Bills mareritt

Dag etterlyser kunnskap

Jens leser politinytt

Linux-Pingvinen vinnerstadig nye tilhengere,på bekostning av
Windows-systemet til
Bill Gates.
Side 15

Dag Kullerud lærer NTNU-ere å skrive
aviskonikker. Dagblad-redaktørenønsker seg mer kunnskap og innsikt ispaltene...
Side 5Jens Haugan har spesialisert seg påå finne språkblomster i mediene.
Yndlingslektyren hans er politijournalen i Adresseavisen.
Side 9NTNUs
internavis
nr. 162.11.2000

Vil ha ro i Oslo
Det går ikke an å gi
gode teknologiråd fra
Trondheim, mener
Teknologirådet som går
krasst ut mot regjeringens forslag om å flytte
virksomheten fra Oslotil NTNU.
Side 2Én er for lite
Om lag 1000 funksjonshemmede NTNUstudenter har én rådgiver på deling til åhjelpe seg. Det er altfor
lite, mener Rådet for
studenter med
funksjonshemning.
Side 4

Piratkopierer
musikk på nettet
NTNU forsyner verden med
9 000 piratkopierte MP3-låter idøgnet. Ved hjelp av det lilleprogrammet Napster kopierer
og utveksler NTNU-studenter
rettighetsbelagte åndsverk via

NTNUs datanettverk, uten å
betale en øre. Sæmund Fiskvik
fra platebransjens internasjonale interesseorganisasjon IFPI
reagerer sterkt på dette, og truer
med søksmål hvis det ikke ryd-des opp. Ass. universitetsdirektør Peter Lykke er ukjent
med fenomenet, men lover å sepå saken.
Side 3

Truet art

NTNU-erne må lære seg
å bruke kopimaskina
selv, når sivilarbeiderne
forsvinner.
Endrede forskrifter om
siviltjenesten er i ferd
med å radere ut bestanden av sivilarbeidere på
universitetet.
Side 6
FOTO: ARNE ASPHJELL

Kresen piggvar
Norske fiskeoppdrettere
strømmer til Brattøra
for å lære seg å fôrepiggvar og andre nye
oppdrettsarter, som allekjennetegnes ved at deer kresne i kosten.
Side 8

Kontroversielt
Professor Bjørn
Hvinden har ledet etstort forskningsprosjektet om romanifolket.
Underveis har han møttmotstand fra mange
hold.
Side 10

I tre dimensjoner
Langt nede i oljelagene under Nordsjøen
romsterte de; generaldirektør Egil
Myklebust i Norsk Hydro (t.v.) og rektor
Emil Spjøtvoll.
Den virtuelle reisen foretok de forrige onsdag, da
Myklebust og Spjøtvoll prøvde det nye Virtual
Reality-laboratoriet som Hydro gir i gave til NTNU.
Med gaven til seks millioner kroner og et par
3D-briller får forskere og studenter en helt ny opplevelse av forholdene i «oljedypet». Det nye utstyret gir

Les daglige nyheter på www.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

petroleumsutdanningen ved NTNU et betydelig løft,og blir samtidig et samlingspunkt for tverrfaglig
samarbeid. I alt åtte institutter fra ulike deler av
universitetet deltar i prosjektet «Distribuert visualiseringslaboratorium ved NTNU». Medisin, arkitektur, bygg, produktdesign, kunst og medier, er eksempel
på noen av de fagmiljøene som vil ha nytte av visualisering i tre dimensjoner.
Les mer om gaven fra Hydro i nettavisa «InnsidaUT»: http://innsida.ntnu.no/innsidaUT.php

Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no2

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

på dagsorden«Musikerne introduserer seg, og forsamlingen gjøres
vennlig oppmerksom på at bassisten er homoseksuell.»Ifølge Dagens næringsliv gjorde Strinda Strings fra MIT dypt inntrykk underden årlige festmiddagen til Det Norske Veritas på Hotel Continental i Oslo.

Hallo, der ute…?

ledelsenhar ordet

Rektor Emil
Spjøtvoll

NTNU ogMidt-Norge
Som vi alle vet, står NTNU for
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. Norgesnavnet
viser spesielt til at vi er den eneste nasjonale institusjonen som gir
sivilingeniørutdanning på alle viktige teknologiområder. Oppgaven
er dermed å forsyne hele landet
med teknologikompetanse, ikkebare den omliggende region. På
den annen side er det en fordel –ikke bare for regionen, men ogsåfor NTNU – om omlandet har etblomstrende næringsliv.
Silicon Valley brukes ofte som
et eksempel på hvorledes universiteter skaper grunnlag for økonomisk aktivitet. Forestillingenom at Silicon Valley er drevet frem
av universitetsmiljøene, er imidlertid ikke riktig. Det er private, og
ikke minst private investorer, som
har sett mulighetene for å skapeny næringsvirksomhet basert på
innovative mennesker og ny teknologisk kunnskap. Det som er
mindre kjent, er at ledendenæringslivsfolk, såkalte «civil
entrepreneurs», samtidig har tattet bredt ansvar for å utvikle regionen. Det gjelder områder som
miljø, transport, utdanning, kultur og helse. De viktigste samfunnsaktørene har gått sammenom å skape et bedre samfunn. De
har gått på tvers av de vanlige
organisatoriske strukturer. Tredelingen stat og styringsverk, privat næringsliv og det sivile samfunn er for lite dynamisk i forholdtil å utvikle et samfunn som klarer å forholde seg til en tid med
store endringer, og som samtidig
møter de behov og ønsker menneskene vil ha i fremtiden.
På samme måte bør de viktigste aktørene i Trondheim og MidtNorge i samhandling arbeide for å
utvikle vårt lokale samfunn. Studentene har tatt et initiativ ved åskape et kommunalt studentråd
med byen. Studentsamskipnaden
sammen med byen og utdanningsinstitusjonene arbeider med
prosjektet Studieby nr. 1. Vi bør
etablere et tilsvarende prosjekt for
Midt-Norge-regionen, hvor offentlige institusjoner, næringsliv ogorganisasjoner trekkes inn med
ambisjon om å skape et av landets
mest attraktive områder fornæringsliv, forskning og utdanning, helsestell og kulturliv.

For fire år siden sto
kvinnelige førsteamanuenser i kø for å
søke kvalifiseringsstipend. I år kunne detelles på noen få
fingre. Fra Gløshaugen var det ingen.
Det sytes og jamres over mangelen på kvinnelige professorer
ved NTNU. Og med god grunn.
Men rett skal være rett: Tiltak
har vært satt i verk for å bøtepå elendigheten. Ett av disse
er kvalifiseringsstipend forkvinner i mellomstillinger.
Ordningen ble opprettet for
fire år siden, og er et tilbud tilalle NTNUs kvinnelige førsteamanuenser. Målet er at disse
lettere skal kunne få tilkjent
personlig professorkompetanse, ved at de for eksempel får
gjort ferdig det arbeidet som
kreves for at de kan søke om
opprykk.
Stipendet er på inntil 50
000 blanke kroner, og kan
enten benyttes konsentrert i
ett semester eller fordeles overto semestre. De kan brukes til
frikjøp av undervisning og
administrasjon, til forskningsassistanse, til utstyr eller tilreiser – alt etter behov.
Av de 28 personene som harfått stipendet til nå, har foreløpig seks fått professorstilling.
Og tilbakemeldingene er gode,
fra både stipendmottakere,

Illustrasjon: Elin Horninstitutter og fakulteter. «Jeg
fikk gjort så mye!» er en flittig
brukt kommentar.
Men antall søkere går ned
for hvert år. I år var det seks
søkere på fire stipend. Ingen av
søkerne hørte hjemme på Gløshaugen.

Et paradoks. Etter første
utlysing av dette stipendet, i
1996/97, var det 19 kvinnersom søkte. Året etter var det
18, og i fjor 11. I år er altså
tallet kommet ned i seks.
Gløshaugen har aldri værtoverrepresentert i søknadsmassen; de fleste søkerne har
hørt hjemme ved HF- og SVTfakultetene. Det samsvarer i og
for seg med hvor mange
kvinnelige førsteamanuenser
man finner i de ulike fagmiljøene: På Dragvoll er de et sted
rundt 50 stykker, på Gløshaugen omtrent 30, mens Medisinhar 10-15.
Men at ingen av de 30 på
Gløshaugen skulle være interessert…? Og så få i det heletatt?
– Nei, det er et paradoks,

medgir NTNUs likestillingsrådgiver. – Særlig fordi tilbakemeldingene er så positive. Jeg
kan ikke forstå at det ikke
skulle være rekrutteringsgrunnlag på Gløshaugen. Vi må
undersøke denne saken nærmere, sier Svandis B.Vestmann.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

Teknologirådet vil ikke til NTNU
Prestisjeinstitusjonen
Teknologirådet ersvært misfornøyd med
forslaget fra regjeringen om å flytte
sekretariatet fra Oslotil Trondheim. De vilheller være i hovedstaden og haarbeidsro.
I årets statsbudsjett ble det
foreslått at sekretariatet til
Teknologirådet, som til nå harligget i Oslo siden opprettelsen
i fjor sommer, skulle flyttes til
Trondheim og tilknyttes
NTNU. Her skulle rådet samarbeide med Institutt for tverrfaglige kulturstudier. I et brev
til Nærings- og handelsdepartementet er Teknologirådet
svært skeptisk til den nye lokaliseringen. De mener at sekretariatet i rådets første virkeår
ikke har hatt arbeidsro og at
en flytting til Trondheim vil forsinke arbeidet ytterligere.

