Umedaljert

KalletKarikert

Studentsamskipnaden
i Trondheim måtte selangt etter medaljer
under årets kokkekonkurranse. Side 13

Solveig Kvamme har værtbåde misjonær og prest, men
mangler studiekompetanse.
Nå kaller likevel studier ved
NTNU.
Side 13Modellen til den klassisk
distré tegneserieprofessoren
Tanke var en høyt elsket
geologiprofessor ved Norges
tekniske høgskole. Side 6 og 7

NTNUs
internavis
nr. 1014.06.2001

Visjonært
En gruppe NTNUere vil gjøre hele Kalvskinnet om til en stor,
utadrettet kunnskapspark for universitetet.
Side 3Populært
Etter bare et halvt års
drift bruker 60 prosent
av oss intranettet.
Og de aller fleste er
fornøyd med det.
Side 4

Rektorat i pardans
NO E N

FO
ASSER
P
M
O
S

R ME

G?

ei
å hold rtner for nært,
d
n
a
Ei h
år.
lojal pareter å mø
neste t
e
d
g
m
Ønske
e
kv
ontor olig samblert k
g
ø
a
f
m
r
r
,
e
e
tv
stid
pp
arbeidgen ka
e
m
y
e
b
v
l
i
k
Kan t
oe ubeetær. N
r
k
e
s
s
o»
felle
et oss t
gnes.
t blir d
s
e
r
ø
h
å
p
I
«
.
må
ll. mrk

For første gang blir det
trolig valg av rektor og
prorektor på samme dag ihøst. Kollegiet har – motén stemme – besluttet å
søke dispensasjon fra
valgloven for å kunne

gjennomføre dette. Hensikten er
å sikre en mer samkjørt ledelse
av universitetet og unngå
taktisk spill under valget.
Partnervalget må skje innen
15. oktober.
Side 8Bi

Upopulært

Side 4

Bekymret
Ingen vil gi penger
så Laboratoriet forradiologisk datering(Raddat) kan bli faglig
oppdatert, og laboratoriesjefen er alvorlig
bekymret.
Side 5

Seiglivet
Sintef B-ordningenskulle ha vært avviklet
for lengst. Men den
lever fortsatt i bestevelgående.

Realfag med
jordbær og
sjokolade
Prosjektleder Sissel Mathisen vil friste tiendeklassinger med jordbær og sjokolade for å få
dem til å ta en ekstra skoleuke ved NTNU
i sommer. Dette er bare ett av en rekke mer eller
mindre fantasifulle tilbud som skal lokke flere
ungdommer til å velge realfag. Selv Vitenskapsmuseet har kastet seg på bølgen og lager nå enmatematikkutstilling som skal sendes på skoleturné. Redningsaksjonen for realfagene er temasak i dette nummeret.

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Landets nordisterfraråder sterkt
innføring av bokstavkarakterer ved NTNU
så tidlig som til
høsten.

Side 9 - 11

Side 5

Skjulte skatterpå Hemnskjel

LikestiltÅrets likestillingspris
havnet hos ett av
NTNUs mest mannstunge miljøer.
Side 17
FOTO: RUNE PETTER NESS

Kraftig
Norges kraftigste
datamaskin, med 160
prosessorer og 160 GB
internminne, er nå tatti bruk ved NTNU.
Side 20

Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

God sommer!

Mens universitetsansatte flest nyter sommerstilledager, er det høysesong for Preben Rønne og resten
av arkeologene ved NTNU. Sammen med en gruppe
studenter graver han seg i sommer gjennom gamle
hustufter og gravrøyser på Hemnskjel, Hitra og
Frøya.

Neste avis kommer 6. september

Side 12

2

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

på dagsordenen«Jeg har lest mange stortingsmeldinger i mitt liv, men aldri har jeg
lest en hvor avstanden mellom ord og handling er så stor som her».
Professor Dagfinn Føllesdal, UiO, feller en knusende dom over
«Giske-meldingen» i kronikk i Aftenposten 21. mai

Ingen tukling med siv.ing.-studiet

ledelsenhar ordet

RektorEmil Spjøtvoll

Grunn til
optimisme
Kirke-, utdannings- og forskningskomiteen har avgitt sin innstilling til
Stortingsmelding 27 «Gjør din plikt –Krev din rett», av statsråd Giske, ogsåkalt Kvalitetsreformen. I innledningskapitlet i meldingen var ikke departementet snauere enn å formulere en
ambisjon om at «Norge skal være en
ledende kunnskapsnasjon».
Det er gledelig at KUF-komiteen
så klart erkjenner at den kvalitetsheving som Kvalitetsreformen sikter mot,krever ressurser. Den går langt i åakseptere foreløpige overslag fra Universitets- og høgskolerådet (UHR) om
at dette på permanent basis vil kreve
over 1 milliard kroner ekstra for hele
sektoren, og da er ikke profesjonsstudier og vitenskapelige høgskoler medregnet.
Tidligere er det i Forskningsmeldingen, som kom i 1999, satt et mål
om at forskningssatsingen i Norge skal
komme opp på OECD-gjennomsnitt i2005. Stortinget har tidligere gitt sin
tilslutning til dette, og i innstillingengjentas dette. Det vil kreve en opptrapping på 1 milliard kroner pr. år.
Men slike planer gir dessverre ikke
garantier. Eksempelvis ble det baredelvis fulgt opp i årets budsjett.
Behovet for fullfinansiering av doktorstudenter presiseres også. Det vises
til UHRs brev til Finanskomiteen hvor
det anslås en årlig underdekning på
mellom 80 000 og 100 000 kroner pr.
student. Gledelig er også at Finanskomiteen i revidert nasjonalbudsjett foreslår å styrke universitetsbudsjettene.
Det er også grunn til å gratulere studentene med at stipendandelen økerfra 30 til 39 prosent.
Hvis alt dette blir fulgt opp, har vi
et ressursmessig fundament til en solid
kvalitetsøkning ved universitetene.
Men vi vet at den politiske agenda skifter fort. Forskning og utdanning harfått stor oppmerksomhet i det siste.
Slik har det også vært tidligere med
store ambisjoner. En gjennomgang av
tidligere planer som Norges forskningsråd har gjort, viser at mange
forskningsmeldinger har hatt sammemål om å nå OECD-nivå, men så har
det blitt nedprioritert i den politiske
hverdag. Både den sittende regjeringog det Storting vi nå har, har værtklare i sine uttalelser om satsing på
forskning og utdanning. Det må vi
minne dem på fremover. Det er valg
til høsten. Det nye Storting må ogsåminnes på dette. Når partienes kandidater etter sommeren stiller seg ivalgboder og holder møter med velgerne, la oss spørre dem om deres synpå forskning og utdanning, og om defølger de planer og ambisjoner som ligger i Forskningsmeldingen og Kvalitetsreform-meldingen.
Inntil da, ta en velfortjent sommerferie! God sommer!

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul

Rektor Spjøtvolls skrekkscenario: Et universitet på hvert nes.

Tirsdag foretok Stortinget den
endelige behandling av«Giske-meldinga». Resultatet
ble at NTNU slipper å bryte
opp strukturen i dagens sivilingeniørutdanning.
Stortingets behandling av Stortingsmelding 27, den såkalte «Kvalitetsreformen»,
resulterer i at høyere utdanning vil
gjennomgå en rekke forandringer.
Studiet vil få et internasjonalt utdanningsløp: bachelor-grad etter tre år, master etter ytterligere to. Det skal innføresøkt studiestøtte ved at stipendandelen
heves fra 20 000 til 31 000 kroner per år– men den gis som lån og omgjøres til stipend etter avlagt eksamen. Det skal væremer gruppeundervisning, flere tellende
oppgaver underveis, og mindre vekt påeksamen.
Lærestedene skal organiseres som forvaltningsorgan med særskilte fullmakter.
De skal ha flere eksterne styremedlemmer, og ansatte instituttledere og dekaner. Et uavhengig organ skal evaluere og
akkreditere lærestedet.
Du finner mye mer om saken på nettet:
Stortingsmelding 27: http://odin.dep.
no/kuf/norsk/publ/stmeld/014001040004/index-dok000-b-n-a.html
Komitéinnstillingen: http://www.stortinget.no/inns/inns-200001-337.html
Referat fra saksbehandlingen: http://
www.stortinget.no/stid/2000/si010612.
html

Fanesaker. Studenttingsleder Ivar
Munch Clausen er fornøyd med at han
har fått gjennomslag for to av sine tre
fanesaker i tilknytning til Stortingsmelding 27. En lobbygruppe bestående
av tre studenter fra Trondheim, studenttingslederen, nestleder Anne Sofie
Ravndal Risnes og studentrepresentant i
Kollegiet, Trine Viken Sumstad, har hattmøter med alle de sju politiske partiene i
KUF-komiteen. – Vi har jobbet hardt og
aktivt for å bli hørt, sier Clausen.
Trondheimsstudentenes tre fanesaker harvært:
Beholde dagens struktur på siv.ing-studiet.

Ansatte instituttledere og dekaner.
Studiefinansieringens stipendandel skal
ikke utelukkende knyttes til avlagte eksamener.

Dårlig stipendløsning. Studentgruppen synes den har møtt stor sympati for sine standpunkter hos politikerne,
men altså ikke når det gjelder stipendandelen.
– Dette er en forferdelig dårlig løsningfor studentene, sier studenttingslederen.
– Vi blir sittende med en studiefinansiering som ikke er tilpasset dagens utdanningssystem, og det er ille. I innstillingen
legges det opp til at studentene skal fåveiledning, oppfølging og evaluering underveis i et fag. Tilbakemelding underveis og
oppgaver som teller for karakteren i faget,
representerer en annen studieform enn
dagens, og gir studenten mulighet til åvite hvor han står. I dagens opplegg
bestemmes karakteren av en avsluttende
eksamen. En femtimers eksamen er stressende nok i seg selv. Ved at det nå knyttes
store økonomiske tap opp mot eksamensresultatet, vil denne situasjonen bli enda
mer stressende for studenten, understreker Clausen.
– Vil det være akseptabelt at stipend
blir knyttet til avlagte vekttall i det nye
systemet?
– Det vil i hvert fall være lettere å
akseptere i det nye systemet, bl.a. fordilærestedet selv i større grad får ansvar forundervisningens kvalitet. Instituttene må
tilby god undervisning og følge opp studentene slik at de som jobber, ikke skal
stryke. Forslaget som flertallet i Stortinget nå har vedtatt, vil innebære at det er
studentene som bærer den økonomiske
risikoen med dårlig undervisning. Det oppfattes ikke som rettferdig at studenter medlærevansker, eller de som måtte ha uflaks
til eksamen, skal straffes økonomisk for
dette.
– Men det er vel ikke tvil om at en delutnytter systemet i dag?
– Det er alltid noen som ønsker å luresystemet, det legger vi ikke skjul på. Mende som ønsker å få seg stipend på en enkel
måte, de vil også klare det i det nye systemet. Det vil fortsatt være mulig å fylle studiet sitt med «billige» vekttall, for eksempel fag som kulturforståelse. Vi får ikke
bukt med de som ikke er reelle studenter,de blir bare litt sleipere, sier Clausen.

ILLUSTRASJO: ELIN HORN

Clausen er meget tilfreds med at
siv.ing-studiet får beholde sin nåværende
form. Etter en omfattende omlegging og
utvidelse til femårs studium, ville det værtmeningsløst å starte en omorganisering
av studieopplegget nå, mener han.

Rektor ganske fornøyd. Rektor
Emil Spjøtvoll er mest fornøyd med at
det i innstillingen kommer klart til
uttrykk at reformen må følges opp av
større bevilgninger til universitetene.
Det er en forutsetning for å kunne følge
opp den kvalitetsheving stortingsmeldingen legger opp til, mener han.
Han synes også det er bra at sivilingeniørstudiet ikke blir tvunget inn i 3+2
modellen, men at man får beholde det femårige siv.ing-studiet i den form det nå harfått.
Og han setter stor pris på den større
handlefrihet det vil gi at universitetene
kan opprette egne aksjeselskap. Dette vilvære et framskritt for den eksternfinansierte aktiviteten, og gi muligheter for å
etablere fonds som kan gi avkastning, og
det kan være aktuelt i forbindelse med
investeringer i nybygg. Likevel synes han
at AS-modellen i en del tilfeller kan bli littkunstig, og hadde gjerne sett at man kunne operert på denne måten innenfor deregulære budsjetter.
Spjøtvoll har ikke så sterke følelser på
punktet om ansettelse av dekaner og instituttledere, men er tilhenger av den løsningen som nå er valgt med ansettelse.
Han tror det vil gi en avklaring av den
dobbeltrollen de valgte lokale ledere har idag – nedover til sitt lokale miljø og oppover mot universitetsledelsen. Ved at lederne blir ansatt, vil de også få større ansvar
for totaliteten i universitetsmiljøet, menerhan.
Spjøtvoll synes innstillingen er uklar
på punktet om «universitetsopprykk». Hanvelger å oppfatte det slik at Stortinget vil
holde på at det skal være bare fire breddeuniversiteter, mens de eventuelle andrelærestedene som får benytte universitetsbetegnelsen får spesielle oppgaver. Spjøtvoll tror vi får en meget uheldig utviklingom det går inflasjon i universitetsbegrepet.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
http://innsidaUT.ntnu.no/Vil omdanne Kalvskinnet
til kunnskapspark
Et internt NTNU-utvalg foreslår å
omdanne hele bydelen Kalvskinnet
til en stor, utadrettet kunnskapsparkfor universitetet.
Ideen om Faros-prosjektet ble
unnfanget allerede i 1997, og
kom opp igjen under planleggingen av feiringen av tusenårsskiftet. Det siste året har etutvalg ledet av professor Håkon
With Andersen utredet nærmere
hvordan forslaget kan gjennomføres i praksis. Nå er håpet atparken skal stå ferdig i 2005, tilhundreårsjubileet for unionsoppløsningen.

Et underverk. Prosjektet harfått navn etter et av oldtidens
sju underverker – fyrtårnet
Faros utenfor Aleksandria. Det
er da også store dimensjoner
over planene på Kalvskinnet. I
praksis dreier det seg om å fornye hele bydelen som strekker
seg fra Ila kirke i vest til
Prinsens gate i øst. Her skal det
bli en sammenhengende kunnskaps- og opplevelsespark, og
midt i parken skal skulpturen«Magisk Tårn» av Paul Brand
ruve som et – nettopp – fyrtårn.
I området finnes allerede Vitenskapsmuseet og Gunnerusbiblioteket. Utvalget foreslår itillegg å flytte flere attraksjoner hit, blant annet Vitensenteret og Norsk rettsmuesum.
Nye utstillinger og laboratorier. I tillegg går utvalget
inn for å etablere tre nye, store
formidlingstiltak. Pilotprosjektet er tenkt å bli utstillingen«Det moderne Norges første 100år», hvor sentrale deler av

norsk kultur- og teknologihistorie skal vises fram.
Tiltak nummer to har fått tittelen «Kunnskap» og skal vise
hvor levende og omskiftelig teknologi, kunst og annen lærdom
egentlig er. Her skal det blant
annet vises stoff fra Trondheims
utvikling.
Det tredje og største nye elementet i Faros er tenkt å bli etlaboratorium for eksperimentell
formidling. Målet er blant annet
å skape det symbolske hjemstedet for NTNUs elektroniske
kunnskapsportal, et virtuelt 24timers laboratorium.

Opprusting av bydelen.
Staten eier flere gamle bygninger på Kalvskinnet. Mange
av dem er fredet, men de kan
fornyes og vil egne seg godt til
utstilinger og formidlingsaktivitet. Restaurering, varsom
nybygging og opprusting av degrønne områdene kan gjøre
Kalvskinnet til et av byens
mest publikumsvennlige områder, mener utvalget. Det pekerogså på at prosjektet kan bidra
til en løsning på spørsmålet om
hva den tidligere rutebilstasjonen på Leutenhaven skal brukes til.
Som et ekstra trekkplaster
foreslåes det å bruke spesielle
visuelle elementer for å kople
byens «kulturgate»; Erling Skakkes gate, sammen med Kalv-

Dette kan bli et av Trondheims mest publikumsvennlige områder.
FOTO: KJETIL HEGLI NORDØ

skinnet og skape en felles identifikasjon. Langs Erling Skakkes
gate ligger mange av byensmuseer, kunstmuseer og historiske attraksjoner. I nærheten er
Høgskolen i Sør-Trøndelag, Trøndelag Teater og kinoene. Alle disse er potensielle partnere til
Faros.

Utvalget.Utvalget bak Farosforslaget har bestått av:
Professor Håkon With Andersen,
HF-fakultetet (leder).
Dekanus Bruno Lundstrøm,
APB-fakultetet (nestleder).
Avdelingsleder Monica Aase,

Bolignytt om Rosenborg, Lerkendal
og Studentbrygga
NTNU har mange boligballer i lufta for tida.
Ved to av boligprosjektene foreligger det konkrete bud, men de er
foreløpig for lave for
NTNU-ledelsen.
Meglerhuset Nylander harverdsatt boligene på Lerkendal
som NTNU skal selge, til 31,65
millioner kroner.
Studentsamskipnaden harnå kommet med et bud påområdet, men det skal være forlavt til at NTNU-ledelsen vil
akseptere det. Studentsamskipnaden er derfor bedt om åta «en runde til» og presentere
en ny sum. Det er uansett uak-

tuelt å selge Lerkendal før sommeren.
Salget av Rosenborg-tomta
blir sak i Stortinget. Sp-representant Morten Lund har levert
et forslag som det skal stemmes over i forbindelse med
behandlingen av revidert nasjonalbudsjett 15. juni. Forslaget
innebærer at det skal bygges
250 nye studentboliger påRosenborg, men det betinger atsalget til Veidekke og Heimdal
Gruppen blir stanset.
NTNU sliter med å få solgt
Studentbrygga i Kjøpmannsgata til god nok pris. Flereintereressenter har vært i kontakt, men foreløpig har budenevært for lave. Etter det Universitetsavisa erfarer, er det

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

flere prisantydninger fra
Meglerhuset Nylander: Ett av
dem er på ni millioner kronerhvis stedet blir solgt til restaurantformål, fem millioner hvis
det brygga brukes til kontorer.
Det høyeste budet så langt skalvære på knappe fem millioner
kroner.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Paul Brands «magiske tårn» kan lettflyttes fra Prinsens gate til Kalvskinnet.
FOTO: KJETIL HEGLI NORDØ

Universitetsbiblioteket.
Adm. leder Astrid Langvatn,
Vitenskapsmuseet.
Seksjonssjef Arne Rønning, Teknisk avdeling.
Seniorrådgiver Kåre Kongsnes,
Universitetsdirektørens kontor(sekretær).
JAN ERIK KAARØ
jan.kaaro@adm.ntnu.no

Nytt lønnssystem fra juli
NTNU går som planlagt
over til nytt lønnssystem fra juli. Allerede
fra utbetaling av variabel lønn den 3. juli er
det nye lønnssystemet i
bruk.
Nytt lønnssystem betyr ny
lønnsslipp for alle ansatte på
NTNU. Nærmere informasjonom overgangen til nytt lønnssystem og innholdet i den nyelønnsavregningen fra og med
juli vil bli lagt ut på Lønnsseksjonens informasjonssider, se
nettadresse:
http://www.ntnu.no/okonomi/seksjoner/lonn/.
Overgangen til nytt lønnssystem fører også til flere utbetalinger i måneden. I tillegg til

en hovedlønnskjøring vil det bli
tre lønnskjøringer hver måned
med utbetaling av reiseregninger og eventuelt andre variable lønnsbilag.
Fung. økonomidirektør Rolf
Tørring er svært fornøyd med
denne forbedringen i servicen
til de ansatte. De siste månedene har det vært lagt ned enstor arbeidsinnsats i Lønnsseksjonen (Økonomiavdelinga)
og Personalseksjonen (OUavdelinga) for å få det nye systemet på plass.
Det nye lønnssystemet
heter SLP4 (Statens Lønns-og
Personalsystem) og leveres av
selskapet ErgoBluegarden (delav Ergo Group, tidligere Posten SDS).

4

nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

60 prosent bruker
intranettet
Etter bare et halvt års
drift blir intranettet(Innsida) betraktet som
en viktigere informasjonskanal ved NTNU
enn Universitetsavisa.
Dette er en av konklusjonene i enstor spørreundersøkelse om deninterne informasjonen til ansatte, som Norfakta har gjennomført. 52 prosent av de spurtemener at intranettet i dag er
NTNUs viktigste informasjonskanal, mens 34 prosent synes atUniversitetsavisa er viktigst.

60 prosent bruker Innsida. Totalt er nå 60 prosent
av alle NTNUs ansatte daglige
brukere av intranettet, mens 90
prosent har vært innom. Noeoverraskende sammenlignet
med andre undersøkelser av
nettbruk, er det flere kvinnerenn menn som bruker intranettet og som er tilfredse med produktet. Ansatte i administrative og tekniske stillinger er ogsåflittigere og mer fornøyde brukere enn det vitenskapelige
personalet. Men totalt settmener Norfakta at innføringen
av intranettet har vært vellykket, og at Innsida fungerer
godt.
Undersøkelsen er gjennomført på oppdrag fra Informasjonsenheten. Et representativt
utvalg med 504 ansatte svartepå spørsmålene.

Savner lokal informasjon
på nettet. Uavhengig av
medium viser undersøkelsen
generelt at de ansatte er mest
fornøyd med informasjonen
som de får fra sin nærmeste
leder, institutt eller seksjon. 69
prosent oppgir at de er fornøyd
med den mengden av informasjon som deres leder gir dem.
Tilfredsheten synker dess leng-

re unna i organisasjonen avsenderen sitter. 53 prosent er fornøyd
med
informasjonsmengden fra fakultetet eller
avdelingen, og bare 43 prosent
synes at de får nok informasjonom NTNU generelt.
Noe paradoksalt viser det seg
at trenden er motsatt når det
gjelder informasjon som formidles via intranettet. Om lag en
fjerdedel av brukerne er direkte
misfornøyd med frekvensen på
oppdateringer ved eget institutteller seksjon. Dette gir en klar
indikasjon på at mange ledere iorganisasjonen fortsatt ikke hartatt i bruk intranettet fullt ut.

