ELAN 128 cm., støvler str.
36,staver,kr.700,-.Aldersgruppe
ca. 7-8 år selges. Kontakt Arve
Hjelseth/Oddveig
Storstad73932807 (p) 73592425/73551141(a) eller Oddveig.Storstad@allforsk.ntnu.no
Bøker til Ex.phil.
Bøker til Ex.phil, modul 1 og 2
selges til halvpris! Pent brukt.
Kontakt Hogne Lauksund på telefonnr. 90637581
Bærbar pc ønskes kjøpt
Det meste av interesse, min. 166
mhz prosessor, men gjerne nyere
modell. Send e-post sigmund.
grimstad@adm.ntnu.no , eller
ring: 73598015 (arb.)
Selger stellebord
Selger stellebord m.bad og to hyller, 300 kr. (nypris 900) tlf.
73933046 eller 40209176.
Møbler til salgs
Okergul buesalong med mønster
kr 3000. Lakkbeiset seksjon kr
2000, bokhylle kr 600 og tv-benk
kr 500. Alt selges til halv pris av
innkjøpspris (-98). Kan kontaktes på 73596262 (a) og 73505584(p).

baksida«Det er brutalt å si at forskere er dummere enn folk flest. Men det er de».
Jakob Jervell

Da Pavenmøtte Bjørn (II)Yrke: Verdensreporter

Opptil flere lesere har bedt
oss innstendig om å følge opp
reportasjen i forrige nummer
om kontorer med personlig
preg. Tips har vi også fått.
Slik har vi fått rede på at
Bjørn (Kolstad) på Internasjonal seksjon ikke er deneneste NTNU-Bjørn som har
møtt Paven. Som bildet beviser har også førsteamanuensis Bjørn Moe ved Musikkkonservatoriet hatt sammeære. Moe er dirigent for Nidarosdomens guttekor, og møtte Paven i forbindelse med enkonsert i Roma.

Vitenskapsjournalist Arnfinn Christensen har fåtti oppdrag å besøke vitenskapsmiljøer jorda rundt
som verdensreporter for NRK. Christensen kommer fra radiomagasinet «Verdt å vite». For øyeblikket befinner han seg i Novo Sibirsk, en stor universitetsby i Russland. Christensen skal senere tiltil Amerika og til Østen. Radioinnslagene regner
han med å sende hjem som MP3-filer.

Noradkurs
Til sammen 73 studenter deltok i vårsemesteretog 97 i høstsemesteret, i de Noradstøttede kursene i Master- og diplomstudier ved NTNU i forfjor. Det viser årsrapporten fra 1999.
Mer enn 1 600 studenter fra 68 ulike u-land
har studert ved universitetet gjennom de 30 åra
som dette samarbeidet har eksistert.

Takk fra
Tadsjikistan

Langt borte fra NTNU kan professorer henfalle til ytterst tvilsom personalbehandling. Denne episoden fra den kanadiske
fjellheimen ble avslørt i forrige
nummer av Universitetsavisa.

Prisdryss tiltangforskere

Akkurat som Fantomet hender det at utdanningsminister Giske ifører seg forkledning og
går ut blant vanlige folk. Under et besøk i Bergen nylig brukte han også dekknavn. (Dagbladet
26. januar.)

Cubansk sang på
badet?
Kunne det være noe? Det er ingen umulighet. ISFiT trenger ogsåi år vertskap til sine langveisfarende. 470 besøkende fra Cubaog andre land trenger nemlig en
plass å bo, samt muligheter for
frokost. Har du ikke madrass, sierdu? Slapp av. Det får du låne av
ISFiT. Har du lyst å huse bare én
cubaner, så er det lov. Hvis duønsker i antall et fotballag, så erogså det mulig. Foruten en
cubansk (eller rumensk eller
svensk eller indisk eller…) venn
for livet får du gratis mat pååpningsdagen, billige billetter til
diverse møter, gratis inngang pååpningsdag og T-skjorte. Og kanskje også en åpen hjertedør iHavana.

Forskere fra Institutt for bioteknologi vant første- og andreprisen for fremragende forskning, ved det internasjonale
tang-og taresymposiet som fantsted i Cape Town, Sør-Afrika imånedsskiftet januar-februar.
380 av verdens fremste forskere
var samlet, og instituttbestyrer
Olav Smidsrød sier til Universitetsavisa at slike priser betyrsvært mye for instituttet. Årets
symposium var det syttende irekken. Neste arrangement
foregår i 2004 med Bergen og
Trondheim som arrangørbyer.
Bildet viser førsteprisdiplomet
som tilfalt Svein Jarle Horn,
Einar Moen og Kjetill Østgaard.

Ny leder for
studentråd
Emil Raaen fra Arbeiderpartiets
bystyregruppe er valgt til lederfor Trondheim studentråd, etsamarbeidsorgan mellom Trondheim kommune og de 27 000 studentene som bor i byen. Roger F.
Beite er valgt til nestleder. – Jeg
er stolt over å være den første
lederen i et studentråd i en foregangskommune, sier Raaen.