Frykter overlapping. Teknologirådet skriver at de har
funnet hensiktsmessige lokaler i Oslo, hvor de deler kontorfelleskap med Den nasjona-

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gulle forskningsetiske komité og
Bioteknologinemnda. De pekerogså på bemanningsmessige
problemer og tap av reelleinvesteringskostnader som en
flytting vil innebære. Teknologirådet er også kritisk til at det
er Nærings- og handelsdepartementet, som nå har overtatt
ansvaret for rådet, og som
gjennom ønsket om å «se på
teknologiens muligheter» harendret forutsetningene forrådets arbeid. De mener nå atdet er fare for økende overlapping mellom Teknologirådet og
SND, og at dette svekker Teknologirådets legitimitet.
Avdelingsdirektør i Handels- og næringsdepartementet, Per E. Nilsen, sier at departementet svært gjerne vil atsekretariatet lokaliserer seg i
Trondheim. – Vi ønsker å ha
det i et teknologisk tungt miljø som har bred kompetanse,sier Nilsen.

Uavhengig? Koordinator i
Teknologirådet, Kjetil Jøsund,synes dette er betenkelig. – Det
er uheldig for Teknologirådet
hvis det skal assosieres til visse teknologiske miljøer, siden
vi skal være et uavhengig
organ, mener Jøsund. Han vil
at Teknologirådet skal hamuligheten for å være uavhengig, slik at det kan ta opp

kontroversielle teknologispørsmål på en ryddig måte. Jøsund
peker på praksisen i søsterorganisasjoner i Europa, hvor
institusjonens geografiske nærhet ikke er knyttet til teknologisteder. I disse landene er det
knyttet til parlamentet, noe
som anses for å ha vært vesentlig for arbeidet og suksessen.
Per i dag er det Den nasjonale forskningsetiske komite
for naturvitenskap og teknologi som har ansvar for Teknologirådets sekretariat.
Leder for Institutt for tverrfaglige kulturstudier, Knut H.
Sørensen, ønsker Teknologirådet velkommen.
– Lokaliseringen av Teknologirådet i Trondheim er en
spennende mulighet til å formidle forskning og til å samarbeide om teknologiprosjekter,mener Sørensen, som synes det
er riktig med en fysisk plassering på Dragvoll for unngå legitimitetsproblemlemer, i den forstand at Teknologirådet ikke
bør oppfattes styrt av teknologer. Sekretariatet vil etter planen bli samlokalisert med instituttet, men det skal ikke væreorganisatorisk sammenheng
mellom rådet og instituttet.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Dette er
Teknologirådet:Teknologirådet ble oppnevnt
i 1999, er knyttet til Norges
forskningsråd og sorterer
under Nærings- og handelsdepartementet. Rådet skal
ha som hovedoppgave åsette i verk utredninger av
muligheter og konsekvenser
av ny teknologi, både forsamfunnet og for den
enkelte borger.
Ansvarsområdet skal omfatte
all ny teknologi, uansett fagfelt, men rådet får stor frihet
til å velge problemstillinger
og metoder.
Teknologirådet skal formidle
resultatene til Stortinget,øvrige myndigheter og til
samfunnet generelt.
Formålet skal være å stimulere til en offentlig teknologidebatt som også kan engasjere ikke-eksperter.
Teknologirådet har et budsjett på 6 millioner kroner.
Rådet skal ha 12 medlemmer,
hvorav halvparten skal hateknologisk eller naturvitenskapelig bakgrunn. I dag er
NTNUs Håkon With
Andersen medlem, mens
Rigmor Austgulen og Einar
Johan Aas er varamedlemmer.

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
www.ntnu.no

NTNU sprer piratkopiert musikk
Gratis, piratkopiert
musikk i det populære
MP3-formatet spres tilhele verden fra NTNUs
datanettverk. Denne
nedlastingstrafikken
har økt sterkt i det
siste. Platebransjens
interesseorganisasjon
forventer at universitetet rydder opp.
Det er det lille MP3-programmet
Napster som er hovedårsaken til
den sterke økningen i nedlastingen fra NTNU. Når man
installerer Napster på sin egendatamaskin, blir samtidig datamaskinen satt opp som en liten
server der andre kan komme seg
inn og laste ned de MP3-filene
man selv har lastet ned og lagret.
Napster blir dermed et delesystem, der alle brukere har
mulighet til å kopiere og laste
ned musikken til andre Napsterbrukere. Sentralt ligger det
et register over hvor i verden
man kan finne den ulike musikken.
Den økte trafikken utenfra
for å laste ned MP3-musikk er
ikke noe kapasitetsproblem for
NTNUs dataanlegg, men IT-seksjonen er usikker på hvorvidt
dataanlegget bør brukes til denne typen aktivitet, og hvorvidt
det er lovlig. Det er ennå ikke
avklart rettslig om slik utveksling av MP3-filer er ulovlig i Norge.

Studenterstår bakDet er studentene som stårfor den mest utstrakte
Napsterbruken, forteller
Vidar Faltinsen på NTNU
sentrale IT-seksjon. Dettekan han se fordi mesteparten av Napstertrafikken på
nettet dirigeres til studentbyene til SiT, samt VollStudentby, som alle er
koblet opp med fastlinje til
NTNUs datanettverk. Det er
denne fastlinja som gjør det
mulig for studentene å
utveksle piratkopiert musikk
på denne måten.

gå til søksmål hvis universiteterog høyskoler ikke tar dette på
alvor, avslutter han.

Brukere av NTNUs nettverk laster ifølge IT-seksjonen ned ca. 5000 MP3-låter per døgn fra omverdenen, mens den
tilsvarende trafikken ut fra NTNU er hele 9000 sanger i døgnet.

Krever opprydding. – Jeg
er overrasket over at en stor
statlig institusjon som NTNU
kan tillate seg dette.
Det sier Sæmund Fiskvik
som er direktør i den norske
avdelingen av platebransjens
internasjonale interesseorganisasjon (IFPI).
– Amerikanske universiteterhar for lengst tatt ansvar i den-ne saken og forbudt studenter å
installere Napster og liknende
program på det interne datanettverket. Derfor er det overraskende at NTNU ikke har gjort
noe for å forhindre dette ennå,sier Fiskvik og legger til at det ersvært kritikkverdig at en statsinstitusjon bidrar til å undergrave opphavsretten til åndsverk
på denne måten.

– Vi har til nå avventet Napsterdommen i USA når det gjelder privatpersoner som legger ut
piratkopierte MP3-filer hos privateide nettilbydere. Men når det
gjelder offentlige institusjoner,er det ingen tvil. Her forventerjeg at det ryddes opp, fastslår
Fiskvik som vurderer aksjoner
hvis dette ikke blir fulgt opp.
– Jeg ser ikke bort fra at vi vil

Vil følge opp. – Det er helt
nytt for meg at dette skjer på
NTNU, sier en overrasket ass.
universitetsdirektør,
Peter
Lykke. Han lover likevel at hanpå eget initiativ vil følge opp
saken.
– Nå som jeg fått kjennskap
til dette, vil jeg selvsagt ta det
opp. Hvis det i tillegg kommer
en formell henvendelse fra rettighetshaverne, er dette opplagt
noe ledelsen ved NTNU må forholde seg til, sier Peter Lykke.
EVEN GRAN
even.gran@adm.ntnu.no

P2-Akademiet uten teknologer
P2-Akademiet i NRK
er en programpost for
populærvitenskapelige
foredrag. Bare seksprosent av foredragsholderne har kommet
fra NTNU.
Universitetsavisa har foretatt en
oppstilling av foredrag som harvært holdt siden P2-Akademiet
kom på lufta første gang høsten
1993 og fram til i fjor høst. Oversikten viser at av de 270 foredragene som er holdt gjennom
denne perioden, er seks foredrag(2 prosent) holdt av teknologer,mens 44 (16 prosent) stammer
fra fagfolk fra de matematisknaturvitenskapelige fagene. De
fleste av foredragsholderne hører
hjemme i de humanistiske
fagene (57 prosent) eller i samfunnsvitenskapene (11 prosent).
Medisin kommer i en egen kategori på litt under ti prosent.