23 000 personer ha tilgang til
Innsida.
Selve intranettprosjektet er
nå i ferd med å bli avsluttet, og
systemet går over i vanlig drift.
Informasjonsenheten er «systemeier», mens IT-seksjonen i
OU-avdelingen har det tekniske
ansvaret. Det vil fortsatt pågåkontinuerlig forbedring og utbygging av systemet. En rekke nye
funksjoner skal etter planen lanseres i høst.

JAN ERIK KAARØ

Telefonkatalogen mest
populær. Av alle spurte, oppgir 66 prosent at de er fornøyd
med nytteverdien av intranettet. Kvinner er langt mer tilfreds enn menn, og teknisk/
administativt ansatte noe mer
fornøyd enn ansatte i vitenskapelige stillinger.
Bruken av en del elementeri høyre marg på Innsida er ogsåblitt kartlagt. Det gjelder boksene «Administrative hjelpemidler» samt «Det skjer på
NTNU» som egentlig er utdrag
av oppslagstavla Nettopp. Den
tjenesten som er suverent mest
brukt av hjelpemidlene er telefonkatalogen. På de neste plassene kommer «Info-tjenester»,«Skjemabank», «IT-tjenester» og«Reiser». De fleste synes at det er
lett å orientere seg i intranettet.
Bare 13 prosent synes det er
tungvint å finne fram.

Studentlansering i høst.
Neste milepæl for intranettet
kommer til høsten, når systemet skal tas i bruk av studentene. I sommer blir det sendt ut
en brosjyre om dette til alle nye
studenter, og når semesteretstarter, skal det gjennomføres
en infokampanje rettet motbåde gamle og nye studenter.
Med denne utvidelsen vil

jan.kaaro@adm.ntnu.no

Avisa blir lest – men tenner sjelden
Universitetsavisa (UA)blir flittig lest av
NTNUs ansatte, menskaper sjelden det
store engasjementet.
Innholdet har likevel
høy troverdighet.
71 prosent av NTNUs ansatte
har lest alle de seks siste utgavene av avisa, og 96 prosent har
lest minst en av disse avisene.
Dette er en meget høy leserandelsammenlignet med andre lokalaviser. Leserfrekvensen er størst
blant de eldste ansatte, mens UA
har dårligere fotfeste blantansatte under 30 år. Samlet sett
oppgir 60 prosent at de er fornøyd med stoffinnholdet.
Til tross for at de aller flestesier seg enig i at avisa stimulerer til meningsutveksling og fri
debatt, så har UA problemer
med å skape engasjement blant
leserne. Produktet vekker verken begeistring eller forbannelsei særlig grad. Men samtidig fastslår Norfakta at leserne har tillit til innholdet. Leserne menerat avisa tar opp kontroversiellesaker og får høy score for å fremstille stoffet på en troverdig
måte. En av fire ansatte sier seg
enig i en påstand om at avisaogså er «talerør for ledelsen».
Når det gjelder innholdet i
avisa, er det et skille mellom teknisk/administrative og vitenskapelige ansatte. Sistnevnte
gruppe synes debattstoffet er
mest interessant, mens de teknisk/administrative foretrekker
nyhetene.
I spørreundersøkelsen ble detogså testet hvordan leserne
synes at avisa klarer å følge opp
intensjonene i de retningslinjene
som Kollegiet har fastsatt. Avisa
får godkjent på de fleste punktene, med ett klart unntak;
Leserne synes ikke at avisa isterk grad er noe «talerør og
informasjonsorgan overfor omverdenen». Dette synspunktet er
sterkest blant de vitenskapelig
ansatte.

Adressa ikke nok. Adresseavisen har de siste årene merkbart styrket sin dekning av
NTNU. I gjennomsnitt bringer
regionavisa nå tre artikler hver
dag om universitetet. Men
Norfakta-undersøkelsen viser
likevel at dette ikke er nok til å
dekke universitetets interne
informasjonsebehov. Bare 18
prosent av de spurte oppgir at
de blir informert om det som
skjer på NTNU via Adresseavisen. Dette tilsier at det fortsatt er et klart behov for at universitetet opprettholder egne
informasjonskanaler.
Over halvparten av de spurte mener at Adresseavisenbehandler NTNU nøytralt i sin
dekning, og at artiklene verken
kan leses som spesielt positiveeller negative til universitetet.

«Bokstavkarakterer faglig uforsvarlig»
Landets nordistikkmiljø gjør opprør mot
innføringa av bokstavkarakterer. NTNU oppfordres sterkt til åutsette hele saken.
Mens man i dag har tretti tellende karakterer på universitetsnivå – fra 1.0 til 3.9 – skal
man nå gå over til et system med
bokstavkarakterer med fem tellende karakterer. Omleggingagår med rekordfart. Det har gåttfor fort, mener landets nordister.
Både Institutt for nordistikk og
litteraturvitenskap og Nasjonaltfagråd for nordisk mener NTNU
bør utsette innføringa av bokstavkarakterer. Instituttstyret
kaller forslaget «faglig uforsvarlig», mens fagrådet i en enstemmig uttalelse sier at man vil «fraråde at HF-fakultetet ved NTNU
innfører ny skala før saken er
politisk avklart og har gjennom-gått en forsvarlig faglig behandling på nasjonalt nivå».

Lang A. Kritikken samler seg
om to hovedpunkter:
Slik opplegget nå er, favner
karakteren A alt fra det enestående til det som er alminnelig
bra. Dermed har man ingen
karakter som blinker ut de virkelig gode.
NTNU vil fungere som en
prøveklut for et nytt system som
ikke er innkjørt. Man risikerer
at praksisen endres når de øvrige universitetene kommer med.
Instituttstyret ved Nordistikk og litteraturvitenskap
mener det er en overhengende
risiko for at de retningslinjene
som nå blir vedtatt rundt
omkring på NTNU når det gjelder overgang fra tall til bokstaver i karaktersettingen, ikke blir
nasjonalt godtatt i ettertid. Uten
at dette er prinsipper som representerer en nasjonal standard,
kan man dermed i framtida komme i en situasjon der flere av stu-

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul

diefagene ved NTNU i en periode har uteksaminert kandidater
med vitnemål som i ettertid viser
seg å være i utakt med de øvrige universitetene.
– Vi er redd for at dette skalgå ut over studentene, sier instituttleder Brit Mæhlum.
Hun peker dessuten på at det
kan bli et problem for nye kandidater som søker seg jobb iandre deler av landet, hvor man
ikke har gjort seg kjent med bokstavsystemet fordi NTNU er
alene om å praktisere det.
Rektor Tove Bull ved Universitetet i Tromsø har tidligere
argumentert sterkt for en sjudelt skala, med andre ord to
karakterer mer, for å gi en jevnere differensiering i prestasjonene. Bull fikk ikke gjennomslag.

Lovens bokstav. Rådgiver
Eirik Lien i Studieavdelinga
opplyser at bokstavkarakterer
allerede er tatt i bruk i den norske universitetsverdenen – ved
Juridisk fakultet, Universiteteti Oslo. Lien sier videre at samtlige studenter vil få med seg en
utskrift med karakterer etter
det gamle tallsystemet.
– For øvrig vil jeg si at bokstavkarakterene bør være mer
informative for potensielle
arbeidsgivere, når vitnemålet
også inneholder en kort forklaring over hva som kreves for å få
den enkelte bokstav.
Hva med risikoen for ulik
praksis når de øvrige universitetene også tar bokstavkarakterer i
bruk?
– Systemet med utveksling
av sensorer universitetene imellom vil ventelig forhindre atslike forskjeller oppstår. Bokstavkarakterene med få trinn
gjør dessuten at en frir seg fra
ballasten med forskjellig bruk av
dagens skala basert på ulike
studiekulturer, sier Eirik Lien.
Når det gjelder problemetmed å regne sammen en
gjennomsnittskarakter
på
hovedfag ut fra deleksamene, vil
man regne bokstavene om til tall,slik at A tilsvarer 5, og så videre.
Dette vil danne utgangspunkt
for utregninga. Vanlige regler fordesimalavrunding vil bli brukt.

Blinker ut forskerspirene.
– A-en er vel ment å blinke ut
de som egner seg til en forskerkarriere. Har man en A på
hovedoppgava si, er det en melding om at man befinner seg i
gruppen av egnede, sier HFdekanus Petter Aaslestad. Han
poengterer at konverteringstabellen har vært ute på høring
slik at alle parter har hattanledning til å uttale seg.
Aaslestad oppfatter dett ikke
som noe problem at NTNU er
først ute med å ta bokstavkarakterer i bruk.
– Det nasjonale fakultetsmøtet for HF-fag har behandlet
saken, og har ikke problem med
at vi starter nå, sier han.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

5

nyheter

Frykter for
fortidaI snart 50 år har
Norges eneste C-14laboratorium eksistertpå Gløshaugen. Nå kan
det gå mot slutten.
Laboratoriesjef Steinar Gulliksen ved Laboratoriet for radiologisk datering (Raddat) stiller nåkrav til myndighetene om at demå påta seg et nasjonalt ansvar
for radiokarbondatering. Utstyret som brukes i dag, er faglig
akterutseilt sammenlignet medde andre nordiske landene. Nytt
utstyr vil imidlertid koste 20 millioner kroner. Den regninga er
det ingen som vil ta.
– Det er frustrerende. Tida
løper fra oss. Nå føler jeg at vistår foran et endelig veivalg, sierGulliksen om framtida til Norges eneste C-14-laboratorium.
Han skisserer tre mulige scenarier: 1) Nedleggelse; 2) Fortsettelse med nåværende utstyr: 3)
Et fullverdig og nytt laboratorium. Løsning nr. to kommer neppe til å rekruttere unge forskere
til laboratoriet. Den vil heller
ikke tilfredsstille økte krav om
raske og billigere dateringer. Dagår det mot nedleggelse, hvis ikke
nytt utstyr kommer på plass.

Bedre med nytt utstyr.
Raddat er et nasjonalt laboratorium for radiologiske dateringer
som i dag ligger inn underVitenskapsmuseet. Brukerne er
alt fra universitetsinstitutter til
diverse historielag og arkeologiske museer. Over 40 forskjellige institusjoner benyttet seg av
Raddat i perioden 1996-1999. I
dag utføres der undersøkelser
med utstyr som gir både god
datering og pålitelige resultater.
Men utstyret er gammelt og tidkrevende. Hver prøve tar fra ett
døgn til én uke å utføre, og
Gulliksen & Co kan maksimalt
utføre 500-600 av dem i året.
Dagens utstyr krever relativt
store biter av et objekt for at en

Steinar Gulliksen tror ikke det blir
lett å rekruttere forskere med
dagens utstyr. Han frykter at kompetanse som er bygget opp
gjennom 50 år, vil forsvinne.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

C-14-metoden
Dateringsmetoden kalles«C-14» fordi den måler
radioaktivt karbon i organisk materiale. Denne metoden gjør det mulig å tidfeste hendelser opptil
50 000 år tilbake i tid. Påmateriale som er yngre enn
10 000 år, er dateringenuhyre nøyaktig, med etavvik på bare 40-50 år.
Metoden er derfor svært
egnet til å se på forandringer etter siste istid.
analyse kan gjøres riktig. Små
objekter, som frø, kan ikke dateres. De siste 15 årene er det blitt
utviklet utstyr, såkalte dateringsakselleratorer,(AMSutstyr) som kan måle C-14 imaterialmengder på 1/1000 av
størrelsen som Raddat nå trenger. Måletida kan samtidig reduseres fra ett døgn til 15-20
minutter. En aksellerator gjør
3 000-4 000 prøver i året. Det er
dette utstyret Gulliksen nåønsker tilgang til. I fjor ble det
ved NTNU utført om lag 850
aldersbestemmelser, hvorav 500
var radiometriske målinger
med eget utstyr, mens 350 ferdig preparerte prøver ble sendt
til aksellaretorlaboratoriet i
Uppsala for måling av C-14-innholdet.
– Norge er snart det eneste
landet i Norden som ikke har
muligheter til å gjøre slike undersøkelser, sier Gulliksen bekymret.

Ingen vil gi penger. I nærmere ti år har det blitt søkt om
midler til å oppdatere laboratoriet. Problemet er at denne type

fellesutstyr ikke blir prioritert
på budsjettet til en enkelt institusjon. I denne saken har hverken Forskningsrådet eller universitetene ville bevilge 20-millioner over sine budsjetter.
Håpet er nå at departementet
tar ansvar.
– Bruk oljepenger!, sier Gulliksen. Han viser til en interdepartemental gruppe som drøfter
bruk av midler fra oljefondet, somikke vil ha skadelige virkninger
på norsk økonomi. Kjøp av utstyr
og tjenester i utlandet, som foreksempel vitenskapelig utstyr,vil ikke ha inflasjonsdrivende
virkning.

Honnør fra brukerne. De
siste fem årene er det 200 forskere og 100 doktorgradskandidater og hovedfagsstudentersom har benyttet seg av laboratoriet. Særlig er klimaforskere
avhengige av laboratoriet.
– De fleste av brukerne synes
vi gir verdifull kompetanse og
gode råd, påpeker laboratoriesjefen. Han får 100 prosent støt-

Seiglivet Sintef B
For fire år siden krevde
departementet at Sintef Bordningen måtte avvikles.
Pålegget møtte stor skepsis imange fagmiljø, og fortsatt
lever ordningen i beste velgående.
Det var i et brev sommeren 1997
at Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet (KUF) krevde at Sintef B-ordningen måtte
avvikles. Men tida går; «Signalene om bråstopp av Sintef B-ordningen er blitt mindre og mindreklare», sa professor Sigmund
Waagø på et møte om nyskaping
nylig.

Lovpriser

B-ordningen.

Nobipol, den kommersiellearmen av Institutt for bioteknologi, blir ofte framholdt som
glanseksemplet på en vellykket
symbiose av akademisk forskningsvirksomhet og forrretningsmessig utnyttelse av forskningsresultater. – For eksterne

prosjekter er det helt nødvendig
til enhver tid å ha rede på hvor
mye ressurser som er brukt,
hvor mye penger som er kommet
inn osv, og på dette området fungerer Sintef-systemet mye bedre
enn universitetets system, siergruppeleder i Nobipol, Bjørn
Erik Christensen.
Professor Norvald Nesse,leder i kontrollkomiteen for Bordningen, sier at ordningen fungerer meget godt og at han regner
med at den vil bli beholdt inntil
prosjektregnskapet i tilknytning
til NTNUs hovedregnskapssystem fungerer minst like bra som
B-regnskapet gjør i dag.

Uforståelig krav. – Med ansvar overfor eksterne oppdragsgivere er det helt nødvendig å haet system som fungerer godt og
som til enhver tid kan gi svar på
prosjektenes økonomiske status,
sier Nesse, som legger til at
dette slett ikke er tilfelle for
NTNUs regnskapssystem i dag.
– Det er flere år siden vi hadde
den nødvendige oversikt for pro-Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

te av forsker Eiliv Larsen ved
Norges geologiske undersøkelse(NGU). Larsen er leder av det
store forskningsprogrammet
innen klima, Norpast, og menerat dagens klimaforskere har etstort behov for å gjøre datering
med det nye AMS-utstyret.
Dagens laboratorium på Gløshaugen har ikke sjanse til å følge med i den teknologiske utviklingen slik det er i dag.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Omsatte for 124 millioner kroner i fjor
sjektene under NTNU-systemet,
sukker han.
Nessse synes det er uforståelig at departementet insisterer på
at B-ordningen skal avvikles. Staten har fullt innsyn og like god
kontroll på regnskapet som om
det var en del av NTNU-regnskapet. Riksrevisjonen har heller
ikke hatt innvendinger.
I tillegg til kvaliteten på tjenesten, trekker Nesse fram toandre forhold som bidrar til at
miljøet ønsker å beholde B-ordningen:Innestående drifts- og egenkapital gir renter som pløyes tilbake i systemet. Rentene er medpå å dekke kostnadene ved å kjøpe regnskapstjenesten hos Runit.
NTNU er pålagt å bruke Norgesbank, som ikke gir renter på innestående driftskapital.
Arbeidsgiveransvaret for Bansatte ligger hos Sintef. Det kan
i noen tilfeller være problemer
forbundet med dette, men noen
ser også dette som en fordel fordi det kan gi enklere tilsettingsprosedyre.

Økonomiskjerperseg.

– Vi arbeider med å forbedre
kvaliteten på våre tjenester,
opplyser Ola Johs. Amdal ved
NTNUs Økonomiavdeling. Han
mener at tilbudet fra NTNU når
det gjelder prosjektregnskap og
prosjektoppfølging, skal bli så
godt at budsjettdokumentetsmålsetting om at Sintef B-ordningen skal være avviklet i løpet
av 2002, vil bli oppfylt.
– Første juli tar vi i bruk etnytt lønnssystem, og vi er akkurat nå inne i en anbudsrunde forvurdering av prosjektstyringsverktøy, sier Amdal. Sistnevnte
vil være på plass i løpet av våren
2002. Sintef B tilbyr ikke en slik
tjeneste, og dette verktøyet kan
kanskje være den ekstra plussfaktoren som får miljøene til gåover til NTNUs eget system forprosjektregnskap.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Hele 47 institutter og
enheter ved NTNU er knyttet
til Sintef B-ordningen i dag.
Fagmiljøene som står for den
største del av omsetningen,er petroleumsteknologi,
bioteknologi, industrielløkonomi og
teknologiledelse, ULA(videreutdanning), termisk
energi og vannkraft, materialteknologi og elektrokjemi,
bygg- og anleggsteknikk,
konstruksjonsteknikk og
vassbygging. Antall ordinært
ansatte har vært stabilt detre siste årene på bortimot
60. Antall stipendiater underordningen er redusert
kraftig fra nesten 100 til 23 isamme periode. De største
utgiftspostene i B-regnskapet er lønn (30 mill) og
møte/reiseutgifter (20 mill).
Kravet er at egenkapitalen
skal kunne dekke lønn iminst 3 måneder, og med
130 mill i egenkapital er det
god margin.

6

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

innblikk

Tegningene er laget av Ivar Mauritz-Hansen og hentet fra boka «Professor Tanke – en samling tanke-streker», Nils S. Hauff’s eftf. 1990.

Han framstod som den klassiske,
distré professor og var en av
modellene for tegneserien«Professor Tanke». Studentene
elsket ham, og da han fylte 70 og
skulle gå av med pensjon fra NTH,
samlet 1000 mennesker seg påTorget for å hylle ham.

I dag forbindes navnet først og
fremst med morsomme anekdoter,men i samtida var han en meget
anerkjent vitenskapsmann.
Professoren i «mineralogi og
geologi med malmforekomstlære
og metallurgi for andre metallerenn jern» har også fått et varig

minne på Tyholt der en vei ved
Marinteknisk senter er oppkalt
etter ham. Dr. art. Anne Kristine
Børresen ved Historisk institutt
skriver nå bok om Johan H.L.
Vogt. Hun har laget denne
artikkelen spesielt for
Universitetsavisa.

Kommer jeg, eller går jeg?
historisk tilbakeblikk

Johan H.L. Vogt (1858-1932) var en av
de mest profilerte professorene ved
Norges Tekniske Høgskole (NTH) da denble åpnet i 1910. En ting var at han
hadde vært professor i metallurgi ved
bergstudiet
ved
UniversitetetiKristiania siden 1886 og dermed skilte
seg ut fra sine kolleger som med ett unntak var nyutnevnte professorer. Viktigere var den anerkjennelse han siden
1880-årene hadde høstet for sine banebrytende arbeider i malmgeologi. De gav
den den gang unge forskeren internasjonal berømmelse og åpnet dører inn til
fagets fremste kapasiteter. Før han var
30 år, var han også medarbeider i de viktigste tidsskrifter på feltet og ettertraktet som sakkyndig i så vel norske som
utenlandske fag- og bergverkskomiteer.
Med Vogt i sin midte kunne den nye høgskolen dermed smykke seg med en professor som både knyttet an til sterke
akademiske tradisjoner, som hadde faglig autoritet og som brede kretser, også i
bergverksindustrien, hadde tillit til.
Dette var viktige elementer for NTH
som skulle pløye ny mark, både i forhold
til industrien og til det akademiske
miljø.

Distré bollemester. Blant studentene hadde Vogt’n, som de kalte ham, en
høy stjerne. Han var et aktivt medlem av
Studentersamfundet og deltok med iverog engasjement i så vel debattene som
studenterlivet. Han var kjent for å ikke
ta seg selv og professorstatusen høytidelig. Den ærverdige og berømte professor
forbløffet nok likevel mange av
Side 6 — Svart Cyan Magenta Gul

Samfundets høye gjester da han en lørdag i 1914 opptrådte i hvit drakt somverdens yngste og gladeste bollemesterpå en punsjfest som studentene hadde
laget.
Vogt var en elskelig, men distré person. Med sitt bustete hår, store skjegg,
skjødesløse og av og til mangelfulle klesdrakt kunne han likne mer på en bondeenn på en professor. Det ble lagt merke tilutenfor høgskolens lukkete sirkler, og formange framstod han som det beste eksempel på den klassiske professortype, selve
den akademiske mytes professor. Han var
derfor en takknemlig person å lage fortellinger om, og han ble et yndet karikaturobjekt i Under Dusken og i revyer påStudentersamfundet. Han var også en av
inspirasjonskildene til Ivar Mauritz-Hansens legendariske Professor Tanke-tegninger, som i 1920-årene ble publisert i
Tidens Tegn. Essensen i denne figuren
var en professor som hadde hodet så fullt
av egne tanker, at han ikke hadde tanker
for annet enn sine egne tanker. Det fortelles også om Vogt at han på veg fra villaen i Øvre allé 10 til høgskolen kunne
bli så fordypet i egne tanker at han dahan kom til sitt kontor, ikke visste om
han kom til jobb, eller var på veg fra jobb.
I dag knyttes hans navn ført og fremst
til disse anekdotiske fortellingene. Noen
av dem har nok sin rot i faktiske hendelser. Langt flere er myter som har blitt
spunnet rundt ham i ettertid. Her skal vi
konsentrere oss mer om hans forskningspraksis og måter å knytte sitt faglige virke til industrien på, enn om anekdotene om ham.