Ali Artykov kom med sin
familie fra Tadsjikistan som
politisk flyktning for vel to år
siden. Det siste året har hanhatt et engasjement ved Pedagogisk institutt. Nå slutter
han og vil gjerne takke sinekolleger ved instituttet for en givende og lærerik tid.
– Arbeidsdagene ved Pedagogisk institutt har værtav de hyggeligste i hele mitt liv, sier Artykov.

Spesialordning for Almås
Hittil har ReidarAlmås vært professor II, men fra
23. januar er han
professor av første klasse og med
full lønn fra
NTNU. Det som
er spesielt ved
denne
ansettelsen er at han
får bruke 80 prosent av sin tid
ved Norsk institutt for bygdeforskning som
det nå heter – eteksternt institutt. 20 prosent
av sin tid skal
han bruke tilundervisning og
veiledning ved
NTNU, altså et
I hulen på Hølonda sitter forskeren Reidar blandingsforholdAlmås og hamrer ned landbrukets historie som er det motfor perioden 1920-2000 med 40.000 tegn i satte av det sommåneden. Rundt ham ligger det stabel på er vanlig for fullstabel med jubileumsbøker for hele landets tids professorer.
avdelinger av Bondelaget, Småbrukarlaget– En strateog bindsterke verk om landbrukssamvir- gisk satsing forkets organisasjoner. Fra veggen overvåker
SVT-fakultetet
Grovens «Atomgutt» virksomheten.
og en påskjønFOTO: ARNE ASPHJELL
nelse for at jeg
har bygd opp dette miljøet, sier Almås som forklaring på at SVT-fakultetet
har gått inn for en slik ordning. Som professor II har Almås
ført fram 23 hovedfagsstudenter og fire doktorgradskandidater, pluss at han nå har fem doktorer i løypa. Han har
permisjon for å skrive landbrukshistorie fram til 1. september 2002. Neste vår drar han til University of Michigan for faglig oppdatering, før han tar fatt på professorgjerningen og igjen blir daglig leder for Bygdeforskning.

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 20 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)
TELEFON: 73 59 55 40

Tilstandsrapport
Delta i den viktige debatten i diskusjonsgruppa vår. Alltid oppdatert og alltid på din side:• Kollegiet vil sikkert diskuteresaken for lukkede dører. (Innlegg
2.1) • For trange åpne dører i
Kollegiet. (3.1) • Rektor er fæl.
(4.1)
• Alt var mye bedre på AVH.
(5.1)
• Alt var mye bedre på NTH.
(6.1) • Alt var enda bedre påLærerhøgskolen.(7.1) • Alt var
aller best på Trondhjem Tekniske Læreanstalt. (8.1) • SINTEF
er fæle. (9.1)• Mjøs er en kapitalistisk lakei.
(10.1) • Eksterne Kollegiemedlemmer er no’ herk (11.1) • Bryt
kremmer-hegemoniet – eksterne kollegiemedlemmer må komme fra smelteverksindustrien.
(12.1) • Nei til fraksjonsmøter.
(13.1) • Hersketeknikker som
jeg ikke kjenner, er fæle. (14.1)• Skandaløst budsjett på bare
2,1 milliarder kroner. (15.1)• Giske er en sviskeprins. (16.1)• KUF er noen fælinger. (17.1)• Administrasjon er meningsløst. (18.1) • Gå heller veien ut
enn tjenestevei. (19.1) • Frie forskere trenger ikke ledes. (20.1) •Hver mann sitt institutt. (21.1)• For få kvinner på instituttene.
(22.1) • Mer penger til alle som
fortjener det. (23.1) • Økonomirotet er fælt. (24.1) • Ta makta
fra administratorfælingene.
(25.1) • Universitetsdirektøren
er fælest. (26.1)• Gi alle studenter bærbar
pc.(27.1) • Nå får alle studentene pc. (28.1) • Ta kalkulatorene fra studentene. (29.1) • Ta
cola og pizza fra studentene.
(30.1) • Nivåsenkning uten
grenser. (31.1) • Trenger vi
egentlig studenter? (1.2) •Trenger vi egentlig fortelle ungdommen at vi finnes? (2.2) •Reklame er fælt. (3.2)• Fristill Reprosentralen. (4.2)• Slå sammen Reprosentralenog Universitetsavisa. (5.2) • Slå
sammen Reprosentralen, Universitetsavisa og Svinvik-arboret. (6.2) • Informasjonsenheten driver propaganda. (7.2) •Informasjonsenheten kveler
ytringsfriheten. (8.2) • Informasjonsenheten er universitetsdirektørens mikrofonstativ. (9.2)• Informasjonsenheten er fæl.
(10.2) • Nå er Universitetsavisa skandaløst fæl. (11.2)• Boikott Gemini på Dragvoll.
(12.2) • Boikott nynorsk på
Tyholt. (13.2) • Boikott parkeringsordningen på Gløshaugen.
(14.2) • Boikott Konstruktiv og
Kreativ – Vær bare fælt Kritisk!
(15.2)• Administrasjonen er udugelig.
(16.2) • Universitetsdirektørenmå gå. (17.2) • Hele ledelsenmå gå. (18.2) • Stem på meg
som rektor! (19.2)
Nøl ikke. Skriv inn din ærlige
mening fortere enn du tenker,
til: www/ntnu.surt-forum/.

Utgis av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Distribueres i 13 000 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.
REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

på siden

TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no