Ikke overrasket. Redaktør
Ole Marin Nymoen i P2Akademiet har ikke ført noen
slik statistikk selv, men er ikke
overrasket når han får presen-tert tallene:– Jojojo. Dette er ikke lett. Vi
prøver å få med oss flere teknologer og realister. Men jeg innrømmer glatt at dette er min dårlige samvittighet.
Nymoen, som har P2-Akademiet som heltidsbeskjeftigelse,
har selv solid erfaring fra forskningsjournalistikk
gjennomårene i magasinet «Verdt å vite.»– Jeg har stor sans for teknologi og naturvitenskap, og jeg
har alltid vært ute etter mer fra
disse områdene. Jeg anbefaler
folk å ta kontakt med meg, såskal jeg love en seriøs vurdering,sier Nymoen. Han kan nås overtelefon 23 04 84 76 i NRK. Nettadressen er http://www3.nrk.no/kanal/nrk_p2/p2_akademiet/

Oslo-dominert. Oversiktenviser også at Universitetet i
Oslo har en sterk dominans.
Litt over halvparten av foredragsholderne sokner til dette
universitetet, mens ikke merenn seks prosent kommer fra
NTNU.
«Latterekspert» og professor
Sven Svebak ved NTNU harholdt på med populærvitenskapelig formidling i 30 år. Selv har
han holdt tre foredrag i P2-Akademiet.

Nytt utdanningsprogram
I samarbeid med Telenor
startet NTNU i høst et tresemesters utdanningsprogram
under Master of Technologyparaplyen. «Telecommunications Strategy» er en «bestillingsutdanning» fra Telenor –som dermed dekker alle kostnadene. Oppstart av høyteknologibedrifter er hovedtema forutdanningen, der deler er lagt

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

til BI. 15 Telenor-ansatte med
minst fem års yrkeserfaring og
bakgrunn som siv.ing. eller
siv.øk. begynte på dette studiet i høst. Ved neste utlysing vil
studiet være åpent også forsøkere fra andre bedrifter.

– Det er tankevekkende at
NTNU skårer så lavt. Det er ogsåsvært synd, for vi trenger et høyt
trykk for å få allmennheten til å
forstå betydningen av forskning,sier han.
Men Svebak har ingen vansker med å skjønne at mange
kvir seg. – Det kan være nervepirrende og ubehagelig å stikke

hodet fram på den måten. At
mange ikke vil, er til å forstå,sier Sven Svebak.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

MENTZ INDERGAARD
mentz.indergaard@adm.ntnu.no

Skarstein observerer
IT Fornebu
Universitetsdirektør Vigdis
Moe Skarstein og Harald
Kjeldstad, SIVA Trondheim, er
bedt om å være statens torepresentanter i styret for IT
Fornebu Teknoport. Begge har
takket ja, men har foreløpig
status som observatører. Et
EU-organ i Brussel, som overvåker
samarbeidsprosjekt
mellom statlige og privateinteresser, skal avgi uttalelseom Fornebu-prosjektet før styret formelt kan godkjennes.
EØS-regelverket tar bl.a. siktepå å hindre at samarbeid

mellom statlige og private
medfører konkurransevridning. Avklaring av spørsmålet
ventes å foreligge før årsskiftet.
Moe Skarstein sier til Universitetsavisa at når staten
har tiltenkt kunnskapsorganisasjoner en viktig rolle i utviklingen av Fornebu-senteret, er
det riktig å takke ja til forespørselen om styreplass. Sintef-direktør Roar Arntzen sitter også i Fornebu-styret fordi
Sintef er medeier i prosjektet.

4nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

Krever ekstra rådgiverStåle Tvete Vollan er NTNUs enesterådgiver for studenter med funksjonshemninger. Han kunne tenktseg å ha fulgt opp studenter, men
har ikke tid.

Rådet for studentermed funksjonshemning
har for mye å gjøre.
Nå krever det ekstra
bemanning for å kunne
følge opp sine 1000
NTNU-studenter.

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

ter som melder sine behov nårde begynner på NTNU, samt enkartlegging av studentene etter
hvert som studenten eller studiene endrer seg. Oppfølging av
studentene er ett av områdene
Vollan gjerne skulle hatt mer
tid til.
– Det er viktig å følge opp
med ressurser. Det at vi summarisk tilbyr dyslektikerne éntime ekstra på eksamen, betyr
ikke at det alltid går bra for dem.
Vi må finne den tilretteleggingen som til enhver tid er best, sierVollan. Blant annet kan Vollan
tenke seg å gjøre avtaler medfaglærere om kopier av forelesningsnotater for svaksynte, og
organisere innlesing av faglitteratur på bånd for blinde.

Ny statistikk fra Rådet for studenter med funksjonshemning(RFSF) viser at 1000 studenter
har bedt om hjelp og tilrettelegging i forbindelse med studiet på
NTNU. 337 av disse har allergi
og astma, mens 204 er dyslektikere. 78 studenter har problemer med rygg og nakke. Ellers er
også, syns- og hørselshemmede
studenter, epiletikere, studentermed psykososiale lidelser og bevegelseshemmede registrert.
Mange av studentene får tilbud
om ekstra tid på eksamen, mens
det for andre kan det være aktuelt med sekretærhjelp, tilpasset
stol og egen PC. I de tre årene
som (RFSF) har vært aktivt, er
det sterk økning i antall registrerte studenter med ulike hemninger.

Tregt. – Omfanget av studenter med funksjonshemninger er
større enn vi har trodd, sierleder av Rådet for studentermed funksjonshemninger og
fakultetsdirektør ved maskin,Åge Søsveen, som har krevd en
ekstra rådgiver for å styrke
denne delen av administrasjonen ved NTNU. På Studieavdelingen er det fortsatt bareén rådgiver som daglig jobber
med disse studentene. Til
sammenligning har Konsulenttjenesten for funksjonshemmede studenter ved Universitetet i

Kanskje Samskipnaden?

Oslo en hel seksjon med fireårsverk. Søsveen ser for seg atde to rådgiverne plasseres på
henholdsvis Gløshaugen og
Dragvoll.
– Det er et nederlag å oppsøke en person og ikke finne ham,sier Søsveen om ordningen slik
den er i dag, hvor rådgiveren
deler seg på de to campusene.
Han sier NTNU bør gi en effektiv saksbehandling til studenterslik at de slipper å opplever treg
saksbehandling og må vente
lenge for å få svar på banale
spørsmål.
– En ekstra rådgiverstillingkan kortslutte byråkratiske
beslutninger, mener Søsveen,
som tror dette kan spare studenter og NTNU for ubehageligheter og kostnader. Søsveen kjenner til tilfeller hvor saksbehandlingen tok så lang tid at stu-

Billige bøker i små opplag«Prenteverket» hos Reprosentralen på Dragvoll går for fullt.
For snart ett år siden ble en Heidelberg Digimaster 9110 installert. Dette er en avansert kopimaskin som trykker bøker, kompendier og avhandlinger påløpende bånd. Med en slik
maskin er det ikke lenger nødvendig å levere et fysisk papirmanus – komplett manus med
ferdig sidelayout kan oversendes direkte til maskinen via nettet.
– Vi laster ned lærebøker fra
USA og stortingsmeldinger fra
departementene, sier Leif Lambine, leder for NTNU-trykk (tidligere Reprosentralen). Oppløsningen på skriveren er helt påtopp (600 dpi – prikker per tomme), og dermed blir kvalitetenpå det ferdige produktet førsteklasses.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Trykkerisjef Leif Lambine viser framet eksempel på produkt han kan
levere: En bok på 400 sider, trykt i
et opplag på 20 til en stykkpris på
109 kroner, ferdig innbundet. Det
beste med tilbudet er at stykkprisen
er den samme, uansett opplag. Originalmanus sendes direkte til printeren via nettet.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul

denten gikk glipp av eksamen.