Generalist. Vogt var professor i mineralogi og geologi med malmforekomstlæ-re samt metallurgi. I realiteten dekket
han med dette hele geologien, og i de første årene ved NTH forvaltet han alene etfelt som tre professorer hadde dekket
ved bergstudiet. Stillingsbenevnelsen
illustrerte at han var en utpreget generalist. Det var likevel for arbeidene
innen malmgeologi, nye måter å foreta
analyser av en rekke jernmalmforekomster, og detaljerte studier av jernmalmsmelting i inn- og utland, han fikk sin
faglige berømmelse. Resultatene fra
disse studiene fikk betydning både forden malmgeologiske vitenskap og i praksis ved malmleting. Den bidro også til en
bedre instrumentell behandling av malmene.
Steget mellom Vogts teoretiske interesser og det praktiske virke i bergverkene
var kort. Siden studiedagene på 1880-tallet hadde han ivret for at båndene mellom
vitenskapen og dens praktiske anvendelsei bergverk og industri måtte styrkes. Parolen var at landets bergarter måtte kartlegges og, der det var rom for det, utnyttes industrielt til beste for Norge. Dette
engasjementet kan spores på flere felt.
Gjennom sine egne arbeider innen malmgeologi og de teorier og metoder som han
utviklet på dette feltet, var han med på å
gi nøkler til den praktiske og økonomiske
tilvirkningen av en av industrisamfunnets viktigste metaller, jernmalm. I skriftog tale argumenterte han iherdig for at enstørre del av landets berggrunn skulle
utnyttes industrielt, og han var en av defremste talsmenn for å styrke båndene
mellom den teoretiske undervisningenved universitet og høgskole og det praktiske livet i bergverkene. Vogt kombinerte også selv gjennom hele sitt yrkesaktive liv rollen som professor med en aktiv
konsulenttjeneste for norsk og utenlandsk

bergverksindustri. Med sine mange tiltak for å kople sitt virke ved universitetet til utviklingen i bergverksindustrien,og dermed også til det han anså som byggingen av landet, kom Vogt også til å opptre både som naturforsker, rådgiver og
nasjonsbygger.

Bygget opp steinsamling. Påsamme måte som han hadde gjort det i
Oslo, fortsatte Vogt med å involvere seg imange og forskjelligartede prosjekter dahan kom til Trondheim. I begynnelsen
tok utviklingen av undervisningsplanene og oppbyggingen av den geologiske
avdelingen størsteparten av tida. En
stor del instrumenter, modeller, mikroskopiske preparater og bøker ble overført fra bergstudiet til NTH. De mineralogiske og geologiske samlingene, et
grunnleggende element i studentenes
undervisning og laboratorieøvelser,måtte derimot bygges opp fra grunnen
av. Vogt hadde siden studiedagene bygd
opp en enestående samling av krystalliserte slagger som i 1880-årene var sendt
rundt til kolleger i Europa nærmest som
en vandreutstilling. Denne tok han,sammen med en mindre malmforekomstsamling, med seg til den nye avdelingen i Trondheim. De andre elementene i samlingen ble dels skaffet
gjennom gaver fra privatpersoner og
institusjoner, dels via bytter med kolleger og venner ved utenlandske universitet og høgskoler. Noe ble også kjøpt
inn.
Vogts forskningspraksis endret seg
ikke vesentlig etter at han skiftet arbeidssted. Det var det heller ingen grunn til. I
Oslo hadde han hatt ansvaret for det mest
tekniske og praktisk orienterte faget ved
universitetet, og i sitt virke som forsker

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

7

innblikk

Professor Tanke

hadde han dessuten hatt tett kontakt med
gruveindustrien. Hans evner til å kople
faglige prosjekter til utfordringer som
bergverksindustrien stod overfor, var viktige for NTH som i sin undervisning og
forskning nettopp hadde ansvaret for å
bygge bro mellom to kulturer og forståelsesrammer, den naturvitenskapelige og
den tekniske. Vogt stimulerte til slik brobygging i så vel undervisningen som ekskursjonene med studentene. I Vogts forskningspraksis kom denne interessen tydeligst til uttrykk i virket som rådgiver.
Sommerens forskningsreiser, som gjerne
varte i to måneder, og som han med noen
få unntak la ut på hver eneste sommer fra
1879 til 1928, var den beste tida for denne aktiviteten. Oppdragene, som Vogt ofte
utførte alene, eller sammen med sin nærevenn og kollega W.C. Brøgger, fylte mange
hensikter på en gang. Forskerne forsøktepå denne måten å sikre at deres kunnskap om naturressurene og kompetanseom hvordan disse best kunne utvinnes
ble omsatt til praktisk nytte i industrien.
Det langsiktige målet var å på dennemåten bidra til at bergverkene ble ensterk og slagkraftig industri. Vogt sikretseg gjennom oppdragene samtidig materiale til videre forskning, og han fikk ved
sine mange befaringer og møter med
verksfolk innblikk i produksjons- og driftsforhold som i neste omgang kunne brukes
i egen forskning og i undervisningen. Konsulenttjenestene var dessuten en måte å
tjene ekstra penger på, og honorarene fra
oppdragene kunne til tider være svært
innbringende. For Vogt og hans familie,
som etter hvert talte seks barn og to piker,
kom denne ekstrainntekten godt med og
gjorde det enklere å etablere en borgerlig
livsstil med bolig i riktig strøk og muligheter til å arrangere selskaper for familie og venner.
Vogts engasjement for å styrke båndene mellom vitenskap og industri varogså en måte å legitimere at naturvitenskapelig forskning kunne være nyttig og
brukes til gagn for fedrelandet. I hanssamtid var det mange som tvilte på dette, og hos det praktiske livs menn var det
fremdeles mange som betraktet vitenskapsmenn som temmelig unyttige og
upraktiske pedanter.

Jernverket. Vogts industrielle engasjement satte spor. Gjennom foredrag i
tekniske og økonomiske foreninger og en
rekke artikler i tidsskrift og dagspressearbeidet Vogt fra begynnelsen av 1900tallet for at Nord-Norge med de nyoppdagete jernmalmleiene som han selv
hadde kartlagt på oppdrag for Norges
geologiske undersøkelse (NGU), spesielt
i Dunderlandsdalen, men også i andredeler av Nord-Norge, burde utvinnes og
videreforedles i Norge. I jernsaken, somendte med etableringen av A/S Norsk
Jernverk i 1946, var det nasjonale spørsmål i høyeste grad en ledetråd for Vogt.
I stedet for å importere jern og stål,ønsket Vogt at Norge skulle være mest
mulig selvforsynt med disse viktige
metaller. Vogt argumenterte også for at

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

Professoren og hans menn. Her troner professor Vogt (med fullskjegg i midten) ved samlingen for malmforekomster. Geologisk institutt holdt den gangen til i en trebygning på
nordsiden av Gløshaugen, hvor Teoretisk
fysikk har hatt lokaler de siste årene inntil
Realfagbygget stod ferdig. Huset står for øyeblikket tomt. Bildet ble publisert i NTHs årsberetning for 1926-27, ett år før Vogt gikk av
med pensjon.
FOTO: INFORMASJONSENHETENS ARKIV

andre naturressurser fra norske fjell,som marmor, nikkel, svovelkis og koppermalm, burde utnyttes i Norge. Ikke
sjelden ble det faglige engasjementet isterk grad blandet sammen med dennasjonale patriotismen for å utvikle
bergverksindustrien. Vogt unnslo seg
nemlig ikke for å gå utover egne faglige
kvalifikasjoner og å lage optimistiske
framtidsprognoser og bedriftsøkonomiske lønnsomhetsvurderinger av foretak
som skulle etablere seg på disse feltene.
Disse analysene var sjelden like solide
som de rent faglige utredningene, og
noen av de bedrifter som ble etablert
etter bl.a. initiativ fra Vogt, gikk langt
fra så godt som hans optimistiske rapporter og råd hadde gitt løfte om.
For mange industrifolk som kort tid
etter at NTH startet og til langt inn imellomkrigstida rettet besk kritikk mot
høgskolen fordi virksomheten etter deres
mening var for lite orientert mot industriens praktiske dimensjoner og konkrete teknisk-økonomiske utfordringer, kunne slike historier brukes som bekreftelse
på at det var for stor avstand mellom deabstrakte naturforskerne i Trondheim og
de konkrete håndtverkere og teknikere i
industrien. De mange historiene om Vogts
distraksjon passet godt til forestillingeneom hvor distanserte professorene ved høgskolen kunne være fra hverdagslige utfordringer.

Hyllet på Torget. Vogts sommerekskursjoner gav ham samtidig en stor
bekjentskapskrets og andre erfaringer
enn mange av kollegene. Reisene kunnevære strabasiøse, og de gikk langt utenfor allfarveg. Av og til måtte han sove
under åpen himmel, eller ta inn på husmannsplasser der de materielle forholdene var svært forskjellige fra det hanvar vant til. Den kontakten og innsikten
han på denne måten fikk om andre
miljø, leve- og tenkemåter, var antakelig
en av grunnene til at Vogt også nøt

respekt utenfor akademiske kretser. Av
den grunn ble han heller ikke like ofte
anklaget for å være en stuelærd som var
mer interessert i å sitte i sitt elfenbenstårn enn i å assistere industrien. Dette,
sammen med hans særegne personlige
stil, var muligens en grunn til at over1000 mennesker hadde samlet seg påtorget i Trondheim i oktober 1928, da
Vogt fylte 70 år og samtidig trakk seg
tilbake fra stillingen ved NTH.
Den storslagne feiringen forteller noe
om professorenes status generelt og om
høgskolens lokale posisjon i Trondheim.
Studentenes humoristiske innslag og
fakler tiltrakk seg sikkert også mange.

Feiringen bar likevel først og fremst bud
om en personlighet som gjennom et langt
forskerliv hadde satt tydelige spor etterseg blant geologer, bergingeniører og isamfunnet forøvrig.
ANNE KRISTINE BØRRESEN

8

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

Vil ha felles valg
av rektor og prorektor
Valgkomiteen ved NTNU
ønsker dispensasjon fra
valgloven for å gjennomføre valg av rektor og
prorektor som ett lederteam. Forslaget fikk bredstøtte i Kollegiet.
NTNU-valget 2001
Bare Trond Andresen stemte mot valgkomiteens forslag om teamvalg av rektorog prorektor. Andresen fryktet at gode
rektorkandidater ikke ville komme framfordi de ikke klarte å finne en egnet prorektorkandidat og syntes at ideen om felles valg minnet om partipolitikk.
Dagens valgordning innebærer at rektor og prorektor velges ved to uavhengige valg, med noen dagers mellomrom.
Praksis har imidlertid blitt at de ulike
rektorkandidater mer eller mindre tydelig har gått i kompaniskap med prorektorkandidater.

– Bedre å velge tospann. – Derfor
har vi hatt en situasjon der velgerne påén måte er bundet til å velge en spesiell
prorektor, uten at dette er formalisert.
Dersom velgerne da ikke følger den
nyvalgte rektorens råd, kan vi få enunderlig situasjon, hvor den nyvalgte
ledelsen åpenbart ikke er samkjørt.
Dessuten tror vi at en synliggjøring av

det valgte paret gjør det sikrere å få entilstrekkelig bredde i den valgte
ledelsen, sier leder for valgkomiteen,
Gunnar Bovim, som la fram forslaget i
Kollegiet onsdag 13. juni.
Som eksempel nevner han at det erlite sannsynlig at en rektorkandidatf.eks. fra medisin blir valgt, dersom vedkommende er i kompaniskap med enprorektor som også er fra medisin.
– Fordelen med å velge rektor og prorektor samtidig, kan være at velgernefår et lederteam å forholde seg til i stedet for enkeltpersoner. Dessuten tror vi
det blir lettere å få kandidater, spesielt
til prorektorvervet, hvis de kan stillesammen med en rektorkandidat.
Dersom vi opprettholder dagens ordning
med to separate valg, bør vi kanskjeunngå en uformell «pardannelse» undervalgkampen, slik at velgerne står helt
fritt, uten tydelige preferanser fra kandidatene, sier Bovim.

Folkemøter. Valgkomiteen planlegger
tre store debattmøter i høst. Det første
skal avvikles like etter stortingsvalgetog vil kombinere lansering av rektorkandidatene og diskusjon om strategi.
Kollegiet skal behandle strategiplanen(Konstruktiv, Kreativ og Kritisk) og forslag til endringer i september.
Andre debattmøte skal først og fremst
dreie seg om NTNUs rolle i Trondheim,
Norge og (resten av) verden. Det vil sannsynligvis bli kombinert med en presentasjon av kandidater til Kollegiet. Bovim
understreker at jakten på gode kandidater, fra både vitenskapelig, teknisk og
administrativt tilsatte til Kollegiet, er viktig for å skaffe et godt styringsorgan for

NTNU. Blant annet er rolleavklaringen
mellom styret og ledelsen viktig.
Tredje og siste møte skal handle omutdanning. Studentersamfundet blir arena for møtet, og både grunn-, videre- og
etterutdanning skal settes på dagsordenen. Bovim presiserer at selv om arenaen er Studentersamfundet, så skal ogsådette være et åpent folkemøte.

Jakten på kandidater. For tida har
Valgkomiteen antennene ute for innspillom personer som kan tenkes å stille opp
til ett eller flere verv. Bovim understreker at det er ikke slik at de som ikke blir
oppsøkt av komiteen, ikke er aktuellesom kandidater.
– Vi oppfordrer alle som kjenner noen,eller som selv vil stille, om å kontakte oss.
Det er bedre med mange kontakter om
samme person, enn at noen plutselig ikke
er formidlet til oss. Valgkomiteen lover å
behandle alle forslag med stor diskresjon,
sier Bovim.
Bruk ntnu.fritt-forum! Valgkomiteen legger opp til at det skal foregå en
løpende debatt på universitetets nettsider. Alle er velkomne til å fremme saker,
argumentere og sette dagsorden her.
Debattforumet finner du blant annet via
intranettet («Innsida»). Klikk på lenka«Delta i diskusjonen» under NTNUnyhetene øverst på siden. Her kan duenkelt legge inn dine meninger ved åfylle ut et skjema på skjermen (klikk på«Legg inn»-lenken).

Full valgkamp i
Oslo og TromsøMens valgkomiteen ved NTNU må
drive lystring på lyssky rektorkandidater, har det ved våre søsterinstitusjoner i Oslo (UiO) og Tromsø(UiTø) aldeles frivillig meldt seg
flere kandidater til toppvervet.
Ved UiO er det foreløpig tre personer som har sagt seg interesserti å overta etter Kaare Norum. Det
er nåværende prorektor og professor i psykologi; Rolv Mikkel
Blakar, fysikkprofessor Eivind
Osnes (som stiller med Camilla
Serck-Hanssen som prorektorkandidat) og professor i statsvitenskap Arild Underdal. Sistnevnte vilvære kjent som leder av
Underdal-utvalget som i 1995 lafram forslag til organiseringen av
NTNU.
Ved UiTø er det det nåværende prorektor Noralf Bjørnå og
professor Jarle Aarbakke som sålangt har meldt seg på i en duellom å ta over etter Tove Bull som
rektor. Det er første gang på 20 år
at det er mer enn én kandidat til
rektorvervet i ishavsbyen.
Ved Universitetet i Bergensynes imidlertid valgfeberen åvære like fraværende som ved
NTNU.

SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Gammelrektorene angrer ikke
Hvordan er det å komme tilbake til den
akademiske hverdagen etter å ha værtrektor? Vi har spurt fire forhenværende
rektorer om hvordan livet artet seg

etter at tida som sjef for hele universitetet var over.

Dag Kavli,

Magne Dybvik,

Karsten Jakobsen,

Jørn Sandnes,

rektor ved NTH 1984-90,
nå spesialrådgiver i Norges
forskningsråd:rektor ved AVH 1990-93, prorektor ved UNIT 1993 –96, nå
professor ved Filosofisk institutt:

rektor ved NTH 1990-93, UNIT
1993-96, nå pensjonist:

rektor ved AVH 1981 - 84, rektor
ved UNIT 1984 – 87, nå professor
emeritus ved Historisk institutt.

Kavli gikk inn i et ettårig gjesteprofessorat
ved MIT i Boston etter
rektorperioden. Men før
han var ferdig med friåret fra NTH, kom etuimotståelig tilbud fra
Forskningsrådet. Kavli
ble tilsatt som strategidirektør i 1991 og harvært der siden. Nå jobber han som spesialrådgiver innen teknologi og
naturvitenskap.
– Jeg synes nok det
var tøft å være borte fra
den faglige utviklinga
som professor i seks år,
men opplevde ikke overgangen som brutal. Det
er en del av konsekvensene man må regne med
når en stiller til valg.
Jeg har aldri angret
valget og syns det var
spennende å være rektor.

Side 8 — Svart Cyan Magenta Gul

Etter at han gikk av
som prorektor, fordelte
Dybvik ett års forskningsfri mellom Trondheim og Boston. – Jeg
synes overgangen gikk
greit og at det var uproblematisk å gå tilbake
til forskning og utvikling. Det var mer spenning rundt det å skulle
komme tilbake tilundervisning, men ogsådet gikk forbausende
greit. Jeg føler ikke at
noe ble ødelagt i deårene jeg var borte. Å
stille til valg er resultat
av et bevisst valg. Seks
intensive år med universitetspolitikk ga meg
andre erfaringer enn om
jeg skulle ha holdt meg
til den vanlige tralten.
Jeg er fornøyd med det
jeg har opplevd og angrer ikke.

Jakobsen koste seg medfriår i Trondheim etterat han hengte fra seg
rektorkappa. Skrev litt,og jobbet litt for Institutt for maskinkonstruksjon. Han gikk av
med pensjon i 1997, 69
år gammel. – Denreneste «klaver-overgang», sier han og humrer litt. – Jeg bestemte
meg for å holde meg
langt unna styre og stell
etterpå, og ville for alt iverden ikke ende opp
som en slags sjuende farpå veggen. Etter å havært borte fra faglig
virksomhet i seks år, var
det utenkelig å gå tilbake. Men jeg trives som
pensjonist og synes jeg
har mange fordeler.

Sandnes tok et års forskningsfri ved universitetet i Kiel etter rektorperioden og syns ikke
tilbakevendelsen
tilfaget var problematisk.
– Historie er nok ikke
det vanskeligste faget åvende tilbake til, sierhan. – Men jeg var borte mer enn seks år. I
løpet av den tida skjedde det mye nytt, og det
var mye å lese seg opp
på og sette seg inn i. Det
ble å starte på nytt påmange måter. Det varbåde hyggelig og inspirerende å komme i nærkontakt med studentene igjen.

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

9

innblikk

Krisepakke
for realfagene
Realfagene er i krise, har
det lenge vært hevdet.
Rekrutteringen er for

Mange tiltak
En rekke små og store tiltak ersatt i gang for å øke realfaginteressen. Mange har utspring
fra NTNU, mens andre er nasjonale initiativ. Vi gjør oppmerksom på at denne lista ikke gir en
komplett oversikt.

Minervadårlig, og kunnskapsnivået lærebøker, pizza, mattehos de som velger fagene, misjonærer, jordbær og
er for svakt. Kan kulere
sjokolade hjelpe?

KappabelEimen av take-away-pizza ligger tjukt innover i gangene i fjerde etasje hos Matematisk institutt. Det er middag for Nina Oden,
Eirik Berganden og de andre i fysikk- og
matematikklassen i tredje klasse ved Gol
vidaregåande skule, som denne dagenbesøker NTNU. De vant en fysikkkonkurranse som Fakultet for fysikk, informatikk
og matematikk arrangerte ved påsketider.
Oppgaven gikk til de 250 videregående skolene som gir tilbud i fysikk i tredjeklasse.
Premien var gratis tur til Trondheim.

Målgruppe: Niende-klasser.
Tilbud: En lagkonkurranse hvor
det arbeides med å løse oppgaver
og prosjektarbeid. Oppgavene
legges ut på nett og lastes ned av
klassens lærer. Felles besvarelse
fra hele klassen sendes tilbake
elektronisk. Beste klasse fra
hvert fylke går videre til finalene.

Matte-løftet Fosen

Kult med «sivil». – Om vi skal begynne på NTNU? Jeg skal begynne på datateknikk. Jeg skal bli sivilingeniør, sier
Eirik Berganden. Han er sikker i sin sak.
Det høres i hvert fall kulere ut med «sivilingeniør» enn «ingeniør». En medelev ved
nabobordet spør om en sivil politimann
høres bedre ut enn politimann og får
kjapp melding tilbake om at det ikke gåran å sammenlikne slik. Alle klassekameratene til Eirik ved bordet synes det er
greit å få en tur til NTNU.
Ved et annet bord sitter biologi- og mattelæreren på Gol, Karen Marie Haande.
Hun er svært bekymret for realfagenes situasjon.
– Rådgiverne oppfordrer elevene til åvelge det de har lyst til å studere, og i dag
velger de først og fremst estetiske fag. Dette går ut over realfagene og språkfagene.
Før var det gjerne 40 elever som tok matematikk i tredje klasse. I år er det 22, hvorav 18 er gutter.
Haande tror mange velger bort fag hvor
det er vanskelig å få gode karakterer. – Daer det lettere med drama, mener hun.