Dårligere service. – Vi risikerer å måtte yte dårligere service til studentene hvis vi ikke
får en person ekstra, sier Ståle
Tvete Vollan, rådgiver for studenter med funksjonshemning
ved NTNU. Han kjenner daglig
på kroppen oppgaver som burdeha vært gjort. Hovedoppgavene
er konsultasjoner med studen-Studiedirektør Jon Walstad sierhan er svært positiv til arbeidet
til RFSF, men at det er for tidlig
å love en ekstra rådgiver.
– Vi jobber med saken, men vi
er nødt til å få med oss andre på
dette, sier Walstad. Han påpeker
at det ikke er lett å få opprettet
nye stillinger på administrasjonssiden, som rådgiveren per idag sokner til. Studiedirektøren
understreker at stillingen ogsåhar med studentvelferd å gjøre.
En dialog med Studensamskipnaden er derfor aktuell i det
videre arbeidet.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Vitensentereti pengenød
Vitensenteret fikk
ingen egen bevilgningover årets statsbudsjett. Nå er NTNU
håpet.
– Får vi ikke penger fra universitetet, blir det krise, sier senterets daglige leder, Atle Kjærvik.
Vitensenteret blir stadig bedre besøkt. I år regner Kjærvik
med totalt 46 000 besøkende.
Samtidig foreligger det planer
for utvidelse av tilbudet. Men
mens aktivitetsomfanget øker,sakker inntektene akterut.
Vitensenteret hadde håp om åfå sin egen post på årets statsbudsjett. Det søkte om en million kroner til driftsmidler og fire
millioner til bygging av glasstak.
Det fikk ingenting. Nå må Kjærvik ta fram sparekniven.
– Dersom vi ikke får mer
penger annetsteds fra, blir vi
nødt til å gå ned på et rent minimumsnivå. Vi må kutte to årsverk, og det blir vanskeligere å få
til nye ting, sier han.

Ikke på greip. Vitensenteret
har i dag tre fast ansatte. Av
totalbudsjettet på 3-3,5 millio-

ner kroner bidrar billettinntekter med 1,2 millioner, mens
ytterligere 250 000 kommer fra
butikksalg ved senteret. Ellers
støtter man seg på bidrag fra
Sintef og NTNU. Nå setterKjærvik sin lit til universitetetog søker om en halv million
kroner til drift.
– Får vi ikke mer penger fra
NTNU, er krisen et faktum. Da
må vi ta fra fondet vårt, sier han.
Situasjonen er likevel ikke
helsvart. Det har lykkes senteretå skaffe seg sponsormidler til tonye laboratorier, et for olje og
geologi, og et såkalt robotlaboratorium. Men Kjærvik er kritisk til at Vitensenterets økonomi ikke er sikret for lengst.
– Det er erkjent at Norge har
problemer med rekrutteringen
til realfagene. Da henger det
ikke på greip å utelate oss fra
budsjettet – forutsatt at man
mener alvor med å satse på
rekruttering til disse fagene, sierKjærvik.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

5

nyheterMange vekttall

Nye utstillinger

The Torske Klubb

Etter- og videreutdanningsvirksomheten ved NTNU
gjennomførte til sammen 133 kurs i 1999. Det viserårsmeldinga for denne virksomheten. Totalt ble det
produsert 5131,5 vekttall innen etter- og videreutdanning i fjor. Årsmeldinga viser også at videreutdanninga
representerer 257 heltidsstudenter. Over 6 400 personer benyttet seg av et etter- eller videreutdanningstilbud fra NTNU i 1999.

Fotografier fra reportasjeboka «Bølgedaler» vises på
Café Ni Muser i perioden 19. oktober–19.november.
Utstillingen vises sammen med en utstilling av datagenererte, 3-dimensjonale skulpturer av Espen Gangvik og malerier og tegninger av maleren Arvid Fossum.
Det er fotografene Sissel Myklebust og Kim Nygård
som står bak fotoutstillingen fra «Bølgedaler.»

The Torske Klubben Fellowship, University of Minnesota, søker verdige søkere. Stipendene er på rundt
20 000 dollar og er ment å finansiere ett års oppholdved et videregående studium ved samme universitet.
Søknadsskjema ligger på nettet og kan fylles ut elektronisk. Adressen er www.grad.umn.edu/forms/torskeklubben.pdf.

Dagbladredaktør etterlyser
kunnskap og innsikt
Visuell kommunikasjon
i form av foto, grafikk,
symboler og tegn, skaper et inntrykk som«slår» mye sterkere enn
ordet. Denne utviklingen bekymrer Dag
Kullerud– Før sa man på moro «nevercheck a good story.» Nå sier man
det på ramme alvor. I et tiltakende informasjonssamfunn er
kunnskap basert på innsikt avtagende, mener Dagbladets kronikkredaktør Dag Kullerud.

Dialog.

Kullerud besøkte
NTNU sist torsdag for å holdekurs i kronikkskriving. Kurset
ble arrangert av Rådet for samfunnsdebatt og hadde ti deltakere. Mediemannen Kullerud
innledet kurset med å forklare
hvorfor han mener det er såviktig å opprettholde dialogen
mellom mediene og det akademiske samfunn. Avstanden
mellom de to sektorene er blitt
større i dag, sier han. Mens
vitenskapsfolk er blitt mye mer
spesialiserte og for lengst har
passert de tretti før spissutdanninga er ferdig, framstår journaliststanden mer som formidlere med spesialutdanning.
Den generelle samfunnsutviklinga karakteriseres av at
informasjonssamfunnet er over
oss. Kunnskap basert på innsikt
avtar. Det normative, det moralistiske, det informative, kommer
i stedet. Kompleksiteten blir borte, konstaterer Dagblad-journalisten Kullerud. Han mener den
medieskapte samfunnsutvik-

Avstanden mellom mediene og det
akademiske samfunn har blitt større, sier Dag Kullerud.

lingen er kjennetegnet ved atjournalisten har fått for dårlig
tid.

Tidspresset krever sitt. –Før sa man på moro «nevercheck a good story.» Nå sierman det på ramme alvor. Etiske
betenkeligheter er blitt borte itidspresset, nyhetene skal ut
fortest mulig, sier Kullerud.
Denne utviklinga representereren fare for demokratiet.
– En konsekvens er at samfunnseliten trekker seg mer og
mer tilbake. Vi erfarer at åpenheten har sin grense. Dettemener jeg er skummelt for demokratiet, sier Kullerud.
Bildet er også blitt viktigere.
Visuell kommunikasjon i form
av foto, grafikk, symboler og
tegn, skaper et inntrykk som«slår» mye sterkere enn ordet,sier han. Det tredje hovedtrekket
ved medieutviklinga er individualiseringa av tilværelsen.
– Vi blir alle forbrukere. Tilværelsen fragmenteres, og fellesskapet svinner hen.
– På alle disse tre områdene
representerer det akademiske
samfunn en motstrømsbevegelse.
Vitenskapelig arbeid tar tid; det
benytter seg av ord, og det søker
helhet. Derfor er det så viktig at
akademikerne tar seg tid til å
formidle det de driver med,
poengterer Dagbladets kronikkredaktør.

– Meget nyttig.

Dekanus
Gunnar Bovim ved Det medisinske fakultet var en av delta-

kerne
på
kronikkurset.
Forutsetningen for å få delta
var at man måtte ha levert inn
eget kronikkutkast på forhånd,som så ble vurdert av Kullerud,så vel som de øvrige deltakerne.
Bovim er for tida begravd iarbeid i forbindelse med RiT
2000. Lange arbeidsdager og-kvelder til tross: En dag på
kronikkurs var vel anvendt tid,mente dekanusen.
– Dette var både nyttig oglærerikt. Allmenn forskningsformidling er så viktig at dette er
et område vi godt kan bli bedre
på, mener Bovim.
Hva lærte du selv?

– Jeg lærte at når man formidler forskning, gjelder det åvære konkret og tydelig.
TORE OKSHOLEN

STEP-pris for arbeid om slamavfall
Nadra Jasmine Nilsen
fra Levanger vantfinalen og 10 000 kr iårets Shell Technology
Enterprise Programme(STEP).
Seks studenter, alle fra NTNU,
var nominert til finalen.
Nilsen, som holder på med
hovedoppgave i bioteknologi, hararbeidet i åtte uker i sommer
med en prosjekt om kompostering av slamavfall, for Nordmøre interkommunale renovasjonsselskap. I prosjektet har
hun analysert slamkvaliteten, og
i tillegg satt opp en driftsplan
over hvordan de 11 kommunenetilknyttet renovasjonsselskapet,
kan nyttegjøre seg slammet.

IAESTE Trondheim, fikk 62 studenter praksisplass i årets STEP,de fleste fra NTNU.

NTNU-studenter til topps.
Andre- og tredjeprisene på
6 000 og 4 000 kroner gikk til
henholdsvis Anna
Steine,Institutt for produksjons- og
kvalitetsteknikk, og Gunnar
Aronsen, Institutt for industriell økonomi og teknologiledelse,som hadde STEP-praksis i hversin
Trondheimsbedrift
CorrOcean og FuelTech.
STEP er et samarbeid
mellom NTNU, A/S Norske Shell,
SND og Nordmøre Næringsråd
om å tilby små og mellomstore
bedrifteridistriktene
sivilingeniørstudentersom
gjennomfører prosjektoppgaver
bedriftene har utarbeidet.
Takket være samarbeid med

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

ANNE BERIT HEIERAAS
anne.heieraas@adm.ntnu.no

Fornøyde prisvinnere fra NTNU iårets STEP-program. Første rekke fra
venstre: Gunnar Aaronsen, Fueltech
AS, førsteprisvinner Nadra Jasmine
Nilsen, Nordmøre interkommunalerenovasjonsselskap, Anna Steine,
CorrOcean ASA. Andre rekke:
Amund Nedland, Sydvest Programvare, Jørgen Sandnes Brudal, Gether AS, Øystein Brandal, Bjørshol
Mek. Verksted AS.
FOTO: GEIR OTTO JOHANSEN

tore.oksholen@adm.ntnu.no6nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000
Tekst inn her ?
Tekst inn her ?