Krise som kommer. I Realfagbygget
sitter Odd Lauritzen. Han er også bekymret. Den tidligere studiedirektøren harsiden i fjor høst vært leder av «Renatesenteret», som er et nasjonalt senter for
rekruttering til naturvitenskapelige og
teknologiske fag. Han innrømmer at det
ikke alltid er like lett å kvantifisere
rekrutteringskrisen.
Statistikken som viser hvilke fag elevene i videregående skole velger, er faktisk
ikke så deprimerende lesning. Her må det
taes hensyn til at kullene med 19-åringer
sank i perioden 1995-1999. Likevel var det
over 1 000 flere elever som valgte 2FY(fysikk) og 2MX (matematikk) i 1999, enn
i 1995. Men når det gjelder kjemi, er det en
nedgang på 1 000 elever i samme periode.
I andre fag har tilstrømningen vært noenlunde stabil.
Lauritzen viser også fram statistikk
som forklarer at Norge er dårligst i klassen
når det gjelder samlet timetall brukt pånaturfag i grunnskolen opp til sjuende klasse, sammenliknet med andre land i Europa.
Men kan man kalle det som skjer, en
rekrutteringkrise?
– Det er en kommende rekrutteringskrise, sier Lauritzen og ser i glasskulen;• Færre realfaglærere i skolen.
• Færre ingeniører. Fra 1991 til 1999 var
det en nedgang på 25 prosent i uteksaminerte ingeniører.
Side 9 — Svart Cyan Magenta GulMålgruppe: Jenter i grunnskolen, noen utvalgte forsøksskoler
over hele landet
Tilbud: Målet er å få flere jentertil til å velge en karriere innen
teknologiske fag. Tilbyr en mentorordning, hvor kvinnelige realister knyttes til jenter i grunnskolen for å motivere disse til åvelge realfag. Mentorene skalogså fungere som rollemodeller.

Målgruppe: Ungdomsskolen.
Tilbud: Toårig prosjekt hvor en
tverrfaglig utstilling med matematikk som hovedtema sendes
på turné på Fosen. Utstillingenskal etter planen stå ferdig i september/oktober.

Teller Matte:
Eirik Bergande synes det høres kult ut å bli sivilingeniør, mens Nina Obad vil begynne på medisin.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN• Sviktende søkermasse til flere realfaglinjer, blant annet ved NTNU.

StudentlosordningenMålgruppe: Videregående skole.
Tilbud: Studenter drar på besøk
til skoleklasser. Losene har påforhånd vært gjernnom opplæring. Prosjektet er satt i gang av
Norges Tekniske Vitenskapsakademi (NTVA) og NTNU. Blirogså støttet av Telenor, Statoil,
NFR, Siemens og KUF.

Kunnskapskrise. Mange mener at«kunnskapskrisen» er minst like ille som
rekrutteringskrisen innen realfagene. På
Gløshaugen var det 39 prosent av studentene som strøk i Matematikk 1 høsten
2000. Kurset er felles for alle siv.ing.-linjene ved NTNU, og må tas av alle studentene det første semesteret. Førsteamanuensis Per Hag ved Institutt for matematiske fag er oppbrakt over det dårligenivået blant studentene. Han viser til eteksempel hvor han ga en oppgave som tilsvarer matematikk i ungdomsskolen, tilsine studenter. Bare én av tre klarte oppgaven.
– Jeg trodde nesten ikke mine egne
øyne. Dette viser at elevene kan gå gjennom
videregående skole uten å kunne det mest
elementære. De siste årene har det værtet forferdelig forfall innenfor realfagene,sier Hag.
Han opplever stadig vekk at studentene ikke kan enkel tallregning, og at deikke engang finner fram i læreboka når dehar den med til eksamen. Det blir ikke noe
bedre av at mange av studentene aldri gårpå forelesninger. Samtidig finnes også desom ikke er så flinke i begynnelsen, men
som jobber energisk og klarer seg.
– Det er vanskelig å si hva dette skyldes. Det har nok flere årsaker. Du kan ikke
si at lærerne er dårligere eller elevene dummere enn før. Men jeg har en mistanke om
at endrede arbeidsvaner virker inn. Fordypningsfag faller ikke lenger i smak, sierførsteamanuensen. Han vil heller ikke helt
avvise muligheten for at dårlig undervisning kan være en medvirkende faktor.

NTNU har ry. I lunsjrommet er elevene
fra Gol vel forsynt av FIM-fakultetets piz-Målgruppe: Videregående skole.
Tilbud: Utgitt boka «Teller
matte». Boka ble gitt til alle i første klasse videregående i 1999 og
2000, samt til alle besøkende på
utdanningsmessene vinter/vår
2000.

Abel-konkurransenMålgruppe: Videregående skole.
Tilbud: Konkurranse i matematisk problemløsning. Skal stimulere og hjelpe fram unge matematikk-talenter. Oppgavene varierer i vanskelighetsgrad.

Frem med fysikken
Odd Lauritzen sier at den store rekrutteringskrisen ligger noen år fram i tida.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

zabuffet. Den framtidige rekrutteringen
behøver ikke NTNU bekymre seg over,skal vi tro elevene. Trondheim har ry på
seg for å ha det beste studentmiljøet i landet.
– Vi har i hvert fall ikke hørt om noen
som er misfornøyd med Trondheim, sierelevene.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.noMålgruppe: Videregående skole.
Tilbud: Skal gjøre fysikk mer
interessant for ungdom. Målet er
økt søkning til fagene matematikk og fysikk som fordypningsfag i andre og tredje klasse.
Prosjektet starter høsten 2001.
Dessuten finnes også:• Kursdager for lærere
• Program for lærerutdanning i matematikk (Plum)• Program for lærerutdanning i realfag (Plur)• Lego MindStorm senter• Nysgjerrigper• Unge forskere,og mange, mange flere.
Les mer på nettet:
http://www.renate.ntnu.no/10

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

innblikk

Mattemisjonering gir resultater
Ingvill Holden og Nils
Kristian Rossing er defremste mattemisjonærer
i vårt miljø. Ingvill oversvømmes av kursforespørsler etter sittvellykkede TV-program,og Nils Kristians bok om
populær-matematikk gårnå i sitt 3. opplag.
I fjor var det matematikkens år. Fokus
ble satt på matematikk som fag gjennom
utstillinger, konferanser og seminarer. I
ettertid ser det ut til at året har hatt enviss effekt.
– Jeg tror avgjort at matematikkåret
har hatt betydning, sier førsteamanuensis Ingvill Holden ved Institutt for matematiske fag. I etterdønningene av TV-programmet som hadde henne og matematikk som tema, er det kommet en masse
henvendelser om kursing. – Jeg ville ikke
hatt noe problem med å drive mattekursing av lærere på heltid, sier hun.

Næringslivet er med. Holden er
spesielt glad for at næringslivet nå engasjerer seg i å misjonere for matematikk
blant de unge, og nevner ingeniørorganisasjonene (NIF og NITO), Sintef, Telenorog IBM som eksempler. – En har nå innsett hvor viktig det er å stimulere interessen hos de lavere årskullene, sierHolden. – I videregående er det for sent,
legger hun til.
Nils Kristian Rossing er enig. Den tidligere Sintef-forskeren har i mange århatt matematikk som hobby. Nå har hangått over i delt stilling ved Vitensenteretog Skolelaboratoriet. Boken han utga foret par år siden på «Vitensenterets forlag»,

Flettverksmønster, synsbedrag, det gylne snitt, flismønster og matematiske pepperkaker er noe av det spennende innholdet i Nils Kr. Rossings
populærvitenskapelige mattebok. Ingvill Holden og Nils Kr. Rossing bruker Vitensenteret for å vekke matteinteressen hos de unge.
FOTO: ARNE ASPHJELL«Den matematiske krydderhylle», går nåi sitt tredje opplag og har passert tusen
solgte eksemplar. «Smakstilsetning formatematikkundervisningen i skolen» erundertittelen på bokverket med nesten
400 sider som har en rekke eksempler påmatematiske finurligheter hentet fra dagliglivet.

Inspirasjonskurs. Ingvill Holden er
styremedlem i Landslaget for matematikk i skolen (Lamis), og har tatt initiativet til å lage et kurs for kursholdere som
kan lære opp andre lærere i å gi spennende innhold til mattematikkundervisningen. Første kurs, der Ingvill også er
med, skal holdes i Trondheim til høsten.
Ved å lære opp regionale kursholdere

Testet lærerens drikkevann
Torunn og Kristin kom helt fra Rissa til et laboratorium påGløshaugen for å teste drikkevannet til læreren sin.
Tidligere i vinter ble elever fra
videregående skoler invitert til åteste vann ved Institutt for kjemi
i Realfagbygget. Rundt 80 elever
fra ulike skoler i Trøndelag fikk
delta i denne elevøvelsen på kjemilaboratoriet. Etterpå var det
omvisning på instituttet.
Instituttleder Knut Henning

Schrøder forteller at elevbesøkene
er et resultat av en kursdag for
realfaglærere som ble arrangert
i fjor høst. Da besøkte Rissa-lærer
Jan Erik Kjær og flere av hanskolleger Gløshaugen for å få nye
tips og impulser om kjemifaget.
Mange av lærerne kom tilbake
med sine elever og hadde et mini-

kurs i analytisk kjemi. Elevbesøkprosjektet gikk fram til påske.
Torunn Aasen og Kristin Stokke var de eneste fra Rissa videregående skole som hadde valgt 3KJ
på timeplanen. De foretok en
tungmetall-analyse av vannet
som læreren deres hadde hentet
fra sin egen spring, og fant ut atlæreren drakk godt vann med lavesink- og kopperverdier.
Elevene syntes det var artig å
se et litt større laboratorium med
bedre utstyr enn det de selv ervant til. Men om de blir kjemistudenter til høsten, var de usikre
på. Torunn hadde mest lyst på ettannlegestudium, mens Kristinennå ikke hadde bestemt seg da vi
snakket med henne i mars.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Kristin Stokke (til venstre) og Torunn
Aasen fra Rissa videregående skole
syntes det var moro å prøve alt det
flotte utstyret, men var ikke helt sikre på om de hadde lyst til å begynne å studere kjemi ved NTNU til høsten.
FOTO: TORE HUGUBAKKENSide 10 — Svart Cyan Magenta Gul

rundt om i landet, håper Lamis å etterkomme lærerernes behov for fornyelse
av undervisningen i matematikk.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Foreslår «Nobelpris»i matematikk
Matematikere i Oslo vil at staten skal opprette et fond for å
kunne dele ut en matematikkens Nobelpris. Forslaget kommer fra Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet ved
Universitetet i Oslo, som foreslår at staten setter av 150 millioner kroner i et fond for en internasjonal matematikkpris.
Modellen skal være Nobel-prisen, skriver Aftenposten. Prisen skal ære den norske matematikeren Niels Henrik Abel,men samtidig være til nytte formatematikken i samfunnet.
– Dette vil være en måte å markere matematikkens betydning iOgså Universitetet i Bergen samfunnet på, mener professor i(UiB) går nye veier for å pro- matematikk ved Universitetet ifilere matematikk og natur- Oslo, Jens Erik Fenstad. Et brev er
fag
og
vil
bruke sendt til statsminister Jens Stol800 000 kroner på en avis tenberg med forespørsel om at etsom skal lokke nye studen- slikt fond blir opprettet. På den
ter til fagene og gjøre uni- lange støttelisten er det promiversitetet synlig for folk nente navn som Gro Harlem
flest. Skolebesøk og andre Brundtland, Kåre Willoch, alle detradisjonelle rekrutterings- fire universitetsrektorene, Tormodmåter er ikke nok for å få Hermansen, Gudmund Hernes,
studenter til å velge realfag, Karsten Alnæs og Arne Norheim.
mener de ansvarlige for prosjektet ved Det matematisknaturvitenskapelige fakultet. Avisen kommer ut i et
Ekstra realfaglønn
opplag på 280 000, og vil følSkoledirektøren i Oslo vil fra i
ge med som tillegg til flere
høst gi lærere i realfag ekstra
aviser på Vestlandet. Den
ekstra lønnstillegg for å beholskal også sendes ut til skode dem. Men likevel vil Osloler, biblioteker og arbeidsskolene mangle 400 realfagformidlingskontorer.
lærere etter sommerferien.

Utgir avis

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

11

innblikk

Frister med
sommerskole
Jordbær og sjokolade skal friste tiendeklassinger tilå ta en ekstra skoleuke i sommer.
Fem skoler i Trondheimsområdet har fåtttilbud om en ekstra skoleuke hvor elever
kan lære mer om teknologi og produksjon,
helt konkret knyttet til fristelsene jordbær
og sjokolade. Det er Skolelaboratoriet
NTNU som står bak pilotprosjektet. Fra
NTNU deltar også Plantebiosenteret,
Institutt for bioteknologi og Institutt for
klima og kuldeteknikk. Med på laget erogså Nidar sjokoladefabrikk. Dessuten
har representanter fra grunnskolen værtmed på planleggingen.
Men blir dette kult nok til at 14-15
åringer vil være med?
– Ja, det tror jeg faktisk. Hovedpoenget er jo at elevene skal få opplevelser,
sier prosjektleder Sissel Mathisen.

Kroneksempel. Prosjektideen er slik:
Tjue elever fra de fem ungdomsskolene
Rosenborg,
Blussuvoll,
Sunnland,Charlottenlund og Hoeggen skal deltapå aktiviteter som Skolelaboratoriet
arrangerer i uke 33. I denne uka skal delære om dyrking, gjødsling, testing ogbehandling av bær. Og de skal lære seg
frysetørring av jordbær for viderebehandling i sjokolade. På sjokoladefabrikken vil de lære om videreforedling av detørkede jordbærene i godteri- og dropsproduksjon, samt ulike produksjonsmetoder for godteri. Innimellom blir detogså tid til grillfester, besøk på
Vitensenteret og ved instituttene. Bådefaglærere og «studentloser» vil være medsom støttespillere. Mens elevene har
program hele uka, vil lærere bli med deto siste dagene. Det ligger en tanke bakå arrangere sommerskolen i uka før den
egentlige skolen starter igjen i høst. På

Skolelaboratoriet jobber det mange som
har vært og fortsatt er lærere. De vet
godt når både lærere og elever er mest
motivert.
– Dette blir kroneksemplet på hvordan et skolelaboratorium skal fungere,sier Mathisen, som gleder seg til skolestart

Første valg. Målgruppen for sommerskolen er elever som skal opp i tiende
klasse. Disse elevene er i ferd med å
gjøre sine første fagvalg. Mathisenmener derfor at dette er et gunstig tidspunkt for å motivere og orientere om
realfagene. Prosjektet er ment å være en
inspirasjon til et nytt skoleår, og håpet
hos prosjektledelsen er at elever oglærere tar med seg gode erfaringer og
blir lokale påvirkningsagenter på sineskoler.
Sissel Mathisen er svært fornøyd med
at prosjektet har fått penger i år. Foreløpig mangler det finanisering for neste år,men Mathisen & Co. har allerede begynt
å leke med tanken om en ny sommerskole med tema «brenselsceller og energispørsmål».
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.noOppå NTNU veks det snart jordbær. I hvert fallskal Sissel Mathisen ved Skolelaboratoriet tilby røde bær og sjokolade til de som begynnerpå Sommerskolen i august.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Museet på matematikkturne
Vitenskapsmuseet tenker
nytt og forbereder nå enmatematikkutstillingsom skal ut på skoleturne.

Matematiske rariteter. Som eksempel på spennende matematiske utfordringer utstillingen vil legge opp til, kan
vi nevne:
Tesselering – flislegging og utforming
av geometriske figurer som tillater legging av heldekkende mosaikk (et mønster
som gjentar seg selv).
Ornamenter – dekorative, matematiske
mønstre.
Karveskurd – symmetriske utskjæringer i tre.
Møbiusbånd – papirstrimler som klippes
opp og gir overraskende resultater.
Utforsking av flater og kanter i rommet.
Konstruksjon av geometriske legemer
ved hjelp av papirrør og splittbinders.
Pentominoer – et fascinerende matematisk puslespill med uutømmelige muligheter.

– Vi vil med denne utstillingen få framdet tverrfaglige i formidlingsarbeidet, sierBjørn Larsson, prosjektleder for museetsmatematikkutstilling. Museet har fått200 000 kroner fra NTNU sentralt til prosjektet, som har som hovedmål å utarbeide en tverrfaglig utstilling med matematikk som det sentrale faget. Hensikten er å gi skoleelever i aldersgruppen
10-16 år en opplevelse av matematikk
som et kreativt og dynamisk fag med forbindelseslinjer til kunst, kultur og natur.
– Det er viktig å nå de unge på et tidlig
trinn i utdanningen, mener Larsson.

Vandreutstilling. En vandreutstilling som skal ut til skolene, skal gi inspirasjon til elever og lærere slik at matematikkundervisningen kan få mer laboratoriepreg. Intensjonen er at utstillingen skal følges av ideer til undervisningsopplegg før, under og etter at utstillingen har vært på skolen. Museet ønsker åha en mindre utstilling over sammetema i egne lokaler.
Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

Produseres lokalt. Utstillingen skal

Bjørn Larsson ved Vitenskapssmuseet forlater pelskledde beist for en stund og vil i stedet konsentrere seg om matematiske finurligheter.FOTO: ARNE ASPHJELL

Innen det man kaller dagliglivets
matematikk, er det mange spennende tingå ta fatt i, og ressurspersonene som Larsson har fått med seg i prosjektgruppen
har vist at de har talent for slikt: Ingvill

Holden og Kari Hag fra Institutt for matematikk og Nils Kr. Rossing fra Skolelaboratoriet. I tillegg vil det bli etablert
arbeidsgrupper med røtter i miljø som
arkitektur, musikk og kunst.

produseres ved Seksjon for formidlingved Museet, i flere eksemplarer og på enslik måte at den lett kan dupliseres.
Budsjettet er på en halv million kroner.
I tillegg til de 200 000 fra NTNU, vil det
bli søkt om penger utenfra. Etter planenskal utstillingen være klar i slutten av
september.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no12

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

En pust i bakken for hovedfagsstudentene Astri Hogganvik, Barbro Dahl og Live Norderval.
De lar seg ikke skremme av verken hardt fysisk arbeid eller øs pøsende regnvær og storm.
FOTO: RUNE PETTER NESS

Prebengraver seg
ned i sommer– Går det ni dager uten
funn, oppveier et funn
den tiende dagen alle deforangående dagene
med ørkesløs flytting av
grastorv og jord.
I piskende regnvær og vind opp mot
storms styrke har arkeologstudenter oglærere gjort nye utgravninger på værharde Hemnskjel i sommer. Pådriver og«sjefsarkeolog» har vært en humørfylt og
blidspent danske, – førsteamanuensis Preben Rønne (53) fra Institutt for arkeologi
og kulturhistorie. Han forteller at studentene har drevet hardt fysisk arbeid,åtte timer daglig, 14 dager i strekk. – Utenen øre i betaling!
Drivkraften har ene og alene værthåpet og troen på å finne noe. Ni av ti
dager går kreftene med til å flytte endeløse mengder med jord og torv. Men så
kan det dukke opp noe som både overrasker og begeistrer, og kanskje gjør oss i
stand til å skrive historie som ikke finnes
fra før. Bruddstykker som vi kan samle til
et hele og gjøre oss i stand til å beskrive
samfunn som aldri er beskrevet før. Det er
utrolig fascinerende, – du blir aldri lei.
Arkeologi er fantastisk morsomt, sier Preben med overbevisning.

Eksotiske

naturopplevelser.

Fascinasjon over faget kan vel bare væreen del av forklaringen på at han har
valgt å klore fast i vårt ugjestmilde
klima, som har vist seg på sitt aller verste denne forsommeren. Preben bedyrerat dårlig vær kan oppveies av andre kvaliteter og nevner betagende naturopplevelser som eksempler: Båtur i selskap
med lekende niser, synet av majestetiskeørner på nært hold, gaupe som krysser
E6 en tidlig morgenstund, elg som rusler
langs bussen på vei mot Røros, bevertur
i Bymarka… – Eksotisk, syns Preben, og
vil ikke bytte med noen. Både han og
resten av familien trives i selvbygd enebolig i landlige omgivelser på Reppe.
Han forteller at han ble født i Roskilde og har bodd mesteparten av sitt voksne liv i tjukkeste København. Han kom til
Trondheim i 1995, med kona, som ogsåer arkeolog, og to døtre.

Truet til landflyktighet. – Jeg bletruet til å flytte, synes vi at han sier, og
lurer et øyeblikk på om vi står overfor enspråklig misforståelse eller en uventet
dramatisk historie. – Arkeologifaget var
under trussel om omorganisering og risikerte et skarpt skille mellom praktisk
feltarbeid og teori, – mellom graving og
undervisning. Dette synes jeg var meget
uheldig. Jeg foretrekker en blanding av
undervisning, forskning og praktiske
oppdrag. Det er denne vekslinga som
gjør faget morsomt. Jeg kan ikke tenke
meg en hverdag som utelukkende består
av skrivebordsarbeid og innendørs
undervisning. Både forskning og undervisning tjener på at vi kan bevege oss ut
fra universitetets høye saler og møte denPreben Rønne ved ett av utgravningsprosjektene på Hemnskjel i sommer. Det er tuftene av ett
eller flere hus som er avdekket, – arkeologene er foreløpig usikre på alder og hustype. Spor av
diverse husgeråd gir en pekepinn om at det kan være restene av an dansk garnison fra 16001700-tallet. Utgravingen startet i fjor og vil fortsette til neste år.
FOTO: RUNE PETTER NESS

virkelige verden utenfor, sier Preben.