Exit sivilarbeidere

Tekst inn her ?

Stewart’s corner
Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Capitalization in report andpublication titles
1. Titles of books and reports
The general standard in scientific/academic work is to use upper
case for the first letter of themain words in the titles of books
and reports. Use lower case for«a, an, the, and, or, for, nor» andprepositions, unless they are thefirst word or last words in a title.
Examples:«The New Oxford Dictionary ofEnglish»«The History of the New West»«Cancer and the Symptoms to
Look For»

Snart er tiden ute for den siste sivilarbeider på Kjemi, Øyvind Gustavsen.

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Når sivilarbeidere forsvinner, merkes det på
institutt-pungen. Og
kanskje blir det dårligere kopiering også?
Tilsammen 40 enheter ved
NTNU har i årenes løp hatt glede av sivilarbeideres arbeidskraft. I 1998 og 1999 var det 28
sivilarbeidere spredd rundt påcampusene. De voktet institutttelefonen og var kopimaskinens
beste venn. De var yrkesgruppen som gjorde alt det som
andre ikke gjorde. Men nå er
det snart slutt. Ny lov for sivile tjenestepliktige har stengt
døra til forskningsinstitutter og
universiteter for sivilarbeiderne. Bakgrunnen er et vedtak i
Stortinget fra 1996, som
bestemte at bare institusjoner
som driver med voldsforebyggende og fredsskapende arbeid,skal få ha sivilarbeidere. I den
senere tid har det imidlertid
kommet en åpning for at studentradioen, Samskipnaden og
Under Dusken kan få beholdesine tjenestemenn. Per i dag
har også Kunstakademiet fåttmidlertidig tillatelse til å hasivilarbeider. Men ellers blir det
lite pasifisme i NTNU-gangene.

Savnet. En telefonrunde til
forskjellige institutter forteller at sivilarbeidernes innsats
er dypt savnet. På Historisk
institutt må man leie inn studenthjelp for å erstatte denuerstattelige sivilarbeideren,og det koster også mer penger.
Ved Institutt for byggekunst
savner de sivilarbeideren som
kunne trå til med datahjelp.
Den institusjonen som kanskje blir rammet hardest av
det nye lovvedtaket, er biblioteket I perioder har hele ti
sivilarbeidere jobbet her.
– Det rammer oss veldig,sier universitetsbibliotekar ved
Realfagbiblioteket, Tove Knutsen. Hun peker på at det har
blitt et betydelig merarbeid forde som jobber der. Dette biblioteket har mistet halvannen
sivilarbeiderstilling som følge

2. Chapters and sections
In scientific/academic reports
and doctoral theses, they are few
general standards about when
to use capitals in chapter or section headings. Nevertheless, at
NTNU and SINTEF there is a
general trend towards using
block letters (all capitals) for thelevel 1 headings (the chapters ina thesis). Level 2 headings (suchas Section 2.1, Section 2.2) havethe main words capitalized (as inpoint 1 above). Level 3 headings(Section 2.1.1, Section 2.1.2)
have the first word and only
proper nouns capitalized.
Examples:«Section
2.1.1
Modelling of Cartesian coordinates»«World history from a German
perspective». However, a quick
study of the doctoral theses thatare about to be defended at
NTNU reveals that there is little standardization in this matter at present. One organizationthat has tried to standardize thisis Statoil’s Research Centre
where Levels 1 and 2 are written
as above, but their 1999 in-housestyle guide suggests level 3 headings follow the capitalization
rules as in level 2, but are initalic. Example: Section 2.1.1
Enhanced Seismic Studies inBlock 123.
3. Brochures, press material,
web
As many feel that capitals shoutat the reader, titles without
capitals are softer and easier toread. Thus sales brochures, press
material and text on the web
show a clear movement awayfrom capitals in titles when they
are optional. A study of various
guides to authors shows thatsome scientific journals are also
moving in this direction.
The next «Stewart’s Corner» willconsider hyphenation in titles.

Tricky words
Series, string of, succession of, train of events

Else Bergh og de andre ved Realfagbiblioteket må oftere ned i kjellerenfor å hente bøker, når de sivile bibliotek-karene ikke lenger får lov.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

av lovvedtaket. De har nå fåttoverført hjelp fra Teknisk
hovedbibliotek noen dager iuka. Knutsen legger ikke skjul
på at sivilarbeiderne gjorde en
god innsats.
– De hadde et kjedelig
arbeid med mye kopiering, mende sto på og var flinke.

Øyvind gråter ei. Nå er
det bare fire sivilarbeidere
igjen. Den siste på Kjemi
møter vi i blokk to på Gløshaugen. Siden november i fjor
har Øyvind Gustavsen værtinstituttets altmuligmann:

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gul– Oppgavene har vært alt
fra å holde orden på kjemikalielager, bringe og rengjøre utstyr,til å bistå i enkle kjemiforsøk.
Administrasjonen har ogsåbenyttet meg til enkelte mindre oppgaver, sier Øyvind. Densiste kjemisivilarbeider gråter
ikke over at han bare har igjen
tre måneder av tjenesten. Etter
plikten for fedrelandet, venter
nemlig post.doc-studier på samme institutt.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Series (Norw. rekke) means anumber of things, people orevents that occur one after theother. Note that «a series ofsomething» is not necessarilyclose in time. «He gave a seriesof lectures last year». As the
singular and plural forms areboth series, the translation of
the Norwegian term «serie» may
be series for TV programmes(a new crime series) and electric
connections (the batteries areconnected in series), but in manytechnical terms, serial is used.
Examples are «seriebehandling»(serial processing) and «serienummer» (serial number).
String of (Norw. rekke) means
either a sequence of similar
items that are found close
together: «a string of shops» and«a string of pearls», or similar
events that occur very close
together: «a string of murders»and «a string of best-sellers».
Note that the similarity andcloseness in place or time areimportant here.

Succession of (Norw. rekke)means a number of people orthings with a similar characteristic following one after theother: «A Swede now joins the
succession of English nationalteam managers», «he had a successionofparking-by-ear
accidents». The important thing
about succession of is thenegative connotation of there
being too many. In a job application letter, avoid writing that you
had had a «succession of jobs».
Use the positive term «wide
experience» instead.
Train of events (Norw. rekke)means a series of events where
each action causes the next
action to occur: «The fall of the
Berlin Wall started an incredible train of events in Central andEastern Europe». If the related
events occur in a particularorder, use sequence of events, asin «the police are trying to findthe sequence of events that led tothe murder».

Enlightening Danglish
If delayed connecting flights mean you miss the last flight back from
Copenhagen, you may end up in the Lautrup Park Hotel. A highlightof the evening in this dreary hotel may be the samples of Danglish
in its informative 160-word brochure called «Informations»:«Car rent»«Taxi – orders trough the reception»«Flight informations»«Jogging - suitables paths fromthe hotel»

A tourist attraction is the swimming Danish bathtub:«Swimming bath 1,5 km fromhere».

7

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

innblikk
Professor Ragnhild Lund, Geografisk
institutt, arbeider spesielt med utviklingsgeografi. Hun er nestleder i
Forskningsrådets Område for miljø ogutvikling, og leder for Nettverk i
Stillehavsasia-studier.

I en serie artikler vil forskere ved NTNU
skue over blånene helt til Soria Moria. Hva
ville de spørre om hvis de kunne få det
endelige svaret på ett enkelt spørsmål
innenfor sitt fagområde? Kan forskning før
eller senere svare på alt, eller finnes
problemstillinger som ikke er forskbare?

Med hele verden under lupen
mitt livs spørsmål
– Om det finnes noen overordnet problemstilling? Geografiprofessoren tygger
et sekund på det. – Det finnes flere samfunnsvitenskaper. Felles for dem er atde søker å forstå endringsprosessene isamfunnet. Svaret på om det finnes enfelles overordnet problemstilling, er likevel nei, slår hun fast, og fortsetter: – Fordi samfunnsvitenskapen har et krav omå være tidsaktuell og samfunnskritisk,
endres problemstillingene kontinuerlig.