Hustufter og gravrøyser. Preben
og studentene hans er involvert i flere
utgravningsprosjekter denne sommeren.
Prosjektet på Hemnskjel omfatter iførste rekke ei hustuft av (foreløpig) ubestemmelig årgang, men også flere gravrøyser fra steinalder, jernalder og bronsealder, samt en steinalderboplass. I tillegg har de flere prosjekter i gang på Hitra
og Frøya. Blant annet skal de rekonstruere et helt vikingehus i full størrelse i en

Festskrifter til Holt og Dalen

Kjemi-pris til Steinnes

Planen var å tildele professor emeritus
Knut Holt ved Institutt for industrielløkonomi og teknologiledelse et festskrift
for tre år siden, da nestoren rundet 80.
Forsinkelser stoppet planen. Men nå – treår senere – er skriftet ferdig, og onsdag ble
det høytidelig overrakt under en tilstelning på Gløshaugen. Holts første arbeidsdag ved universitetet var i november
1953. Han vært professor emeritus siden
1987.

Professor Eiliv Steinnes ved Institutt forkjemi er tildelt Hevesy-medaljen for2001. Dette er en internasjonal pris som
utdeles av tidsskriftet Journal of Radioanalytical and Nuclear Chemistry, til personer som har gjort en fremragende innsats innen radioanalytisk kjemi og kjernekjemi. Om prisvinner Steinnes heter
det at han hedres for sine fremragende og
innovative bidrag. Særlig blir det lagt
vekt på hans bidrag til utvikling av nye

Side 12 — Svart Cyan Magenta Gul

En annen emeritus som i disse dagerogså vil motta et festskrift, er Arnold
Dalen ved Institutt for nordistikk og litteraturvitenskap. Dalen fyller 70 år
senere i sommer, men blir feiret litt på
forskudd. Mandag 18. juni vil det bli enkel
servering og taler for å markere overrekkelsen av skriftet «Spor i trønderord».
Emeritusen er særlig kjent for dialektgransking, med spesiell vekt på trønderske dialekter.

opplevelsespark på Ørlandet.
– Den som leter skal finne, sier Preben
og gleder seg over de mange oppgavene
som venter.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

metoder i neutronaktiverings-analyse og
anvendelse av disse metodene i geovitenskapene, i miljøforskning og miljøovervåking og i human medisin og biologi. Prisen ble nylig delt ut på en konferanse i Canada hvor prisvinneren var til
stede.

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

13

innblikk

SiT kokte
seg bort
Mer eksotisk mat i kantina får væretrøsten etter at Studentsamskipnaden i
Trondheims kulinariske kjemper fikk så
kokkehatten passet under helgas NM i
studentmat. Og kaffe.

Vest er best, men det kunne ha værtverre. Det er konklusjonen etter at
kokker fra åtte ulike høgskole- og
universitetskjøkken møttes til enappetittlig dyst sist lørdag. For førsteplassen sikret skrubbsultne siddiser seg, sølvmedaljen havnet i
Haugesund, og bronsen kunne bramfrie bergensere putte i lomma. Først
på fjerdeplass dukket SITs Heidi
Brattland og Thomas Eriksen opp,
etter at deres thai-indisk-inspirertelammerett bare delvis harmonerte
med smaksløkene til de to profesjonelle dommerne i juryen, kokkenestorene Atle Bjøringsøy og Odd Ivar
Solvold. Nesten 40 poeng var det
mellom trondheimsduoen og vinnerlaget fra vest. Trøsten får være atdet var kortere vei oppover enn nedover på resultatlista. Oppriktig synd
er det på studentene som må jafse i
seg mat signert den samskipnaden
som kom desidert sist...

skulle ikke råvareprisen
overstige 25 kroner, og
videre skulle det være mulig
å tilberede retten i ei studentkantine.
Deltakerne
kunne velge mellom lam og
laks som råvare. Foruten at
skarpskodde kokker fikk testet
konkurranseinstinktet, vil mesterskapet også kunne bli matnyttig forenhver som frekventerer en av
samskipnadens kantiner.
– Intensjonen er at kokkene skal
bli inspirert av hverandre og at det
skal avføde nye retter i kantina, forklarer arrangementsleder Pål Bratteli. At det nettopp var såkalt etnisk
mat som sto på kartet, skyldes ifølge Bratteli at stadig flere av studentene stiller strengere krav til hva
de putter i seg, av både religiøseårsaker og det faktum at økt reisevirksomhet fører til at flere blir kulinarisk blaserte i stadig yngre alder.

Matnyttig. Naturligvis var det

Kokte bort. Heller ikke i barris-visse rammer for helgens lek med
gryter og kar. For det første sto
etnisk mat på menyen, dernest

takonkurransen, det vil si å koke
kaffe med en dæsj honning, melk,
krydder eller annet snadder, hjalp

Thomas Eriksen og Heidi Brattlands thaiindisk-inspirerte lammerett ble karakterisert som ryddig og fin – men med for
tørt kjøtt.
FOTO. TROND OLDERTRØEN

Fire kopper og fjerde og sisteplass ble
sortiet for Cafe Sitos Anne Lise Antonsen og Merete Solem i barristakonkurransen.
FOTO: TROND OLDERTRØEN

det stort med hjemmebane. Trosssjarmerende atferd og originale
drikker, samt masse ros fra juryleder Preben «Dromedar» Oosterhof,
kokte det hele ned til fjerde og sisteplass for Cafe Sitos kaffekamerater Anne Lise Antonsen og Merete
Solem.
TROND OLDERTRØEN

Kallet til
Akademia

Realkompetanse

Solveig Kvamme har vært misjonær i
Kamerun og prestevikar i Trondheim.
Hennes neste kall er universitetsstudier.
Hun plukker fram en gul-svart
sekk fra baksetet og dytter igjen
døra på sin hvite Ford. Skolesekken slenges lett over skuldrene og blikket finner inngangen på Dragvoll.

Nye studenter. Men foreløpig er Solveig Kvamme bare en
søker som nyter godt av en ny
reform som trer i kraft fra høsten av. Solveig er en av 118 som
har søkt NTNU med basis i sin«realkompetanse»; det vil si
kunnskap og kompetanse som
er ervervet gjennom et langt
yrkesliv, ubetalt arbeid, ellerorganisasjonserfaring. Alt detteskal nå tas med i vurderingenav nye søkere til universitet og
høyskoler. For den tidligere
misjonæren har det åpnet seg
nye muligheter.
– Jeg opplever dette som mer
relevant enn å måtte komme
meg gjennom matte på videregående skole, sier hun om den
nye reformen. Nå slipper hun åta fag som gir henne en generell
studiekompetanse, men kan istedet begynne rett på universitetsstudier.
– De 15 siste årene har jeg
jobbet innenfor kirka, men jeg
har alltid mangler «papirer» pådet, forteller Solveig og viser til
at mange arbeidsgivere i dag
krever dokumentert fagkunnskap hos søkerne. I dag jobber
hun 50 prosent på bispekontoret og 50 prosent som kateket ien menighet på Byåsen. På sikt
kunne hun tenke seg fast stilling, enten som kateket eller
prest, eller som grunnskolelærer. Men da må hun ha fagkunnskaper å slå i bordet med.
Derfor var hun ikke i tvil da hun
leste annonsen fra Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet (KUF) om muligheten forå søke høyere utdanning med
bakgrunn i yrkeserfaring.

– Ikke en bibelskole. Den
sommerdagenSide 13 — Svart Cyan Magenta Gul

i

juni

når

Solveig Kvamme håper at 15 år med kirke- og kristensdomsarbeid, hvorav
fire år som misjonær i Kamerun, kan gi henne adgang til studier ved NTNU.

Fra høstens studiestart er
universiteter og høgskoler
pliktige til å vurdere søkere
som er 25 år eller eldre og
som har realkompetanse.
Lærestedene vurderer selv
hva som er nødvendige
kvalifikasjoner for opptak.
Ved NTNU håndterer
fakultetene dette noe ulikt.
Den nye reformen gagnersærlig høgskolene. Ved
søknadsfristens utløp hadde
Høgskolen i Oslo mottatthele 1 000 søknader etter denye bestemmelsene. Mange
av disse er hjelpepleiere somønsker å ta sykepleierutdanning.

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Universitetsavisa har invitert
Solveig til en befaring på
Dragvoll, gir kanskje ikke ethelt korrekt bilde av universitetshverdagen. Åpningstidenepå matbutikken er sterkt innskrenket. De fleste studentene
har tatt sommerferie. Dørene
til auditoriene er også stengt,
men vi finner en port som erbåde åpen og vid på Religionsvitenskapelig institutt. Professor emeritus Olav Hognestadønsker Solveig Kvamme velkommen inn til en prat om
faget hun har søkt, og hvor han
underviser.
– Det blir spennende å få
mennesker med en ny bakgrunn
i miljøet. Flertallet av studen-tene kommer jo direkte fra skolen, sier Hognestad. Han forklarer hvordan studiene er lagt opp
med fem-vektallsemner. Det
skulle passe bra ettersom Solveig har tenkt å studere ved
siden av jobben. Hogenstad haren oppfordring til Solveig Kvamme og andre nye studenter.
– Dette er ikke en bibelskole,men et universitet. Jeg anbefaler
studentene å komme med åpneøyne og la seg utfordre.

Motivasjon. Etter besøket
hos emeritusen er Solveigsvært positiv.
– Dette var motiverende. Jeg
tror dette blir kan spennende,sier hun.

Hva med eksamenene? Frykter du dem?
– Jeg jobber best underpress. Mens jeg jobbet som prest,
skrev jeg de beste prekenene på
lørdag, innrømmer den tidligere
prestevikaren.
Hvor lenge hun vil gå på
Dragvoll, vet hun ennå ikke.
Kanskje satse på et mellomfag?
Et hovedfag?
– Vi får ta ett skritt av gangen, sier Solveig. Hun rusler ut
fra Dragvoll i håp om at det kan
bli flere skoledager ved NTNU.
Svaret på om hun blir tilbudt
plass, får hun i juli.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

14

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001
Si din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes via e-post:
medieseksjonen@adm.ntnu.no. Innsendte manus kan bli forkortet.
Fortsett gjerne diskusjonene på nettet: ntnu.fritt-forum (tilgjengelig fra «Innsida»,
der alle innlegg blir lagt ut etter at avisa er trykket).

debattMer om universitetets kunstsamlinger
Kunstregistreringenved universitetet
stoppet da NTNU ble
opprettet, skriver
Gudmund Stang.

AVH villig til å komme med ikke
ubetydelige ekstrabevilgninger,når velferdsbudsjettet ikke
strakk til og behovet var akutt.
Vi må huske at AVH var i disseårene i en meget sterk vekstfase:dette fikk også konsekvenser ien enorm økning i arealer. Arealene på Rosenborg var nedslitte,
Lade var et grimt industrianlegg.
Dragvoll, når det kom, var lekkert, men med endeløse nakne
korridorer. AVH satte av midler
hvert år til å humanisere det som
var svært golde miljøer.

Universitetsavisa nr 8/2001
brakte en interessant og informativ reportasje om kunstsamlingen ved NTNU. Saken ble tatt
opp igjen i det siste nummer av
avisen (9/ 2001).

AVH tok vare på sin
kunst. Komiteen fikk nødven-

AVH, det vil si NLHTs etterfølger, hadde i mange år en fast
komité med oppdrag å kjøpe inn
kunst til AVHs lokaler på Rosenborg, Lade og Dragvoll. Midlene
ble dekket over velferdsutvalget.
I ekstraordinære situasjoner var

digvis oversikt over hele AVHs
mangslungne kunstsamling,inklusive det som stammet fra
gamle NLHT. Karakteristisk
for disse årene var den stadige
ekspansjonen inn i nye lokaler,de stadige interne rokkeringeneog omgjøringene av arealenes

Om ikke å se målet
for bare mål
Styret i Studentmållaget i Nidaros trenger tydeligvis å bli minnet om at universitetets to overordnede mål ikke er nynorsk ogbokmål, men noe helt annet: For
det første, å lære studentene
deres fag og hvordan bruke det
til beste for samfunnet, og fordet andre, å utføre forskning. Et
ikke uviktig delmål for den samlede undervisning er å forberede
studentene på stillinger hvor demå kunne motta og gi informasjon på begge målformer. Det
burde være innlysende, selv for
fanatiske målfolk i begge leire, atdette delmålet ikke fremmes vedbare å fore opp studentene påderes egen målform. Tvert om,eksamensoppgaver og annen
viktig informasjon bør gis påvekslende målform. Det eneste
naturlige er da å la faglærer og
informasjonsgiver bruke sin
egen (normaliserte) målform.
Dette vil sørge for at en rimelig
andel sidemål blir påtvunget alle
studenter, og har i tillegg denviktige fordel at faglærerne får
bedre tid til universitetets andre
hovedmål, forskningen.
Styret i mållaget sitt forslag
om at det bare er å ansette flere
forskere ved fakultetene vitnerom en utrolig naivitet og mangel på forståelse for forskningens
dokumentert vanskelige situasjon i Norge.
Svein Sigmond,Professor i teknisk fysikk

funksjoner. Det som hadde værtsentrale og representantive
lokaler, ble marginaliserte, osv.
Kunstutvalget hadde ansvar
for at kunst ikke kom bort i
disse prosessene, og for at bilder fikk nye plasser som var
skikket, tilgjengelige og offentlige.
Behovet for en registreringog merking var åpenbar. AVH
satte i gang et prosjekt under
Kunstkomiteen til registrering
av all kunst ved AVH: Fra rektorportrettene og de storslåtte
tekstilene, kunstglass, skulptur,
keramikk, malerier, tegninger og
grafikk. Dette arbeidet ble
startet og en oversikt i kladd
foreligger vel over hele denne
samlingen. Den skulle danneutgangspunkt for en database.
Her finner man beskrivelse av
de enkelte verk: tittel, kunstner,
medium/materiale/teknikk, for-mat, årstall, og opplag for grafikk. Arbeidets lokalisering er
med. Hensikten var å nummerere hele samlingen og få alt
merket som universitetseiendom. Med en slik database villedet også til enhver tid væremulig å opprettholde en oversikt
over de enkelte gjenstanders
lokalisering. I hele AVH-tiden
gikk det ikke tapt et eneste bilde
eller gjenstand.
Med opprettelsen av NTNU
ble alle overflødige komiteer oppløst, og arbeidet med kunstregistrering stanset.

Bortgjemt og glemt. I
siste Universitetsavis klages
det over flyttingen av Kai Fjellbildet fra Rosenborg til
Dragvoll. Denne klagen er urimelig. Maleriet tilhørte i sin tid
NLHT og prydet Rosenborg,
som var hovedbase og sentrum idenne institusjonen. Her sattrektor, og her møttes styret.
Bildet ble av AVH bestemt flyttet til Dragvoll, hvor det prydet
det representative forværelset
til rektor, direktør og styrets
møterom. Her hang der ogsåbilder av bl.a. Øfsti, Tiller og
Bjarne Ness. Med avviklingen
av AVH ble disse lokalene bortimot funksjonsløse. Kunsten ble
hengende og glemt, fordi det
nye universitetet definerte bort
sitt ansvar. Rektorportrettene
ble flyttet til Gløshaugen, – etriktig trekk. Noen få av disse er
verdifulle.
Gudmund Stang,
Historisk institutt

Enda en skrekkopplevelse i heis
Da jeg leste artikkelen i UA 9,«Rystende opplevelse i personheis i Sentralbygg II», fikk jeg
en ekkel følelse av déjà-vu. Jeg
har nemlig opplevet det samme
i en av NTNUs heiser, og det er
slett ikke første gang heismontørene har utført slett arbeid.

vel en halvtime før døren åpnet
seg. Fallet hadde vært så kraftig
at metallskiven rundt etasjevelgeren hadde løsnet og falt av.
Selv hadde jeg klart å sviktesåpass i knærne at jeg ikke tok
skade av fallet på rundt tre
meter.

Etter min episode fikk jeg
høre kommentarer som «det virker mye skumlere enn det egentlig er», men jeg skal si dere –hadde jeg stått litt annerledesog ikke klart å svikte i beina, er
det ikke sikkert jeg hadde gått så
rakrygget som jeg går i dag.

En fredag ettermiddag, sommeren 1996, var jeg en av de siste til å forlate lokalene i Bergbygget. Jeg var såpass lat at jeg
tok heisen ned fra tredje etasje.
Det som skjedde, var at heisen,
som skulle stoppe i første etasje,
fikk et rykk og smalt ned ibetongen i kjelleren. Ingen bremsing her mao. Takket være desolide indre «skyvedørene» kunne jeg ikke se noen ting, og ikke
hadde jeg mulighet til å komme
meg ut. Jeg ringte i alarmen i

Det skulle siden vise seg atheismontørene NETTOPP hadde skiftet wire etter en ulykke
like før denne episoden, der envaskehjelp hadde vært uheldigog falt ned på samme måten. Jeg
vil rette stor kritikk til KåreLangsøy, seksjonssjef i Teknisk
avdeling, for å prøve å dekke
over at alt er forskriftsmessig og
i orden. Det er det slettes ikke –samtlige av heisene burde byttes
ut før noen VIRKELIG skader
seg.

Jeg var så dum at jeg ikke
anmeldte denne episoden. Jeg
føler med Anne C. Elster som
skrev innlegget i forrige nr. Dette er slett ikke moro – og jeg har
fremdeles heisskrekk etter det
som skjedde.
Thomas Hagelien

Einar Aas er professor i ved
Institutt for fysikalsk elektronikk

Performance-kunst med 20 000 deltakere

i det akademiske glasshuset

La oss lage engigantisk parafrase over NTNUs
tverrfaglige
misjon, skriver
EINAR AAS.

Den største massemønstringen
ved
NTNU skjer hvert åri august. De nye studentene immatrikuleres; akademisk prosesjon skrider verdig
til Rikard Nordraaks
musikk, Rektor taler,en student taler, detmusiseres, danses og
prisutdeles. Alt erhøytidelig, men ogsåmorsomt, forventningsfullt og vedmodig. Et lite fåtall
vitenskapelig ansatte møter opp, noen få«eldre» studenter erogså tilstede. Dette er
den eneste «store»
forestillingenved
NTNU, tradisjonsrik
og forutsigbar. – Men
NTNU trenger flere

Side 14 — Svart Cyan Magenta Gul

store forestillinger; gjerne en real storskala performance eller ballettopplevelse.
Tenk deg 20 000 ansatte og studenteri en grandios performance-forestilling påLerchendal stadion. Røde jenter, blå gutter, grønn gressmatte. Instrumental, elektronisk og vokal fusjonsmusikk. Lyskulisser.
Vi opplever at danserne beveger seg ialle retninger – tilsynelatende tilfeldig.
De røde dog mest mot øst, de blå mest
mot vest. I blant favner røde og blå figurer hverandre, virvler rundt som par en
kort stund, før de skilles og farer hver sin
vei. Nye par dannes, og oppløses. Kanskje
er det noen få orange og lilla skikkelserogså – hva gjør de? Etter hvert sanser vi
en viss modulasjon av den kollektive,
tilfeldige bevegelsen; styrt av en ytre
kraft – ?
Den skisserte performance er inspirert fra den materielle forutsetning for

IKT – nemlig mikroelektronikk. I ensåkalt PN-overgang i silisium er det elektroner og hull som bærer den elektriske
strømmen, og de oppfører seg kollektivt
omtrent som skissert ovenfor. Elektronerog hull møtes, og rekombinerer («smelter
sammen») av og til. Vi kan jo for eksempel la gutta være elektroner, og jentenevære hull. Hele prosessen styres av kvantemekanisk statistikk, drevet av en ytre
spenning.
Men mikroelektronikken gir selvsagt
bare et bakteppe og en viss struktur forforestillingen. Det kreves både dramaturgi og koreografi, men også individuell
oppfinnsomhet hos utøverne. Noen par
skiller seg ut – hvordan? En slik performance må utvikles som et tverrfaglig samarbeid mellom ulike deler av NTNU. Jan
Tro, Jon Pål Inderberg og andre komponerer musikken. Institutt for kunst- og
medievitenskap utvikler en gigantisk
parafrase over NTNUs tverrfaglige
misjon. Dramatikerne kan boltre seg i

metaforer fra en rikholdig kilde. Fysikere
og elektronikere kan bidra med innsikt ielektronikkens forunderlige mikroverden,
hvor ingen enkeltprestasjon kan forutsies, bare det kollektive resultatet.
Det ville vært aller best å få forestillingen ferdig til desember. Helst bør detvære jomfruelig nysnø på stadion før forestillingen. Forestillingen kan væreåpningen på Nobelpris-vinnernes besøk
ved NTNU i anledning 100-årsjubileet.
Nobelprisen i fysikk gikk siste gang til
Jack Kilby, som nettopp har jobbet med å
integrere transistorer på en elektronisk
krets.
Sponsoren sier seg selv: det må bli
Rosenborg Ballklubb..
PS Dette er et absolutt seriøst forslag.
Institutt for kunst- og medievitenskap
oppfordres til å gripe muligheten.

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 200115

debattPlassering av geologi
i den nye fakultetsstrukturen
Geologi hører
ikke hjemme i etrendyrket teknologifakultet, menerTore Prestvik.
Det er KB- og FIM-fakultetene– med Realfagbygget som synlig«bevis» – som først og fremst
representerer NTNU-konseptet,
det vil si samarbeid, samlokalisering og samspill mellom basal
naturvitenskap og teknologi. Det
er utenkelig å rokke ved denne
grunntanken for NTNU ved den
kommende omorganisering. En
eventuell organisatorisk splitting av f.eks. KB-fakultetet er
derfor uaktuelt.

Fakultetsinndelingen. Jeg
tilhører Fakultet for geofagogpetroleumsteknologi(GP), som i sin høringsuttalelse
argumenterte og gikk sterkt
inn for å bestå som egen enhet.
Når det ikke synes å væremulig, er det likevel viktig –særlig for de sterkt integrertestudiene – at de to instituttene
ved GP blir lagt til samme
enhet.
I
motsetning
til

Fakultet for arkitektur, planog billedkunst (som er av
samme størrelse som GP), haringen andre småfakulteter fåttgjennomslag i OU for å fortsette som selvstendig enhet. Det er
likevel fornuftig at størrelse
ikke lenger synes å væreutslagsgivende for hvordan
man setter sammen et fakultet.
GP-fakultetet omfatter mange
fagområder og er på mangemåter et NTNU i miniatyr, med
grunnleggende naturvitenskap(geologi) og flere typer anvendelse (teknologi) som bygger på
dette. Slik er fakultetet faglig
sett av samme type som kjemi
og fysikk, som altså er foreslått
lagt sammen med biologi(matematikk) i et fakultet for
grunnleggende og anvendt
naturvitenskap.
Forslaget fra Organisasjonsutviklingsavdelingen – OU (jegregner alternativ 1 som det eneste aktuelle) skisserer en ny konstruksjon, et eget teknologifakultet, der Fakultet for geofagog petroleumsteknologi (GP)inngår sammen med Fakultet for
bygg og miljøteknikk (Bygg),
Fakultet for maskinteknikk(Maskin), Fakultet for marin
teknikk (Marin) og Elkraft-teknikk fra dagens Fakultet forelektroteknikk og telekommunikasjon. Jeg synes det er fornuftig med et slikt «rent» teknologifakultet. Riktignok blir det faglig sett inhomogent, men utdanningsmessig vil det godt kunne
fungere som vertsfakultet for, og
forvalter av, sivilingeniørgraden
ved hele NTNU. Denne nyskapningen som OU nå lanserer, har
imidlertid en ulogisk særegenhet ved at den inneholder et
grunnleggende naturvitenskapelig fag (geologi), og dermed blir
heller ikke dette et «rent» teknologisk fakultet.

Ikke gjem cand.scientstudiet. Geologi er et naturvitenskapelig fag, og Underdalsutvalget foreslo at NTNU –med grunnlag i sitt allerede
betydelige miljø i geologi –burde tilby cand.scient.-graden
i geologi. Dette er nå godkjent
av departementet, studieplanene er utarbeidet og de første
studentene er såvidt i gang.
Dette tiltaket er en naturlig ogvesentlig utvidelse av det fagtilbudet realfagstudentene ved
NTNU har hatt til nå, og det vilvære meget uheldig forcand.scient.-studiet i geologi
om faget blir «bortgjemt» på etteknologifakultet, ikke minst
når fysikk og kjemi blir organisert i samme fakultet, slik forslaget fra OU innebærer. Felles
organisering med de øvrige
natur/realfagene(biologi,
fysikk og kjemi) vil være den
klart beste løsning for geologi.
Det er viktig å påpeke at teknologi ikke er begrenset tilnyskapningen «Teknologifakultet». De to andre nyskapningene«Det naturvitenskapelig fakultet» (NF) og «Fakultet for informasjons- og kommunikasjonsteknologi» (IK) blir også meget
tunge på teknologisiden.

Gradsforvaltning. Forvaltning av grader er en naturligdel av arbeidsoppgavene for et
fakultet. Det enkleste er når etfakultet forvalter eller gir tilbud om studier rettet mot kun
én grad. Derfor bør man forsøkeå begrense antallet på fakulteter som forvalter/tilbyr flere
grader. Etter OUs siste forslag(alternativ 1) vil graden sivilarkitekt bli tildelt/tilbudt ved
Arkitekt alene, cand.med. ved
Medisin, cand.philol ved HF og
cand.polit. og cand.psychol.
bare ved SV. Man kan videre
studere mot graden cand.scient.

ved «Det naturvitenskapelige
fakultet» (biologi, kjemi, fysikk,
matematikk1), ved «IK- fakultetet» (matematikk1, informatikk) og ved «Teknologifakultetet» (geologi). Graden
sivilingeniør (siv.ing.) oppnås idag ved sju fakulteter, mens
OUs forslag fører til at detteblir redusert til fire fakulteter,
men ingen av disse fire blir«rene» siv.ing.-fakulteter.
Det har vært mye snakk og
bekymring om problemer knyttet
til samordning og forvaltning av
sivilingeniørgraden. Jeg synes
det er en god løsning at et eget
teknologifakutet tar på seg dette ansvaret. Dette fakultetet vil
gjøre denne jobben best dersom
det kun har ansvar for denne ene
graden. Cand.scient.-utdanningen i geologi bør – sammen med
hele GP-fakultetet – organiseres
sammen med fysikk, kjemi og
biologi. Dette er naturlig også ut
fra det faktum at en cand.scient.grad i geologi vil ha betydelig
innslag av grunnleggende kjemi
og fysikk (« biologi).
1 = avhengig av plassering
av matematikk.
Tore Prestvik

Tankelesing er ikke lett
Den tiden da det
var lett å trekke
folk til populærvitenskapelige
forelesninger, er
forbi, skriver Helge
Holden.
I sin kommentar i Universitetsavisa nr 9 til artikkelen om Sir
Michael Berry, årets Onsagerforeleser, beklager Arne Asphjell
seg over at Onsager-komiteen
ikke organiserte en forelesningsom «ble blinket ut og markedsført for et bredt publikum».
Videre skriver Asphjell at «nårman ikke engang tenkte tanken
ved Sir Michael Berrys visitt,
viser det at det må en mentalitetsforandring til hos den faglige staben». Å lese andres tanker
er ikke lett, og Asphjell klarte
ikke å lese tankene mine da jeghåpet av noen fra Universitetsavisa (varslet pr telefon og email
på forhånd) ville komme og
omtale årets Onsager-forelesningtil glede for et bredere publikum– da var det nemlig null pressedekning.

Popularisering.

La megførst si noe om hvordan vi tenker når vi utpeker Onsagerforeleseren. Først og fremst må
det være en fremragende forsker innen et felt som er knyttet til Onsagers virke. I parentes bemerket var Onsager
uvanlig bred i sin forskning –han var for eksempel foreslått
til Nobel-pris i både fysikk og
kjemi (og fikk den i kjemi), og
doktoravhandlingen var essen-

sielt i matematikk. Men videremå foreleseren være en glimrende popularisator – det finsfortsatt forskere som oppfyller
begge kriteriene. I diskusjonen
med foredragsholderen i forkant sier vi at foredraget måvære forståelig for forskere irealfag/teknologi. Vi synes det
er vanskelig å kreve mer, selv
om det er klart at man i noen
tilfelle kan prøve å gjøre målgruppen enda bredere. Men jeg
tror det mest realistiske er å ladet være unntaket heller enn
regelen. I tillegg ønsker vi at
Onsager-foreleseren holder eneller flere spesialforelesninger
for sine kolleger – og det var foren av dem at Asphjell fikk det
kontante svaret «no» om han
ville ha noe utbytte av forelesningen.
La meg si noen ord om «allmenne» forelesninger. Det er
ikke lett å trekke folk til slike
forelesninger – tiden med fastomtale i Adresseavisen tilhører
som regnestaven en svunnen tid.
Bare spør de som arrangerer
foredrag av høy kvalitet i det tekniske vitenskapsakademiet,
NTVA, eller i Videnskabsselskabet, om hvor lett det er å trekke
folk til glimrende foredrag.
Nobelprisvinnere og forelesere
med høy medieprofil trekker«stinn brakke», mens andre forskere som gjør like interessant
forskning, må kjempe om oppmerksomheten.

interesse for dette på telefon og
fikk email med mer informasjon – og det var det siste vi
hørte fra den kanten.
Dessverre og desto mer
beklagelig er det at det også er
den typiske reaksjonen fra våregen avis, Universitetsavisa –Side 15 — Svart Cyan Magenta Gulbredere publikum er vi avhengige av oppmerksomhet – det minste vi kan forvente, er hjelp av
Universitetsavisa – så kanskje
litt «mentalitetsforandring» kanvære på sin plass der også.

I våre forsøk på å bringe
populærforelesninger ut til et

Helge Holden,
Onsager-komiteen

Keep up the good work, Rector!
Overskriften er valgt både for å
bli lagt merke til, og fordi innlegget kommer fra USA. Her har
jeg nettopp tatt ut universitetsdirektørens forslag til ny fakultetsstruktur fra nettet.
Heldigvis har dette forslaget
to store lyspunkt når det gjelder
realfagenes skjebne, sammenlignet med februarnotatet:– En vurderer så vidt jeg kan
se, ikke lenger å trekke teknologien ut av mat.nat.-fagene. At vi
så å si har næringskjeden i faget
samlet, er noe positivt og spesielt for NTNU. Vårt mål er ikke å
bli mest mulig lik universitetenei Oslo og Bergen. (Som Kumbelsier i et av sine gruk: «Den hvis
mål er lisågo’, er for altid nummer to.»)– Styringsgruppa har vedtatt
at det skal foreligge en grundigere vurdering, med lokal forankring, av mulige strukturer
langs aksen KB-FIM-ET før Kollegiet tar endelig beslutning om
fakultetsstrukturen.

Adressa fraværende. Jeg
prøvde å få Adresseaviseninteressert i årets Onsagerforelesning – jeg trodde og tror
fortsatt at Adressa kunne fåttet fint oppslag om Berry til
glede for avisens lesere.
Journalisten uttrykte også stor

stor interesse på forhånd og deretter «no show». Årets oppslag erheldigvis et unntak, og Asphjells
artikkel er et fint eksempel påat det går an å popularisere toppforskernes aktiviteter.

Upresist. Når dette er sagt,må jeg også si at universitetsdirektørens høringsnotat ikke
har det presisjonsnivået som enkunne ønske. Jeg vil derfor
kommentere to saksforhold derjeg har vært med på vedtakene:– Om Underdalutvalget
heter det: «Utvalget foreslo iutgangspunktet mer omfattende
løsninger enn det falt ned på isiste omgang. Dette gjelder bl.a.
et samlet realfagsfakultet, teknologifakultetet og et fakultet for
informasjonsteknologi og elektro». Som medlem av Underdalutvalget vil jeg presisere at vi
drøftet mer omfattende løsninger. Men et samlet teknologifakultet var aldri aktuelt. Langs
aksen KB-FIM-ET vurderte vi
først muligheten av å oppretteet IT-fakultet og kom til at fakultetet, slik vi definerte IT-fag, ikke
hadde den nødvendige størrelsen. Til slutt vurderte vi da etsamlet realfagsfakultet kontra
et delt. Dette var det eneste stedet utvalget gikk til avstemming.
– Som begrunnelse for å plassere Institutt for matematiske
fag i «det naturvitenskapelige
fakultetet» står det bl.a. «Samtidig imøtekommes dette fakultetets ønske om å holde fysikk og
matematikk i samme fakultet».
Det FIM-fakultetet uttalte, var
at linjer i siv.ing.-studiet fortrinnsvis bør ha en klar fakultetstilknytning, og at det derfor
er en fordel for Linjen for fysikk
og matematikk at de to instituttene tilhører samme fakultet.

Snakk med oss! Jeg kan forstå at rektor og kjerneinstituttene for IKT gjerne vil oppretteet IKT-fakultet ved NTNU.
(Andre ønsker kanskje et fakultet for bioteknologi eller i det
minste at B-en ikke skal bli
mindre synlig i en ny struktur.)
Men uavhengig av et eventuelt
vedtak om et IKT-fakultet, må
en bruke noe tid for å finne
fram til gode løsninger for hele
KB-FIM-ET komplekset. Det
ville være positivt om ledelsen
for reorganiseringen snakket
mer med oss enn tilfellet harvært så langt, og gjerne brakte
inn noe ekspertise fra vårenaboland for å vurdere situasjonen.
Da Adresseavisen i vår diskuterte eventuelle rektorkandidater ved NTNU, ble Emil Spjøtvoll omtalt som en brobygger
mellom Dragvoll og Gløshaugen.
Anerkjennelsen er både hyggelig
og velfortjent. Jeg håper og tror
at Spjøtvoll også vil vise seg som
en brobygger når det gjelder
fakultetsstrukturen!
Kari Hag

16

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

debattEksamen på ville veier!?
Dag Bratlid påpeker
at det nå er mulig ågå gjennom hele
medisinstudiet uten
at ferdighetene blirkontrollert i mange
sentrale fag.
Eksamen er en stadig kilde til
uro i universitetsmiljøet. Dette
er i utgangspunktet svært forståelig. Rent bortsett fra at den
fremtidige eksamen nok fortsatt
har en viss motiverende effekt
på innsatsen gjennom studieårene, innebærer eksamen forstudentene en alvorlig og viktig
kontroll på at de faktisk sitter
inne med de teoretiske og praktiske kunnskaper som forlanges
av dem, i henhold til en vedtatt
standard. For lærerne er eksamen på samme måte en kontrollpå at den undervisningen de hargitt studentene, både i innholdog form har satt studentene istand til å tilegne seg den kunnskapen og de ferdighetene manønsker at de skal tilegne seg. På
den bakgrunn står mye på spill
for begge parter – dårlige eksamensresultater kan like gjerne
skyldes dårlige studenter somdårlige lærerkrefter, evt. et dårlig studieopplegg.

Grundigere testing før. I
den siste tiden har vi settmange eksempler på at disse
forhold blir satt i fokus etterkatastrofale eksamensresultater ved flere av våre høyskolerog universiteter. For at en eksamen skal kunne ha en slik
funksjon, stilles det imidlertidogså krav til at eksamen utformes på en slik måte at man faktisk tester både studenter oglærere på egenskapene man er
ute
etter
å
kontrollere.
Utformingen av eksamen krever derfor både erfaring, innsikt i problemstillingene og
ikke minst ressurser.
I det siste synes det imidlertid som om eksamensprosessen
er blitt en viktig salderingspostnår en anstrengt universitetsøkonomi skal tilpasses virksomheten. I min egen studietid (60årene) var alle studentene ved
det medisinske fakultet oppe tileksamen i alle fag vi var blitt
undervist i. I de fagene som hadde sterke krav til både teoretiskog praktisk kunnskap (indremedisin og kirurgi), var eksamendelt på en skriftlig teoretisk prøve og en praktisk prøve der man
gjennom undersøkelse av enpasient skulle stille diagnose og
diskutere behandling etc. Man
ble altså testet i både praktiskeog teoretiske kunnskaper oghåndtering av og oppførsel overfor pasienter. I (for den senere
praktiserende legen) særlig
praktiske fag som øyesykdommer, øre-nese-hals-sykdommer
og nevrologiske sykdommer var
eksamen rent praktisk med pasient, mens eksamen i teoretiske
fag som fysiologi, farmakologi og
mikrobiologi var rent skriftlig.

Teoretiske eksamener. En
slik omfattende eksamen var
sikkert en sløsing med ressurser, selv om den var velegnet til
sin oppgave som kontrollfunksjon for både studenter oglærere. Ingen ønsker seg vel
likevel tilbake til fortiden på
dette punkt, men det spørs om
dagens eksamenformer hargått for langt den andre veien.
Ved det medisinske fakultet
ved NTNU er det nå mulig å gå
gjennom hele studiet uten å bli
kunnskaps- og ferdighetskontrollert i det hele tatt i mange
sentrale fagdisipliner. De såkalte sammensatte og integrerteeksamenene ved avslutning av
hvert studieår gir ikke rom forå kunne teste studentene i på
langt nær alle fagområdene, og
dette er dessuten rent teoretiske eksamener. Til denne skriftlige eksamen er det imidlertid
knyttet en muntlig eksamen,såkalt stasjonseksamen, somheller ikke omfatter alle fagområdene i terminen, men som ialle fall gir en liten mulighet tilogså å inkludere ferdigheter oghåndtering av pasienter i denendelige vurderingen. I studiets
siste eksamen blir likevel alle
studentene testet i praktiske

ferdigheter i minst ett fag,
imidlertid er det mange fag derbare tre studenter (av ca. 100)blir trukket ut til muntlig eksamen med praktisk undersøkelse og pasient og senere eksaminasjon.
Den muntlige såkalte stasjonseksamen knyttet til de integrerte skriftlige eksamenene ved
avslutning av hvert studieår, hartidligere vært gjennomført ved
at tre studenter i løpet av en time
har rotert mellom tre forskjellige lærere og tre forskjellige«praktiske» oppgaver. Det har
imidlertid ikke vært lett å utforme disse stasjonene slik at dette faktisk blir en praktisk test iløpet av den korte tiden som harvært til rådighet (15 minutter pr.
student), og ofte har eksaminasjonen derfor likevel fått et mere
teoretisk preg. Bilder i stedet forpasienter, praktisk teknologi vedå skru på de riktige knappene
på en maskin i stedet for å klemme på de riktige stedene på enpasient, og lytte til lyder fra enbåndopptaker eller en videomaskin, fremfor å lytte på pasienten
gjennom stetoskopet.

Evaluering på seks minutter. I år har imidlertid denne utviklingen «tatt helt av».
Fakultetsstyret
har, tross
mange protester, bestemt at
den såkalte OSCE-metoden(Objective Structural ClinicalExamination) skal innføres, dog
som en prøveordning. Tidligere
var det tre kandidater pr. time
som skulle gjennom tre forskjellige stasjoner. Dette er nå
utvidet til fire kandidater pr.
time og syv stasjoner. På denmåten får man avviklet 24 studenter på en dag, 12 før lunsj og
tolv etter lunsj, mot 18 tidligere. Selv om studentkullet harøkt, klarer man derfor fortsatt åeksaminere studentene på todager som tidligere. Seks av
disse stasjonene har en varighet av seks minutter. På disseseks minuttene skal man altså
få dannet seg et inntrykk av
studentens praktiske ferdigheter og kunnskaper i et bestemt
fag. I veiledningen til eksaminatorene heter det: «De sekssmåstasjonene kan for eksempel
ha CD-opptak der studenten lytter til og idenfiserer auskultasjonsfunn fra hjerte- og lunger;eller en mikroskopistasjon der
studenten identifiserer et blodutstryk eller ett eller flere histologiske preparat. Andre eksempler er en makro-/preparatstasjon der studenten skal identifisere patologiske preparat, fylle
ut en rekvisisjon eller beskrive
en modell, et rtg-bilde eller
utstyr som det er vanlig å bruke
i klinisk diagnostikk og behandling.» Ved denne stasjonen skal
imidlertid ingen faglærer væretil stede, kun en eksamensvakt.
Blir ikke også dette en teoretisk
eksamen som vurderes etter en
sjablongmessig fasit?
Toppunktet nås imidlertid
ved den «lange» stasjonen som
har en varighet av hele 12 minutter, og der studenten skal møteen pasient fra et av de kliniske
fag som inngår i terminen, medfaglærer og sensor til stede. Om
denne delen av prøven heter det:
«Studenten tar opp en målrettet
anamnese (sykehistorie) og foretar klinisk undersøkelse ut fra
dette. Stasjonen avsluttes med at
eksaminator og sensor stiller
spørsmål knyttet til pasientens
tilstand og den videre håndtering.» Man kan unektelig stillespørsmål ved hvordan det er
mulig for en student i løpet av
12 minutter å dokumentere sinekunnskaper og ferdigheter i
praktisk medisinsk arbeid meden pasient. Et nesten like viktig
spørsmål er hvordan eksaminator og sensor i løpet av disse 12
minuttene, samt innleverte
skriftlige svar på seks-minutters
oppgavene, kan få en nødvendig
tilbakemelding på om undervisningsopplegg og utøvelse harvært vellykket. Totalinntrykket
fra hele prøven skal også vurderes av denne ene eksaminator og
sensor. Hvordan kan man gjøre
seg opp en mening om studentens praktiske ferdigheter selv
om det skulle være krysset riktig av på et svarskjema, ikke
minst når man kanskje heller
ikke er fagperson på noen av
temaene i stasjonene?

Ser bilder i stedet formennesker. Helsevesenetsliter i dag på mange fronter.
Ikke minst har helsepersonellog særlig leger blitt beskyldt forå samtidig være både overflatiske og detaljfikserte. Vi ser
Hansens hjerte, men ikke selve
Hansen. Det er kanskje ikke så
rart at utviklingen også går denveien når studentene allerede istudietiden får som ramme atprestasjonene skal måles og
vurderes ut fra minuttlange
glimt, og uten at man har settpasienten, bare pasientens prøveresultater. Også i den skriftlige integrerte eksamen er det
stort sett korte, ofte punktformede enkeltord (ja/nei, nyre,
hypoxi, anemi) på til sammen
mindre enn én sides tekst pr
fagfelt, som er grunnlaget for å
vurdere om både studenten,lærerne og systemet har bestått
prøven. Er det da noe rart atmange senere i sin yrkeskarriere fortsetter med øyeblikksmedisin og behandling av enkeltsymptomer uten å se helheten.
Er det så rart at mange foretrekker videoopptak og bilder
fremfor mennesker når det er
dette de har blitt vant til å bli
vurdert etter i studietiden?
Jeg tror denne utviklingen er
en utvikling på ville veier og det
styrker meg i min oppfatning av
at dersom man ikke kan lage en
god eksamen, er både studenterog lærere tjent med at eksamen
heller avskaffes. Da kunne man
brukt tiden til noe langt bedre.
Legestudentene skal likevel ut iveiledet, praktisk tjeneste i halvannet år etter eksamen før de får
praktisere på egen hånd, og dafår man heller legge en eksamen
til dette tidspunktet, da kunnskapen har modnet og ferdighetene utviklet seg.
Er det like håpløse eksamensordninger ved de andre
fakultetene?
Av Dag Bratlid, professor,
dr.med,Det medisinske fakultet

Siv.ing. må på dagsorden i valget
Sivilingeniørutdanningen må
settes på dagsorden
under rektorvalget,
krever de nyelederne i SU-siv.ing.