Begrepet flyktning. Hun trekker
fram to eksempler på den type forsk-

ning hun arbeider med. Det ene prosjektet har som tema «indre landflyktighet». – Våre helt basale problemstillinger er «Hvem kan kalles flyktning»,og «Hvilke bilder av flyktninger er det
forskningen skaper?» forteller hun. – Vikonstruerer bilder av flyktningen iforskningsprosessen, og det vi velger å
formidle gir allmennheten bilder av
hva en flyktning er.
Hun fortsetter: – Et tredje spørsmål
er «Hvilke grunnleggende årsaker er
det som framskynder konflikter og
fluktsituasjoner for mennesker i krig og
konflikt?» Her peker hun på at antalletmennesker på flukt i eget land er langt
høyere enn antallet av dem som flykterpå tvers av landegrensene.
– Dette arbeidet med presiseringer av begreper både gir en
akademisk avklaring og tilfredsstiller behovet for en
praktisk tolkning av flyktning,både
politisk og i
praktisk bistandsarbeid,
forklarer hun.
– Videre hjelper det til åsynliggjøre
hva som skjer og hvilke
prosesserog mekanismers o mfungerer.

Geografi prøver å forklareogforstå
hvorfor mennesker, kulturprodukter ognaturfenomener er lokalisert
slik de er og
hvordan relasjoner mellom dem tar
rommet i bruk. Et annet
viktig perspektiv er relasjonene mellom det lokale, det regionale og det globale.
(ILLUSTRASJON: RAGNHILD LUND.)

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

Det andre prosjektet hun viser til, er«Demokratisering av utviklingskunnskap». Her samarbeider geografene ved
NTNU med forskere i India. De ser på om
de frivillige organisasjonene representerer alternative måter å løse utviklingsproblemer på, og hvilke strategier debenytter for å bygge opp det sivile samfunn:– Vi undersøker hvor disse organisasjonene får ideologiene sine fra, og hvilken kognitiv forståelse de legger til grunn
for det utviklingsarbeidet som de faktisk
gjør. Jeg er skeptisk til antakelsen om atde er så mye renere og bedre aktører i
forhold til annen bistand, sier geografiprofessoren med en kritisk mine. Hun
legger til at prosjektet kan bidra til
debatten om det sivile samfunn, og om
hvordan de frivillige organisasjonene kanvære aktører i utviklingsprosessen. – Det
er for eksempel en diskusjon om det er
moralsk riktig at Norsk folkehjelp i Bosnia blander seg politisk i utviklingsprosessen, sier Lund, og oppsummerer:– Med disse prosjektene som eksempler vil jeg si at det ikke finnes det ene
store spørsmålet, men det gjelder som
samfunnsviter å se kritisk på samfunnet i tiden.

Ikke bistandsarbeid. Hva med
faget selv? Er det også i seg selv en delav «samfunnet i tiden»?
– Geografer har alltid sett på de romlige forholdene som påvirker menneskenes liv. For flyktninger kan det væreflyktningeleiren som er det stedet de bor,mens de føler tilhørighet til et annet sted.
Under den nye diskusjonen om globalisering har geografene plutselig fått enslags renessanse, tror jeg, fordi avstanden mellom steder i verden har krympet i tid og rom. Samtidig studerer vi i
dag det virtuelle rom og virtuellesammenhenger, forklarer Lund ivrig. –Romlige forhold er ikke lenger absolutte og fysiske, men abstrakte også.
Hun fortsetter med en nøktern mine:– Det viktigste i vår profesjon er ikke
nødvendigvis å skrive forskningsrapporter som bare et fåtall leser, men å veilede neste generasjon forskere, ikke bareved undervisning som kurs og forelesninger, men ved å følge dem opp underhele forskningsprosessen. En av grunnene til at prosjektet på «tvungen migrasjon» er veldig spennende, er at vi hargode doktorgradskandidater, samt ulandsstudenter, som kan gå ut i profesjoner hvor de kan bruke denne kompetansen. Det er slik vi som universitetsforskere produserer nyttig forskning.
– Forskningsprosessen gir også utrolige spennende muligheter for nettverksbygging, på tvers av land, miljø ogfag. Geografer har jo tradisjon for å job-be tverrfaglig. Det har med geografifagets
egenart å gjøre. Her kan jeg nevne someksempel at vi i flyktningeprosjektet harfått til et aktivt samarbeid med By- og
regionplanlegging på Gløshaugen. Dearbeider aktivt med den fysiske gjenreisningen etter krig, et arbeid hvor vi
bidrar med kunnskap og forståelse av
hvordan mennesker opplever flukt og
krig, forklarer professoren ivrig.

Vanskelig å lykkes. Igjen trekker
hun inn noen nyanser: – Nettverksbygging og internasjonale kontakteråpner for økt samarbeid og nye perspektiv, men samtidig blir det vanskeligere å lykkes, forklarer hun. – Du blir jo
eksponert for en hel verden hvor mange
jobber med liknende ting, – men tilsammen blir det veldig bra, sier hun ettertenksomt, og fortsetter:– Begrensningen er at når du får enforskningsbevilgning for tre-fire år, såmå du raskt begynne å jobbe med nye
spørsmål i nye prosjekter. Det er alltidønskelig å kunne tenke langsiktig, for i
forskningsprosessen dukker det jo stadig
opp nye problemstillinger som gir mulighet for selvkritikk og ny refleksjon.
Er noe ikke forskbart?
Lund er enig med Dybvig og Lorentzen om at «kan problemet formuleres, er
det forskbart»:– I samfunnsfagene er det legitimt å
forske på et begrep, slik som vi gjør med
spørsmålene «hvem kan kalles flyktning», eller mer presise spørsmål og
hypoteser om sammenhenger som relasjoner mellom mennesker og institusjoner, slik som i vårt prosjekt om frivillige
hjelpeorganisasjoner og samfunnsbygging, sier hun.
– Det ene ytterpunktet for om noe er
forskbart, er om fenomenet er så selvklart at ingen synes det er interessant å
forske på det. Men noen ganger kan selv
det «selvsagte» være problematisk. – Denandre ytterligheten er at problemformuleringen er så snever at den bare er
relevant for deg selv, og derved uinteressant for forskersamfunnet. Men igjen,
hvem er det som bestemmer hva som erinteressant? er hennes kontante innramming av problemstillingen.
MENTZ INDERGAARD
mentz.indergaard@adm.ntnu.no

8

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

innblikk

En piggvaryngel

Artemia

FOTO: ELIN KJØRSVIK, ZOOLOGISK INSTITUTT, BRATTØRA FORSKNINGSSENTER.

Rotatorier

FOTO: TORA BARDAL, ZOOLOGISK INSTITUTT, BRATTØRA FORSKNINGSSENTER.

FOTO: TORA BARDAL, ZOOLOGISK INSTITUTT, BRATTØRA FORSKNINGSSENTER.

Lærer fiskemating
på Brattøra
Oppdrettere frahele landetkommer til Brattøra
forskningssenterfor å lære hemmeligheten bak
yngelproduksjon av
marin fisk.
Torsk, kveite og piggvar er i ferd
med å bli nye satsingsområder
for norsk oppdrettsnæring.
– Problemet har vært å finne
egnede fôringsmetoder for disse
fiskeartene, forteller Elin Kjørsvik, daglig leder ved NTNU Brattøra forskningssenter.
– Marin fiskeyngel er bådemye mindre i størrelse og mindre
utviklet enn lakseyngel, og krever en helt annen meny for å
overleve. Forskerne ved NTNU
og Sintef på Brattøra har funnet
løsninger på problemet og tilbyr
nå kunnskapen til fiskeoppdrettere fra hele landet. Oppdrettsnæringen står foran nye
gjennombrudd takket væremarin forskning og ny teknologi.

Tresteg. Det er en hel vitenskap som læres bort. Kjørsvik
sammenligner forskjellen på lakseoppdrett og oppdrett av marinfisk med forskjellen på lengdehopp og tresteg.
– Lakseoppdretteren har det
privilegium at han kan kjøpe ferdig fiskemat i form av tørrfõr.
Torsk- og kveitelarver er langt
mer kresne av seg og vil kun fordøye levende organismer. Ikke
nok med det: Maten må dessuten
ha et nøye sammensatt nærings-

Ina Svenningsen fra Risør fisk A/S med hendene fulle av piggvaryngel.
Piggvarlarver er bare tre millimeter ved utklekking og stiller store krav til
oppvekstforholdene.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

Side 8 — Svart Cyan Magenta Gul

Piggvaryngelproduksjon. Marine
fiskelarver er små og lite utviklet
ved klekking. Med dagens teknologi må de fôres med levende dyreplankton. Til intensiv produksjon
brukes hjuldyr (Rotatorier) og saltkreps (Artemia). Ved riktig fôring
vokser yngelen fra tre millimeter til
18 millimeter på 30 dager.
Illustrasjon: Katja Hoehne Reitan,
Zoologisk institutt, Brattøra forskningssenter.

innhold og en helt riktig bakterieflora. Slikt fôr selges ikke overdisk, men må dyrkes fram. Fôrproduksjon er dermed første steg
for den som vil satse på de nye
fiskeartene. Først dyrkes mikroalger til det som skal bli mat for
fiskelarvene. Deretter starter
dyrking av fôrdyr, som er hjuldyr og larver av saltkreps. Førstnår den produksjonen er i rute,kan dyrkinga av selve fiskeyngelen starte. Tidligere var det
mulig å fiske opp for eksempel
torskeyngel fra sjøen, men nå
blir det forbudt.

Risikofylt. Det er mange flaskehalser som må forseres og lett
å gjøre feil. – En liten feil i starten kan gjøre ubotelig skade, sierKjørsvik, og understreker at godevekst- og oppvekstforhold er alfa
og omega i yngelproduksjonen.
Oppdrettskarene kan sammenlignes med kuvøser og krever
like omhyggelig overvåkning og
pleie. Feil håndtering kan bli
skrekkelig dyrt. Et middels stortanlegg kan ha én million yngel.
Stykkprisen på torskeyngel
beregnes til mellom åtte og ti
kroner. Det er om å gjøre å holde overlevelsesprosenten så høy
som mulig og til det trengs
kunnskap. Oppdrettere står nærmest i kø for å komme seg påkurs. Kjørsvik forteller at det første kurset ble avviklet i oktoberog fikk en strålende evaluering.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Akvakultur i framgang
Akvakultur og fisk er Norges
nest største eksportnæring og er
fortsatt en næring i vekst. Forskningsmiljøet i Trondheim hargreid å markere seg internasjonalt til tross for at Norge bruker
relativt lite penger til havbruksforskning, sammenlignet med
andre land. Island og Skottland
bruker betydelig større ressurser på fagfeltet og regnes blant deledende.
Trondheims marine og maritime forskningsmiljøer har EUstatus som «Trondheim Marine
Systems Research Infrastructure». Det innebærer at mange
europeiske forskere kan arbeide
en periode i Trondheim. Forskerne på Brattøra har internasjonale samarbeidsprosjekter med
en rekke forskningsmiljøer i
Europa, USA og Asia. Marinakvakulturgruppe driver blant

annet forskning innen marin fiskeyngelproduksjon, reproduksjon, gyting og atferd, fiskeavl,
dyrking av skjell og mikrobielløkologi. Hovedfagstudentene fårdelta i nasjonale eller internasjonale forskningsprosjekter.
Akvakulturkandidater får vanligvis raskt jobb etter eksamen.
De er etterspurt innen oppdrettsnæringen, men er også interessante for forskning, industri, forvaltning og skoleverk.. Forskningog undervisning innen akvakultur skjer i nært samarbeid mednæringslivet. Oppdrett av marinfisk er blitt nytt satsingsområde
for norsk oppdrettsnæring etterat det ble funnet metoder for
landbasert helårsproduksjon.
Forskningsmiljøet på Brattøra
har spilt en avgjørende rolle forå oppnå dette.

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

9innblikk

Samler løse hoder og bløte bleierSpråketterforsker Jens Haugan sitter
alltid med et smil om munnen når han
leser politijournalen i Adresseavisen på
mandager. Der er det ikke alltid lett åvite om det er hunden eller mannen som
biter.
Det er blitt mange av dem, etter
hvert; vitenskap- og språkkonstabler på NTNU. Martin
Ystenes fanger opp vitenskapelige sprøyt, Tor Erik Jenstad
avslører feilaktige opplysninger
om opphavet til ord og navn, og
Stewart Clarke gir NTNUere
jevnlig voksenkurs i engelsk.
Jens Haugan samler på dårlig
språk.
– De fleste som er litt interessert i grammatikk, reagerer påulike typer feil i tekster. Ofte er
det en finner, rett og slett eksempler på ubevisst bruk av språket, mer enn direkte feil. Jeg prøver å analysere hvorfor misforståelser skjer, forteller han.

Politijournal. Rådgiveren og
forskningskonsulenten
ved
Senter for etterutdanning presenterer språkblunderne på
hjemmesiden og kaller bevismaterialet for «Mykje Merkeleg
Mål i Media». Samme mannleverer også snart inn sin doktorgrad i norrøn grammatikk.
For tida jobber språkforskeren
med skriftlig kommunikasjonog pedagogisk bruk av IKT i
norskundervisningen. Han erogså sysselsatt som leder for etprosjekt som skal kartlegge
IKT og læring ved NTNU.
I flere år har Haugan klippet
ut dårlig avisspråk hvor tekst og
mening ofte blir villedende. Av
spesielle favorittspalter er «Politijournalen» i Adresseavisen på
mandager, som beretter om politiets aktiviteter i løpet av helgen.
– Jeg har ikke særlig sansen
for slike spalter. Hvilken interesse har egentlig folk av å leseom fyll og bråk? spør Haugan,
som selv begynte å lese den på
grunn av overskriftene han syntes var spekulative, og innholdet
som var som fluepapir for engrammatiker. Haugan mener at
stikkordsstilen i journalen gjør
at folk ikke får vite hvem som er
subjekt eller objekt, og hva som
egentlig menes.
– I de fleste tilfellene oppstår
problemene i politijournalen fordi referansen er uklar. I og med
at teksten blir så kort, blir mye
underforstått som er vanskelig
å rekonstruere. Det kan bli komiske tolkninger hvis det leses på
forskjellige måter, smiler Haugan. Han har gjort Adresseavisen
oppmerksom på dette.
– I de siste ukene har detvært vanskelig å finne noe der,innrømmer språketterforskeren
Haugan, som lurer på om kommentarene på språksiden kanskje har nådd fram til de som
redigerer politijournalen for
Adressa.

Får tips. Selv om Haugan
etter hvert har samlet en anselig mengde språkblomster erarbeidet bare en hobby. «Mykje
Merkeleg Mål i Media» har fåttbra respons og flere faste tipsere som gjerne henviser til
nettavisene.
– Etter at nettavisene kom, er
det lett å se at det skrives veldigSpråkforsker Jens Haugan lesermange aviser og finner stadig vekk
ting han synes er merkelige. Denne
bunken skal snart under lupen.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

fort. Det blir mange skrivefeil,
sier Haugan og viser til artikkelen i Osloposten som forvekslet«seksuell legning» med «seksuell lengde». Haugan tror at tabbene fort kan skje når det lages
tekster fra stikkord, via setninger og avsnitt, til artikler. Da
kan plasseringen av ord og setninger raskt bli glemt i journalistens redigeringer. Jens Haugan forundrer seg over den generelle skriveferdigheten blantmange av journalistene:– Uten å vite hvordan skriveopplæringen er organisert ijournalistutdanningen, virker
det på meg som om det ikke er
rettskriving og formulering som
blir prioritert. Jeg tror at det ersvært mange som jobber som
journalister fordi de er samfunnsbevisste og engasjerte, men
at de mangler formell språklig
bakgrunn, sier Haugan som ogsåmener at nordiskfaget på NTNU
bør ta i et tak for skrivingen.
– Når du er ferdig med
hovedfag, skal du per definisjonvære ekspert på norsk, men i verste fall har du bare skrevet 200
sider. Og det er ikke mye.

Henger ikke ut. Jens
Haugan har ikke tenkt å lage
bok om det merkelige mediespråket, men kanskje systematiserer han funnene. Han harstor glede av å diskutere språket med lesere og tipsere. Men
den person som tror språketterforskeren har personlig glede
av å finne feil, tar feil:– Jeg ønsker ikke å henge ut
noen, men heller inspirere tilrefleksjon over hvordan man
bruker språket og hva som kanvære konsekvensene, presiserer
Jens Haugan.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Klipp fra Mykje Merkeleg Mål i Media(http://www.hf.ntnu.no/nor/jenshau/mmmaal.htm)
Aura avis 28. september 2000
«Det kostet for mye krefter, og
etter ca. 150 kilometer hadde
jeg ikke mer å gi. Det ble
ganske enkelt for tøft. På engod dag skulle jeg klart å
henge meg, men vi ble forsvake mot de beste i verden.»(Den norske OL-syklisten Kurt
Asle Arvesen i intervju.)
Adresseavisen 20. mars i år
«I et voldsomt sinneanfall skaltrondheimsmannen i 20-årene
ha tatt en nødhammer ombord
en nattbuss og slått flere

ganger mot hodene til enannen passasjer.»
Kommentar: I alle filmer jeg
har sett har folk med flere
hoder hatt vondt i sinne, lesogså om Zaphod Beeblebrox i«The Hitchhiker’s Guide to the
Galaxy»! Ren nødverge, spør
du meg!
Aftenposten interaktiv 15. mai iår«Bløt i bleien, men ellers i
god fysisk form fikk Hilde
Hansen sin datter Susannevelberget ut av gisseldra-

maet i går.
– Det var forferdelig mens det
sto på, men heldigvis gikk alt
bra for vår datter, fortalte
Hilde Hansen på TV 2 i går
kveld.»
Kommentar: Det finst mangesom slit med urinlekkasje.
Denne mora visste nok at ho ivanskelege situasjonar kunne
ha slike problem, men
heldigvis hadde ho bleie på segdå ho blei utsett for dette dramaet – det var nok forferdeleg
mens det stod på ...