Siden opprettelsen av NTNU har
fokus på siv.ing.-utdanningennærmest smuldret bort.
Rektor Emil Spjøtvoll sier i
Adresseavisen at «Jeg har nok
ikke hatt den oppmerksomheten
jeg burde ha til teknologien. Har
på en måte regnet med at teknologien er så sterk at den villeklare seg selv».

«Supertanker uten styrmann». Fakultetsleder Hans

Haakon Faanes skildrer, isamme avis, situasjonen slik:«Sivilingeniørutdanningen er
som en supertanker der styrmannen har forlatt roret, men
skipet går videre av gammelvane». Denne situasjonen er selvfølgelig ingen tjent med, og spesielt studenten ved siv.ing.-studiet lider når slike signaler
kommer fram i lyset. I all tid harsiv.ing.-utdanningen i Trondheim hatt et kvalitetsstempel
som næringslivet kunne stole på.
Rektorkandidatene som stiller til valg til høsten, må sette
siv.ing. på dagsorden og ta en
debatt på hvor siv.ing.-utdanningen skal gå i fremtiden.
NTNU må sette fokus på siv.ing.utdannelsen for å opprettholdeog utvikle det nasjonale ansvaret
og den ledende posisjonen den
skal ha innen høyere teknologisk
utdanning. Nå når siv.ing.utdannelsen ligger under NTNU

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gulog ikke er en særegen institusjon, betyr det at det trengs mye
mer fokus på utdannelsen for atden skal få den markedsverdienden engang hadde.

Harderekonkurranse.

Siv.ing.-utdannelsen vil kommetil å merke en mye større konkurranse fra andre tekniske
utdannelser i tiden som kommer. Det må tas stilling til om
NTNU skal fortsette å ha
siv.ing.-utdanningen med debrede basiskunnskapene og
med de fordeler denne løsningen har, eller om man, som det er
blitt foreslått fra noen hold,skal gå mer i retning av en spesialisert og snever utdannelse.
«Potetstempelet» som siv.ing.utdanningen har i dag, vil dafalle bort, og det vil kanskjevære nærliggende å bare gå
over til å utdanne cand. scient.
En dreining mot at færre

begynner på siv.ing.-utdannelsen og flere tar påbygging
etter ingeniørhøyskolen, blir
nok en utfordring for studiet i
fremtiden. Er det denne utviklingen vi ønsker?
NTNU, som skal ha sitthovedfokus på den tekniske ognaturvitenskapelige
utdannelsen, må komme mer på banen
med sine røtter, for at ikke vår
teknologiske høyborg skal råtne
på rot. Etter opprettelsen av
NTNU har målet om likhet på
hele universitetet undergravet
det faktum at der er forskjeller.
Det eksisterer forskjellige utdanningskulturer på NTNU, med
forskjellig filosofi om hva somskal være motivasjonen for
utdanningen og forskningen.
Forskjellene må flagges slik at
siv.ing.-studiet ved NTNU får
gjenreist sin status både nasjonalt og internasjonalt.

Rektorkandidatene måengasjere seg. Vi i SU siv.ing. ser fram til en debattfylt høst med engasjerte rektorkandidater som tør å ta opp
denne diskusjonen. Vi håper på
et godt samarbeid med den nye
rektoren og ser fram til et løft
av den teknologiske utdanningen. Fokus på å vise våre kvaliteter, sikre sterk tillit inæringslivet og skape autoritet
i utlandet blir en utfordring vi
gleder oss til å se at NTNU tar
fatt på i tiden som kommer.
Frode Hansen og Per Anders
Eidem,
Påtroppende lederpar i SUsiv.ing.

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 200117

debatt/innblikk

NTNU som boligspekulant!
NTNU opptrer
spekulativt, uforståelig og uverdig isaken om salg av
boliger på Lerkendal, mener to av
beboerne i strøket.

«reserveområde» for NTNU.
NTNU har nå bestemt seg for å
selge deler av boligmassen. Det
er hva beboerne har krevd enmannsalder allerede. Men måtenNTNU skal kvitte seg med boligene på, oppfattes som en hevnhandling. NTNU velger en salgsprosedyre som i praksis forutsetter spekulativ hyblifisering.

Maksimal profitt. Under
NTNU har satt i scene et uverdig
sluttspill om Lerkendalsområdet. NTNU/NTH tilkjente seg
omtrent halparten av firmannsboligene i Lerkendalsområdet forover tredve år siden – uten på
noe tidspunkt å ha konkrete planer for hva de skulle bruke området til. I mellomtiden har folk
levd i uvisse. Gjennom alle disseårene har NTNU tidvis kommet
med trusler om riving og utkastelse, – men ingenting har
skjedd. Først i 1987, og senere
gjennom endelig vedtak i fjor,
bestemte imidlertid Bystyret at
Lerkendalsområdet i fremtidenskal forbli et boligområde, ikke ettrussel om ekspropriasjon kjøpte NTNU på 60-tallet stort settleilighet for leilighet. Nå skalhele bygninger selges. Til høystbydende. Ingen hensyn til hvem
som bor i leilighetene, hva dehar investert av egne midler forå kompensere dårlig vedlikehold, hvor lenge de har bodd
der, nei, NTNU skal ha maksimal profitt ut av den bygningsmassen de selv kjøpte til takst.
Under hensyntagen til derådende markedsvilkår for boliger, ikke mist studentboliger, har
NTNU åpenbart valgt å satse på
følgende scenario: Lerkendalsboligene er et interssant investeringsprosjekt for alle som vil

gjøre penger på boliger, spesielt
for studenter. Ved å flise opp leiligheter til studenthybler kan
man gjøre minst det dobbelte av
hva man kan hente på uleiemarkedet for leiligheter. Med så
sentral lokalisering kan boligene
på Lerkendal godt forrente en
investering på 15-18.000 kr/m2
boligflate dersom de innredes til
hybler. På den måten blir ’høystbydende’ ganske andre enn desom bor der i dag. Selv folk som
fortsatt bor i sine barndomshjem
på Lerkendal, kan ikke møte dette. Ved å selge hele bygninger, gir
man samtidig investor mulighettil å si opp leieforholdet med defastboende. Huset skal nemlig
bygges om. Til hybler. Med loveni hånd kan man derved sette leieboere på gata. Hva som skjer
med disse etter at ny kjøper harovertatt, angår ikke NTNU. Det
har de gitt beskjed om.

Pinligfikk leietakerne beskjed om athusene skulle selges – overhodene på dem – om ca 3 uker.
For mange studentfamilier kom
dette midt oppi eksamensforberedelsene, for de permanente
beboerne var det en skrekkhilsen om forestående oppsigelse.
Etter intervensjon fra beboerne
er prosessen utsatt i 14 dager.
NTNU opptrer helt uten
respekt eller ansvar for den historien de selv har skapt i området. De tar intet hensyn til at
Lerkendalsområdet er et av
byens første ’byfornyelsesområder’ eller for det som nå skjer
med bomiljøet eller med byutviklingen. NTNU er seg selv nok.
At «NTNU skal være et samfunnsorientert universitet med
krav om en helhetlig tilnærming
til vår tids utfordringer» gjelderåpenbart bare ved festlige anledninger. Ikke i praksis.

fremgangsmåte.

Det er like pinlig som opprørende å være vitne til NTNUs
fremgangsmåte i denne saken.
Vedtaket om å selge var gjort
den 6. april. Først 21. mai (!)

Byutvikling. Det er riktig atboligene selges. Boligforvaltning er ikke et strategisk kjerneområde for NTNU. Men den
historien de selv har skapt i

Lerkendalsområdet, tilsier enannen fremgangsmåte når denå skal trekke seg ut. Hvorfor
har man ikke konsultert Trondheim kommune med sikte på å
følge opp vedtaket om byfornyelse? Eller Lerkendal beboerforening som i en mannsalder hararbeidet for å bevare området
som boligområde? Hvorfor kan
man ikke etablere et borettslag
med Studentersamskipnaden
som deltaker? Det ligger potensial – ingen trusler – i en slik
inkluderende fremgangsmåte.
For NTNU er ikke alene i denne
byen. Som stor sivil eiendomsbesitter må NTNU erkjenne sitt
ansvar også for bomiljø og byutvikling. Det er uforståelig – og
uverdig – at NTNU gjennom sin
prosedyre for salg av lerkendalsboligene legger opp til en
spekulativ hyblifisering av etgodt boligområde.
Bjørn Sørenssen, professor og
Lerkendalbeboer
Hans Skotte, stipendiat og
Lerkendalbeboer

Maskingutta vet å behandle jentene
Flere jenter i smørehallenskaffet Fakultet formaskinteknikk NTNUs
likestillingspris for år 2001.

– Hyggelig at også noen utenfor
fagmiljøet registerer jobben vi
har lagt ned for å gjøre oss mer
attraktive for kvinner. Det sierfakultetsdirektør Åge Søsveen og
tar et godt tak i den vel halv
meter høye keramikkstatuen
som er det synlige beviset på at
Det sentrale likestillingsutvalget ved NTNU har vurdert Søsveen og kollegene ved Fakultet
for maskinteknikk som det fagmiljøet som i år har iverksatt
flest aktiviteter for å lokke til seg
kvinnelige studenter og ansatte.

Ikke lett. Det var i år fjerdegang at prisen, som er et ektefødt barn av Handlingsplanen
for likestilling ved NTNU fra
1997, ble delt ut. Og aldri har
den havnet i et mer mannsdominert miljø. Trass i en markant økning i antall studiner iløpet av de siste årene, er kvinneandelen ved fakultet under
15 prosent.
–
Likestillingsarbeidimaskinfag er ikke enkelt, oppsummer fakultetsdirektøren.
Men noe tomgang i arbeidet med
å slipe til fagtilbudet slik at jenter skal forbinde fakultetet med
mer enn kardanger, karer og
karsk, har det definitivt ikkevært.
For det er en imponerende
smørbrødliste med rekrutteringstiltak som Det sentrale likestillingsutvalget ved sekretær
Svandis Vestmann legger til
grunn for at det nettopp er «mekkerne» som i år stikker av med

PÅ LIKEFOT. Fakultet for maskinteknikk ved fakultetsdirektør Åge Søsveen (foran t.v.),
prodekanus og
likestillingsombud
Marvin Rausand(bak)og dekanus
Arne M. Bredesen
er tildelt NTNUs
likestillingspris forår 2001.
FOTO:
TROND OLDERTRØEN

den symbolske, men høyt verdsatte prisen. Med referanse til
statuttene, hvor det heter «prisen
vil gå til det fakultet, institutt,
fagmiljø eller gruppe som på en
aktiv måte har satt i verk tiltak
eller aktiviteter som bringer likestillingsprosessen videre, gjerne
på nye eller utradisjonellemåter», er Vestmann overbevist
om at utvalget også i år valgte
rett kandidat.

Navneskifte. Innledningsvis
poengterer utvalget at maskinteknikk var blant de første
fakultet som tidlig på 90-tallet
inviterte til «jentedag» med detformål å øke kvinneandelen på
sivilingeniørstudiet. Arbeidet
med å endre profilen på studiet,Side 17 — Svart Cyan Magenta Gul

slik at den samfunnsmessige
bruken av faget kom i fokus
framfor det reine «verktøyfaget», løftes fram i begrunnelsen
som et annet viktig tiltak. Det
samme gjør navne-endringen
på Maskinstudiet, som fra 1999
ble hetende Produktutviklingog produksjon. I den forbindelseble det også innført testing av
praktiske introduksjonsevner
for at studentene raskt kunne
finne ut hvorvidt de hadde havnet på rett hylle. Resultatet ble
en tredobling i antall jenter fra
1998 til 1999. På Teknisk
design ble det for mye av det
gode – med 90 prosent jenter ifjor ryker nå jentepoengene ved
opptak til studiet.

Marvin ombud. Prodekanus
Marvin Rausand mener at den
positive trenden ved fakultetet
i all vesentlighet kan forklares
med to faktorer. For det første
viser han til at rekruttering av
flere studiner og kvinnelige
ansatte i lengre tid har vært etprioritert område. Dernest
mener han at maskinteknikk
befinner seg i en gunstig posisjon, siden fakultetes likestillingsombud og prodekanus er
en og samme person.
– Som prodekanus har jeg
mulighet til å snu innstillingen
fra toppen og jobbe meg nedover.
Uten en slik maktposisjon tror
jeg et likestillingsombud vil møte
veggen, vurderer Rausand.
Som forsikrer at både han og

kollegene vil fortsette å tilrettelegge for at enda flere jenter skal
finne veien til deres fakultet.
Blant annet er det sendt søknad
til Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet (KUF) om
tre kvinnelige professorstillinger.
I tillegg foreligger det, ifølge
fakultetsdirektøren, planer om åpusse opp gamle kontor – hvornye, koselige gardiner er höjdaren. Likestilling!
TROND OLDERTRØEN

18

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

nettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig via
NTNUs hjemmeside (www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Disputaser
Dipl.-Geophys.
Christian Bauer
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel: «Joint Interpretationof Gravity and Seismic Data».
Prøveforelesningen vil bli holdti Rådsalen, Hovedbygningen,Gløshaugen, tirsdag 26. juni kl.
10.15 over oppgitt emne:»From
Eötvös’ Balance to Gradiometers– New Options in Applied Geophysics». Disputasen finner stedi Rådssalen, Hovedbygningen,Gløshaugen, tirsdag 26. juni kl.
13.15.
M.Sc.
Lihua Wang
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandlingen
med tittelen: «Probabilistic
Analysis of Nonlinear Wave-induced Loads on Ships». Prøveforelesningen vil bli holdt i
Auditorium T1, Marinteknisk
Senter, Tyholt, mandag 25. juni
kl. 11.15 over emnet: «Pipelaying
in deep water» Disputasen finnersted i Auditorium T1, Marinteknisk Senter, Tyholt, mandag
25. juni 2001 kl. 13.15.
M.Sc.
Huiling Liu
har til forsvar for graden doctor
scientiarum fått antatt avhandlingen: «Chemo-Enzymatic Synthesis of Enantiopure Fine
Chemicals and Drugs. Lipase
Catalyzed Kinetic Resolution of
Chiral Building Blocks». Prøveforelesningen vil holdt over oppgitt emne med tittel: «The application of asymmetric hydroxylation reactions in organic synthesis» 21. juni kl. 10.15 i Aud. R.5,
Realfagbygget,Gløshaugen.Doktordisputasen finner sted 21.juni
kl.13.15 i Aud.R.5,Realfabygget,
Gløshaugen.
SivilingeniørStåle Pedersen
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen:«Viscosity,Structureand Glass Formation in the AlCl3ZnCl2 System». Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet,
Hovedbygget, Gløshaugen, fredag 22. juni kl. 10.15, over emnet: «Water; Exotic Physical
Properties in the SupercooledState». Disputasen finner sted i
Totalrommet,Hovedbygget,Gløshaugen, fredag 22. juni kl. 13.15.
Sivilingeniør
Lucie Kudelkova
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Description ofSupercritical Water-Hydrocarbon
Systems».Prøveforelesningen vil
bli holdt i Rådsalen,Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 22. juni kl.
10.15 over emnet: «Methods formeasuring vapor-liquid equilibria». Disputasen finner sted iRådssalen, Hovedbygget, Gløshaugen, fredag 22. juni kl. 13.15.
Sivilingeniør
Bodil Kavli
har til forsvar for graden doctor
philosophiae fått antatt avhandlingen:«Human Uracil DNA
Glycosylase from the UNG Gene:
Structural Basis for Substrate
Specidicity and Repair.» Prøveforelesningene finner sted onsdag 20. juni kl. 15.15 og 16.15 i
auditoriet i Medisinsk teknisk

forskningssenter,Olav Kyrres gt.
3.Første prøveforelesning kl 15.15(selvvalgt emne): «Sentrale gener og molekylære mekanismer
involvert i kreftutvikling.» Andre
prøveforelesning kl 16.15 (oppgitt emne): «Det dynamiske genom: Betydning for evolusjon.»
Disputas finner sted torsdag 21.
juni kl. 10.15 i auditoriet iMedisinsk teknisk forskningssenter.
Sivilingeniør
Alf Helge Løhren
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Økt sidestabilitet
i jernbanespor med små kurveradier.» Prøveforelesningen vil
finne sted i Totalrommet (Rom226), Hovedbygningen, Gløshaugen,onsdag 20.juni kl.09.00,
over emne: «Modernisering av
infrastrukturen for det norske
jernbanenettet. Behov og tiltak.»Disputasen finner sted i
Totalrommet (Rom 226), Hovedbygningen, Gløshaugen, onsdag
20. juni kl. 10.30.
Sivilingeniør
Steinar Trygstad
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Structural Behaviour of Post Tensioned Concrete
Structures. Flat Slabs. Slabs on
Ground.» Prøveforelesningen vil
finne sted i Rådssalen, Hovedbygningen, Gløshaugen, onsdag
20. juni kl. 10.15 over emne:«Anvendelse av stålfiberarmering i betongkonstruksjoner.
Beregningsmetoder,regelverk ogøkonomi.» Disputasen finner stedi Rådssalen, Hovedbygningen,Gløshaugen. onsdag 20. juni kl.
13.15.
Sivilingeniør
Espen Fyhn Nilsen
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel:» Economic Accidental
Risk Analysis.» Prøveforelesningen vil bli holdt ved Høgskoleni Stavanger, Kjølv Egelands hus,aud. E-164, onsdag 20. juni kl.
10.00 over emnet: «Use of
Subjective Probabilities in Risk
Analysis – Theoretical Foundation
and Applications». Disputasen
avholdes samme sted onsdag 20.
juni kl. 12.15.
Sivilingeniør
Trude Helen Flo
har til forsvar for graden doctor
philosophiae fått antatt avhandlingen:«Receptors Involvedin Cell Activation by Defined
Uronic Acid Polymers andBacterial Components.» Prøveforelesningene finner sted mandag 18. juni kl. 15.15 og 16.15 i
auditoriet i Medisinsk teknisk
forskningssenter,Olav Kyrres gt.
3.Første prøveforelesning kl 15.15(oppgitt emne): «Cell Migratianan Update». Andre prøveforelesning kl 16.15 (selvvalgt emne):«Phagocytosis.» Disputas finnersted tirsdag 19. juni kl. 10.15 i
auditoriet i Medisinsk teknisk
forskningssenter.
Sivilingeniør
Trond Lamvik
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel: «Improving Environmental Performance of Industrial
Products Through Product
Service Systems.»
Prøveforelesningen vil bli holdt

Side 18 — Svart Cyan Magenta Guli Totalrommet,Hovedbygningen,Gløshaugen, mandag 18. juni kl.
10.15, over emnet «The Introduction of the Extended Producers
Responsibility (EPR) and theConsequences for the Production
Planning Practice in a Company».
Disputasen avholdes samme sted
mandag 18. juni kl. 13.15.
Cand.med.
Knut Ivar Aasarød
har til forsvar for graden doctor
medicinae fått antatt avhandlingen: «Renal Involvement in
Inflammatory
Rheumatic
Disease.A Study of Renal Diseasein Wegener’s Granulomatosis andin Primary Sjögren’s Syndrome.»
Prøveforelesningene finner stedfredag 15. juni kl 15.15 og 16.15
i auditoriet i Medisinsk teknisk
forskningssenter,Olav Kyrres gt.
3. Første prøveforelesning (selvvalgt emne): «Svangerskap hos
kvinner med Lupus Nefritt».
Andre prøveforelesning (oppgittemne): «Strategi ved behandling
av Wegeners granulomatose med
forslag til kontrollerte studier.»
Disputas finner sted lørdag 16.
juni kl. 10.15 i auditoriet iMedisinsk teknisk forskningssenter.

NTNU-kalenderen

14-17
juni

Mandag18
juni

Tirsdag19
juni

Fysikermøtet 2001
Fysikermøtet 2001 arrangeres av Institutt for fysikk
i samarbeid med Norsk Fysisk Selskap og avholdes
i Realfagbygget 14.-17. juni.

Seminar in Computational Mechanics
The
Department
of Applied
Mechanics,
Thermodynamics and Fluid Dynamics organizes aseminar with Professor Alexander Yakhot from Ben
Gurion University in Beersheva (Israel). Dr Yakhot
is professor in Mechanical Engineering and his seminar is entitled: «Turbulent Flow Around a ‘Virtual’Impermeable Cube». The seminar will be held on
Monday June 18th at 13.15 - 14.00 in auditorium Kjel
4 in «Kjelhuset».
ScienceDirect seminar ved UBiT
Universitetsbiblioteket (UBiT) har tegnet en avtale
med Elsevier, som gir NTNUs ansatte og studenter
tilgang til forlagets 1200 elektroniske, vitenskapelige tidsskrifter. Den 19. juni kl. 10 - 15 vil representanter fra EBSCO demonstrere bruken av
ScienceDirect i auditorium H2 (Hovedbygningen på
Gløshaugen). De vil også fortelle om neste generasjon ScienceDirect, muligheter for lenking, databaser og tilgang til «backfiles».

Ledige stillinger
RektorStilling som rektor er ledig ved
Danmarks Tekniske Universitet.
Beslutning om ansettelse treffer
av styret ved DTU ultimo august
med forventet tiltredelse 1. oktober 2001.
Post.doc.
Ved Institutt for fysikalsk elektronikk er det ledig en treårig
postdoktorstilling på prosjektet«Electroceramic oxide thin films
for SAW and MEMS applications».
Post.doc.
Postdocstipend er ledig ved
Institutt for industriell økonomi
og teknologiledelse.
Førstesekretær
Ved Fakultet for fysikk, informatikk og matematikk, Institutt
for fysikk,er det ledig stilling som
førstesekretær.
Vit.ass.
Institutt for klima- og kuldeteknikk søker sivilingeniører til tovit.ass.-stillinger.
Stipendiater
Ved Institutt for konstruksjonsteknikk er det ledig to stipendiatstillinger innenfor fagområdene Betongkonstruksjoner og
Betongteknologi.

Rundskriv og kunngjøringer
Dr.ing. fag DIO 1006 og DIO
1011
Undervisningstidspunktet til
dr.ing. fagene DIO 1006
Tensoranalyse og DIO 1011
Reologi og ikke-newtonske fluider er flyttet i forhold til det som
er annonsert i Dr.ing. studieplanen for 2000-2001. DIO 1006 blir
undervist vår 2002 (istedenfor
høst 2001). Møteinnkalling til faget kommer tidlig i januar 2002.

DIO 1011 Reologi og ikke-newtonske fluider blir undervist ihøst (2001) (istedenfor høst 2002).
Møteinnkalling til faget kommer
i slutten av august. Faglærer:Professor Fridtjov Irgens.E-post:
Fridtjov.Irgens@mtf.ntnu.no.Tlf.:
73593558.
E-postliste for NTNU-forum
for IKT og læring
Det er oppretta ei e-postliste for
NTNU-forum for IKT og læring:
IKT-forum@plu.ntnu.no. Målet
med denne e-postlista er å skape eit kontaktnett ved NTNU og
relaterte miljø der ein får diskutert ulike tema innanfor IKT oglæring, og der ein effektivt får
distribuert relevant informasjon
til ei større interessegruppe.Det
er enkelt å melde seg inn eller
ut: Send ein e-post til: majordomo@itea.ntnu.no utan tittel/»subject» med teksten:subscribe IKTforum@plu.ntnu.no Utmelding:Send ein e-post til: majordomo@itea.ntnu.no utan tittel/»subject» med teksten: unsubscribe
IKT-forum@plu.ntnu.no

Internasjonale
kunngjøringer
Mastergrad i USA med VALLE-stipend
Ferdigutdannede sivilingeniører
fra bygg samt sivilarkitekter kan
søke Master of Science studier
ved University of Washington iSeattle med Valle stipend.
Stipendene gis til sivilingeniører
og sivilarkitekter som ønsker å
bygge på sitt studium med ett års
master-studier.
Fulbright
stipendsforStudy/Research in the U.S.
2002-2003
These graduate stipends are now
available for research scholars
and students with a minimum
Cand. mag. or equivalent.
Application deadline: Sept. 21,
2001 .

Scholarships in Berlin
The European College of Liberal
Arts (ECLA) announces a competition for places and stipends:
From July 15 to August 26 thissummer, 64 undergraduate students from around the world may
study at an International
Summer University in Berlin.

Idrett - Kultur
Fekteklubb i Trondheim
Det er nylig startet en sivil fekteklubb i Trondheim.Sporten egner seg like godt for kvinner som
for menn i alle aldre samt forbarn fra 8-9 årsalderen. Trondheim fekteklubb har som mål å
starte treninger tre ganger i uka.
Når en gruppe av aktive voksneer etablert, kan trening for barnta til. Har du fektet tidligere og
har lyst til å starte på nytt –eller synes du bare at fekting er
noe for deg, så ta kontakt: gitte.hoy@vm.ntnu.no eller tlf.
73573773.

Bolig
Hybel ønskes
Ønsker å bo sentralt/i nærheten
av Gløshaugen. Ikke-røyk. tlf.
95781309. Mail: saragk@hotmail.com
Kirkemusikkstudentønsker å leie hybel i Trondheim.
Trengs fra høsten, men må avtales og ev.beskues snarest.Ikkerøker, avholdsmann. Ta kontakt
med:Arne Martin Aandstad, mobil: 971 888 99
To-roms leilighetpå 32 km2, ledig fra 1. juli.
Soverom, stue, bad og kjøkkenkrok fåes leid for 4500 kr i mnd,
3 mnd depositum. Varmekablerpå alle rom og strøm er inkluderti prisen.Ring Aslak på 93810012.

19

UNIVERSITETSAVISA NR. 10 – 14. JUNI 2001

Annonser

Stewart’s corner

MøblerSelges billig p.g.a. flytting utenlands. Ring 73915927 for mer
info.

Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Honda VFR 800 99´ selges
med tre givi vesker og bagster
tankveske. Ring 73967351.

The art of starting e-mails

Motorsykkelklær selges
Shoei jakke XL og bukse Bulson
XXL selges Nesten ikke brukt.
Ring 73967351.

A recent poll of 2000 businesspeople in the UK found thatabout 60 % objected to the casual and informal tone that is often
used in e-mails from companies
and organizations. As the courtcase involving Microsoft’s monopolistic tendencies revealed, thecontent of e-mails is treated seriously. They were admitted as evidence. Consequently an e-mailfrom staff at NTNU shouldreflect the status of a reputable
university and not be too informal. Another point from this poll
was that about 60 % objected tothose who start off an e-mailwithout any opening salutation.
As this is seems to be the custom
in Norwegian, this is a something
to take note when you are writing an e-mail in English.

Barneutstyr selges
Trehjuls barnesykkel, barnesykkelsete,nedfellbar barnestol,gml. modell m. puter.Kontakt:
Oddgeir Øfsti, tlf. 94579 eller
73966472.
Barneutstyr selges.
Simo kombivogn -98 modell, hovedfarge blå (2500,-). Simo reiseseng (500,-). Bilstol Be Safe
(1000,-). Alt er pent brukt av ett
barn. Ring Paal på tlf.: 450 30
941.
Fin rød Golf stasjonsvogn,
95 modell kun 62000 km. 1,8
CL.ABS bremser, airbag. Med
sommer/vinterdekk,CD-spiller.
kr 110.000. carina.seidel@medisin.ntnu.no
Hamax barneseteblått, kr. 150. Setet er lite brukt(NB,ikke polstret) Tlf.73978291
eller mail til Berit.Kjeldstad@phys.ntnu.no.
VW Golf stasjonsvogn
1998 modell, kjørt 43.000 km,
sølv metallic med elektrisk
takluke, radio-og kassettspiller,
ABS bremser,fire kollisjonsputer,motorvarmer og hengerfeste selges. Prisantydning kr. 144 000
Henvendelse 93404 eller
73523816.
Gammel skuvseng
til salgs. Tlf 73 59 42 94(a) eller
73 96 65 98 (p) eller 907 29 689
Komfyrsom virker bra, selges rimelig.
250 kroner mot avhenting. Den
har fire plater (alle virker) og
stekeovn, ikke grill, og er lokalisert i ansatt-boligene på
Moholt. Kontakt-info: Telefon
73984633 (p) eller 73596045 (j).
E-mail: heidit@phys.ntnu.no2-seters sovesofaønskes kjøpt. Kontakt Lisa påtel. 416 88 856 eller lisakolstad@hotmail.com
Nesten som ny
VW Golf stasjonsvogn, 1998 mo-dell, kjørt 43 000 km., sølv metallic med elektrisk takluke, radio-og kassettspiller,ABS bremser, 4 kollisjonsputer, motorvarmer og hengerfeste selges.
Prisantydning kr 144.000 Henvendelse 93404 eller 73523816.

1 200 nye elektroniske tidsskrifter
Universitetsbiblioteket(UBiT) har tegnet en
avtale som gir NTNUs
ansatte og studenter tilgang på hele 1 200 nye
elektroniske, vitenskapelige tidsskrifter.
Avtalen gir tilgang til artikler ifulltekst helt fra 1997 i tidsskrifter innen fagområder som
naturvitenskap, teknikk, medisin, psykologi og økonomi. Totalt
kan du nå på din egen pc leteetter informasjon i hele 3 400
digitale tidsskrifter, via UBiTs
nettsider. De fleste tidsskriftene
er organisert i egne baser. For
noen fagområder, f.eks medisin,
finnes egne alfabetiske lister
med fulltekst-tidsskriftene. Det
er også mulig å søke etter artikler om et emne.

New Scientist. Avtalen bleinngått med forlagsgiganten

Reed Elsevier, via Riksbibliotektjenesten, og gir tilgang til
en «pakke» med tidsskriftersom kalles Science Direct. I
denne digitale pakken finnes
det per i dag en ufattelig
mengde på vel 1,4 millioner
vitenskapelige artikler. Disse
artiklene er altså fordelt på
1 200 tidsskrifter. Ca. 450 av
disse har biblioteket papirabonnement på fra før.
Science Direct omfatter ogsåfulltekst av referanseverk som
Comprehensive Clinical Psychology i 11 bind. På forsida
markedsfører de det engelske,
populærvitenskapelige tidsskriftet New Scientist. Selv om
du ikke får hele tidsskriftet online, kan du skumme nyheter og
abonnere gratis på det som kalles New Scientist Newsletter

Her er Science Direct. De
som vil prøve Science Direct,
finner tilbudet blant annet via
UBiTs hovedside for tidsskrif-

Side 19 — Svart Cyan Magenta Gulter. Du kan også gå direkte til
Science Direct.
Klikk på valget «groupwide
login» øverst i høyre hjørne, dadet er åpnet adgang for NTNUs
IP adresser.
Tirsdag 19. juni holder Science Direct et seminar på Gløshaugen, hvor innholdet i den
nye tjenesten blir presentert.
Alle interesserte ved hele
NTNU kan møte opp.
Seminaret foregår i auditorium H2 i Hovedbygningen
kl. 10.00 - 15.00.

How should you start off then?
Openings like «Hi» and «Hello»
are fine if you are sending a private and personal e-mail fromyour Hotmail account. But when
you think about how easily emails can be forwarded, these
openings can be dangerous
because «Hi» does not address
anyone in particular and it also
sets a very informal tone. It usually pays to be safe rather thansorry and most native English
correspondents who have sent me
mails in the last six months use«Stewart,» or «Dear Stewart,» as
opening salutations (and end
with «Regards,»). These are also
the salutations that are recommended in a couple of recent
books on the subject. If you do
not know the person very well,«Dear Mr Smith,» or «Dear Ms
Smith» are recommended salutations (note that Ms has now
replaced the Mrs/Miss titles forfemales). The natural ending
here is «Yours sincerely,» in
British English.
The value of a mail is not proportional to its length. If you
want the correct response, usethat golden 10 seconds at thestart to give the news. How many

mails do we send or receive
where, after an opening salutation like «Dear Mr Smith,» theygrind on with a sentence or twothat repeats what is already written below in the incoming mail?
How not to start is «Thank you
for your mail of 2 April 2001,
where you stated your interestin a number of laboratory visits
during your time in Trondheim
as part of your tour of Norway.»
If the news you want to give isthat the programme for the above
visit is now finalized, start yourmail with this and even include
it in the heading. This states yourpurpose, makes sure the main
point is made. Giving the message early also stops busy readers «skimming» and sets a businesslike tone from the start.
Dear Mr Smith,
VISIT BY EU DELEGATIONTO NTNU’S FACULTY OF
XYZ ON 20 JUNE 2001
We confirm that the programme
for the above visit is now finalized.
If you want to make a reference
to previous correspondence, put itafter the news.
Dear Mr Smith,
VISIT BY EU DELEGATIONTO NTNU’S FACULTY OF
XYZ ON 20 JUNE 2001
We confirm that the programme
for the above visit is now finalized. As you can see from theattached document, we haveincluded the laboratory visits you
proposed in your mail of 2 April
2001. We are looking forward to
this visit and will be collecting
you at Trondheim airport at
5 p.m. on 19 June.
If your mail or letter attaches or
encloses something, a normal
opening is «We enclose our…»
instead of that phrase I always
find so strange – «Enclosed pleasefind our…».

Tricky words
homogeneous, homogenous,
homogenized
Homogeneous (Norw. homogen)means of the same composition:«A culturally homogeneous place
like Norway». It is pronounced«homo-jeanius» with the stresson «jean». Many people forget thesecond «e» in this word.
Homogenous (Norw. ensartet)in biology means of common
descent: «The strains are homogenous». It is pronounced «hommojenus» with the main stresson «moj».
Homogenized(Norw.
homogenisert) is used for milk
and means that it is treated sothat the cream does not separate.
It is pronounced «hom-mojenized» with the main stress on«moj».
oral, aural
These words not only sound thesame, they often overlap.
Oral (Norw. munn-) refers to themouth and also speech. A dentist
is concerned with oral hygiene.
In the other sense, «the study oforal history means listening to
the spoken word».
Aural (Norw. øre-) refers to ears
and hearing. An operation on
somebody’s ears is termed auralsurgery.

Enlightening signs of English
If you wish breakfast, lift the telephone and our waitress will
arrive. This will be enough tobring up your food. (Notice in a
Tel Aviv hotel)
Members and non-members only.
(Sign outside a Mexican disco)

If you wish disinfection enacted
in your presence, cry out for thechambermaid. (Sign in a Madrid
hotel)

«Faculty members are needed to teach, but theperson who will unclog their toilets is needed to».

baksidaBetimelig (?) påminnelse fra Sarah Stockton i
Chronicle of Higher Education (am.) 4. mai 2001Døråpnere på snarvisitt

Klokkene ringer for oss
Teknisk avdeling vil benytte sommeren tilå teste brannvarslingen i store deler av
NTNUs bygninger. Det vil bli gjennomført
brannklokkeprøver på både Gløshaugen,Dragvoll, Tyholt (Marinteknisk senter),Kalvskinnet (Vitenskapsmuseet) og Valgrinda (Hydrotekniske laboratorer). Testene
vil foregå i uke 32 - 34 (6-26. august) fra kl.
17.00 og utover kveldene. Nærmere tidspunkt vil bli kunngjort på oppslag ved byggene der testene skal foregå.

på sidenUtenriksdepartementets aspiranter lyttet godt til hva NTNU
hadde å melde under en presentasjon torsdag 31. mai. NTNU
var det eneste universitetet som fikk gleden av å ha aspirantene på visitt under deres elleve dagers lange Norgesturne.
Flere tidligere NTNU-studenter går på «diplomatskolen».
Frode Overland Andersen er en av dem. Den tidligere Under
Dusken-redaktøren skal til høsten ut i sin første diplomatiske praksis – i Sarajevo. På bildet ser vi Overland Andersen
sammen med to andre diplomatspirer; Ingunn Vatne (til venstre) og Heidi Olufsen.

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Ultralyd-avtale

Arkitektpris

Datajubileum

Kari Østmo Borg og Vibeke Haugen
fra Videregående kurs i Industriell
formgiving, Institutt for byggekunst,
kom på delt førsteplass i den nordiske arkitektkonkurransen ArticLiving. Til sammen 115 forslag fra 180
studenter deltok i konkurransen.

Ingen Dario
Bedriften GE Vingmed Ultrasound AS i Horten
har samarbeidet med det medisinsk-tekniske
miljøet i Trondheim siden 1977. Nå er kontakten
formalisert gjennom en avtale. Den faglige forbindelsen omfatter først og fremst medisinske
anvendelser av ultralyd f.eks i kardiologi og fosterdiagnostikk. Avtalen innebærer blant annet at
GE-Vingmed Ultrasound skal finansiere en professor II-stilling over en periode på fem år. Avtalen ble undertegnet 5. juni av rektor Emil Spjøtvoll (t.h) og direktør Anders Wold.

Lista med Nobelprisvinnere som
kommer til Trondheim og NTNU, er
klar. Som ventet var det ikke alle
inviterte som kunne komme. Blant
andre har forfatteren Dario Fo takket nei. Men fire har takket ja til ådelta på et arrangement ved NTNU
4. og 5. desember. De er fysikerne
Gerardus ’t Hooft og Heinrich Rohrer, samt medisinerne D. Carleton
Gajdusek og Christiane NüssleinVolhard.

FOTO: ARNE ASPHJELL

Kraftplugg
Tirsdag 5. juni ble det offisielt
markert at Norges kraftigste
datamaskin er installert og tatti bruk ved NTNU. Startskuddet
for det nasjonale tungregnesamarbeidet (Notur) ble markert i form av en to-dagers konferanse i Realfagbygget. Det er
NTNU som leder det nasjonale konsortiet for tungregning,som i tillegg består av de tre
andre norske universitetene,
samt Sintef, Ceetron, Statoil og
Det norske meteorologiske
institutt (DNMI). Av store oppgaver som ligger og venter, er
meteorologiske beregninger for
DNMI og geologiske beregninger for Statoil. Det finnes
bare rundt 20 datamaskiner ihele verden med en slik ytelsesom den nye kraftpluggen ved
NTNU. Maskinen har 160 prosessorer og 160 GB internminne.

FOTO: ARNE ASPHJELL

For 30 år siden ble landets første datautdanning for ingeniører etablert ved Trondheim
Ingeniørhøgskole, eller «Tekniker’n» som det
het i de dager. Elev på første kull var Arvid
Staupe, som i dag er undervisningsleder ved
Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap. Her studerer Staupe (i midten) Ingeniørhøgskolens første datamaskin, Abacus, sammen med kolleger fra første kull med EDBingeniører.

Palle med
pc-er stjålet

Prosjektlederen for Notur, professor Bjørn Hafskjold, står her
under kabelbrua som forbinder
de to seksjonene av det nye tungregneanlegget.

Seks splitter nye datamaskiner til en verdi av 90 000
kroner ble stjålet på Dragvoll i forrige uke. De nyemaskinene, som ankom
mandag, ble plassert på ettilsynelatende trygt sted ikjelleren og dekket med
svart emballasje. Onsdag
var hele pallen blitt borte.
Ingenting var registrert påvideoovervåkingavedutgangen av kjelleren, såtyven(e) må ha funnet
andre utganger. Det er derfor mistanke om at tyven(e)må ha vært lokalkjent. PCene var bestilt av Studieavdelingen.

Fagbokprisen
Per
MortenSchiefloe (bildet)
får Fagbokprisen 2001 på 100
000 kroner forprosjektet «Mennesker og samfunn. Innføring isosiologisk forståelse». Professoren ved
Institutt for sosiologi og
statsvitenskap hedres foren bok som ennå ikke erutgitt. Først høsten 2002
akter forlaget å lansere
den nye læreboka, som erment for studenter påbegynnernivå i sosiologi
ved universiteter og høgskoler.

FOTO: ARNE ASPHJELL

Tjeldbergodden gjennom 10 000 år
Søndag 17. juni blir resultaterog materiale fra de arkeologiske
undersøkelsene på Tjeldbergodden i Aure presentert i foajeen på
Vitenskapsmuseet.
Gjennom en serie korte
demonstrasjoner vil forskerne lainteresserte få del i sine kunnskaper om mennesket og natu-

ren på denne delen av Møre
gjennom 10 000 år.
Hele søndagen får publikum
anledning til å se i mikroskop på
bittesmå pollenkorn og kiselalger, studere bor og borekjerner,
fotografier, kart og flintredskaper som er funnet.
Innimellom skal professorene

Arne B. Johansen og John O.
Solem, samt førsteamanuensene
Thyra Solem og Birgitta Berglund fortelle hvordan klima og
landskap etter siste istid og framtil i dag har skiftet og gjortområdet beboelig.
På Tjeldbergodden er det funnet graver, utkikksplasser og

groper. Gravrøyser og steinlegninger har bidratt til studiet av
gravskikker i bronsealder og keltertid.

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 20 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

Egentlig hadde jeg kasta innhåndkleet for lenge siden. Det
skulle ikke gå mange universitetsår før jeg skjønte at det aldri
kom til å bli et festskrift på denne gutten: Den akademiske oppmerksomheten som innimellom
kommer til syne når en person
med langt akademisk virke
runder år, ble aldri meg forunt.
Jeg hadde vel ikke fortjent det,i motsetning til andre som har
hatt et betydelig lengre liv
mellom bokstablene.
Jeg er ikke ironisk – tro meg,jeg synes det er kult at det lages
bøker med lange hylningsartikler til personer som virkelig fortjener å bli hedret. Gjerne for tro
eller utro tjeneste. (For akademia er jo ikke bare enighet,
eller?) Men jeg kom aldri så
langt. Mine eksamener er vel idag mest av kuriøs verdi, selvom jeg kan minnes at jeg hadde
paradigmeaktige tanker i ensemesteroppgave om språk og
identitet.
Som du skjønner, jeg hadde
egentlig kasta inn håndkleet.
Men så fikk jeg høre at Gudmund Hernes i en alder av kviserunde 30 år skal ha mottatt
et festskrift, og tanken slo meg:
Hva med festskrift for oss hverdagsmennesker i staten, somikke har så mange treff på Bibsys?
Og nå sier jeg banna bannaog henter håndkleet tilbake. Når
ingen andre finner det nødvendig å lage en hyllest til meg når
jeg om få år blir like gammel
som det Gudmund Hernes engang ble, skal jeg pinadø lage etfestskrift sjøl, om meg sjøl. 10-12
artikler skal det bli. Tittelen er
jeg mer usikker på, kanskje noe
sånt: Du er og var en grepa kar.
I mitt lille festskrift har jeg
tenkt å fokusere på at jeg harvært en kar med meninger. Jeg
skal legge ved mine beste eksamener, men for balansens skyldogså de verste. Jeg vil hele tiden
argumentere mot meg selv: Påden ene siden var jeg en middelmådighet som sløste bort mye
tid på dill, men på en annen side
var jeg en skikkelig helt. Etter at
feskriftet er ferdig innbundet,skal jeg invitere meg selv til restauranten i trettende etasje på
Gløshaugen hvor jeg skal skåle
med meg selv og si «Gratulerer
med dagen». Deretter skal jeg få
en av servitørene til å forære
meg festskriftet som jeg ivrig vil
åpne. Deretter vil jeg utbringeen skål for den hyggelige gesten
før jeg tar kvelden. Med et stykke festskrift under hodeputa og
et smil om munnen vil jeg hvile
mitt trette, men tilfredse hode.
Honoris causa.

Utgis av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Distribueres i 13 000 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.
REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

Mitt lillefestskrift

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no