Forskningsnytt på nett
Ny nettpublikasjon fra
Forskningsrådet.
Norges forskningsråd har tattmål av seg å etablere en ny nettpublikasjon som vil få navnet
Forskning.no. Nettstedet vil bli
mer enn bare en internettportal,
lover rådgiver Jon Solberg iForskningsrådet.
– Erfaring viser at ingen slik
portal greier seg over tid uten å
etablere en egen redaksjon som
produserer egne saker. Å lage etknutepunkt på nettet, som kun
inneholder pekere og lenker tilvidere nettvandring, er ikke liv
laga, sier Solberg.
Redaksjonen skal produsere

Side 9 — Svart Cyan Magenta Gul

nyheter på daglig basis. For å
sikre uavhengighet og troverdighet, vurderer man å la redaksjonen bli ledet av en redaktør
som følger Redaktørplakaten.
Solberg forteller at Forskning.no i første rekke vil henvende seg til målgruppa «unge
voksne» – øvre del av videregående skole, samt studenter påuniversitets- og høgskolenivå.
Videre planlegges det å etablere
egne nettsider beregnet fornæringslivet, samt for lærere igrunnskolen og på videregående.
– Vi vurderer dessuten å bygge en egen, passordbeskyttet inngang for journalister. Her kan
man få kontaktinformasjon om
aktuelle forskere. Det kan ogsåbli tale om å legge ut nyheter etpar dager på forhånd, slik at aviser og etermedier får mulighettil å jobbe videre med sakene
med egne vinklinger, sier Solberg.
Det nye nettstedet vil satse
hardt på forskningsnyheter. Men
det vil også bli lagt vekt på tematisk presentasjon av ulike felt,
samt på historisk orientert stoff.

Velvilje viktig. Forskning.
no er avhengig av støtte og
samarbeid med landets universiteter og høgskoler for å få prosjektet på beina. Man ønsker å
bygge et samarbeid med eksisterende medietiltak ved disse
institusjonene.

Forskningsrådet gir i dag ut
en papiravis som heter «Forskning,» som legger mye vekt på
forskningspolitikk og er Forskningsrådets stemme utad. Solberg presiserer at nettstedet med
samme navn skal bli noe nytt,
uavhengig og annerledes.
– Det er forskningsformidlingsom kommer til å stå i sentrum
i nettstedet «forskning.no» sier
Jon Solberg.
Man regner med å ha nettstedet klar for lansering i mai
neste år.

TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no10

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

– Kirken bør innrømme overgrep– Innenfor Den
norske kirke finnes
det fremdeles
krefter som mener
at tvangstiltakene
mot tatere var
riktige.
Det sier sosiologiprofessor Bjørn
Hvinden ved NTNU, som har
ledet et flerårig, tverrfaglig
forskningsprogram om den politikken som ble ført overfor taterne – romanifolket – i Norge helt
fram til 1980-årene. Hvinden og
de andre forskerne har møtt mye
motstand underveis for sittarbeid med dette følsomme temaet, selv om forskningen har
skjedd på oppdrag av Norges
forskningsråd

Forskere i kryssild. – Det
har vært krevende for oss forskere. Vi har befunnet oss i en
kryssild der partene på ulikmåte har lagt press på oss, forteller Hvinden. – Kirken harvært unnvikende og defensiv,
myndighetene tause og utydelige, de aktive i Misjonen harvært pågående med sine bortforklaringer, og noen kretser
innenfor romanifolket har
beskyldt oss for å være kjøpt og
betalt av myndighetene for å
skjønnmale overgrepene. Selv
om funnene våre ikke mangler
ammunisjon hvis man ønsker å
kritisere Kirken og myndighetene, har disse kretsene hattforventninger om at vi i mye
større grad skulle fronte deressak, forteller Hvinden.
Forskerne har opplevd at desom var sentrale aktører innenfor Misjonen, fremdeles ikke bare
bagatelliserer, men også forsvarer den umenneskelige behandlingen taterne fikk, med ord som«dere forskere skjønner ikke hvor
nødvendig dette arbeidet var».

Dokumentert• I perioden 1934-1977 ble
128 personer med taterbakgrunn tvangssterilisert med
offentlig tillatelse, men det
reelle tallet er trolig høyere.
Ledere i Misjonen for hjemløse var pådrivere og medvirket i ca. 40 prosent av
tvangssteriliseringene.
Jenter og kvinner som ble
sendt til Svanviken arbeidskoloni, var spesielt utsattfor å bli sterilisert.
• 17 kvinner av taterslekt er
dokumentert sterilisert uten
hjemmel i steriliseringsloven.
• Om lag 1500 barn ble plassert i institusjoner eller fosterhjem i regi av Misjonen.
Det utgjorde mellom entredje- og en fjerdedel av
alle barn av tatere som
Misjonen kjente til.
• Ansatte som utførte seksuelle overgrep på taterne,
ble ikke straffet, men bedtom å slutte eller overført til
andre stillinger.
Dette «nødvendige arbeidet» hadde som mål å assimilere taterne
inn i det norske storsamfunnet
ved bruk av metoder som
tvangsbosetting, bortsetting av
barn,
arbeidsleirer– og i ekstreme tilfeller – tvangssterilisering og lobotomering av
de mest gjenstridige.
Eldre arkiver som ville belyse forholdet mellom sentrale
myndigheter og Misjonen har
forsvunnet fra Sosialdepartementet, etter sigende i forbindelse med flytting. Videre er store deler av arkivet fra Svanviken arbeidskoloni ødelagt, trolig
av en tidligere bestyrer somønsket å fjerne spor etter overgrepene.

– Må innrømme ansvar.
Den norske kirke har til nå fra-

Professor Bjørn Hvinden har redigert boka «Romanifolket og det norske samfunnet». Her avsløres kirkens delaktighet i overgrepene mot tatere, som varte fram 1980-årene.
FOTO: TONE KVENILD

skrevet seg ansvar for den
behandlingen taterne fikk. Nå
vil trolig Kirken argumentere
med at uretten ble begått av enorganisasjon som formelt stod
utenfor kirken; Norsk misjon
for hjemløse (Misjonen). Resultatene fra forskningsprogrammet fjerner imidlertid enhver
tvil om at også Kirken var
delaktig. Alle generalsekretærene i Misjonen var ordinerte
prester i Den norske kirke og iorganisasjonens hovedstyre var
det et stort antall personer med
geistlige stillinger. I vergerådene satt lokale prester som
var med på å fjerne barn fra sinfamilie. Med kirkens samtykke
mottok Misjonen store beløp og
vidtgående fullmakter til sin
virksomhet, som blant annet
gikk ut på å sterilisere taterkvinner, rettferdiggjort av kristen-luthersk arvehygiene.

– Med dokumentasjonen fra
dette forskningsprosjektet kan
ikke Kirken lenger si at dette var
noe som foregikk uten dens viten
og vilje, sier Hvinden. Han mener
Den norske kirke ved det kommende Kirkemøte bør be om tilgivelse for sin rolle i taterforfølgelsen. Under Kirkemøtet i 1998
var Kirken nær en slik beklagelse, men i den avsluttende plenumsdebatten ble ordlyden
endret, slik at ansvaret ble skjøvet over på det norske folk i sin
alminnelighet.

Ryggdekning. – Rett nok
har ikke Kirken og Misjonen
ansvaret for uretten alene – dehadde tross alt en rad med
regjeringer og storting i ryggen,forteller Hvinden.
Selv etter krigen ble det ikke
satt likhetstegn mellom ideologien bak Hitlers forfølgelser av

jøder og sigøynere, og forestillingene bak den politikken norske myndigheter førte i forhold
til romanifolket. Det var først i1973, med Vibeke Løkkebergs
film om Svanviken arbeidskoloni i Møre og Romsdal, at det offisielle Norge begynte å reagere.
På interpellasjon fra Torild
Skard (SV) ble saken diskutert
på Stortinget i 1976. Likevel
skulle det gå flere år før den rutiniserte politikken opphørte, og
først i 1998 kom den offisielle
beklagelsen fra regjeringen.
– Men ennå gjenstår det å sehvordan regjering og storting vil
følge opp denne beklagelsen
gjennom praktisk handling, sier
Hvinden. Regjeringen har flere
ganger varslet en såkalt minoritetsmelding, men meldingen har
blitt utsatt flere ganger.
TONE KVENILD

Bilder fra
gamle LæHåhistorisk tilbakeblikk

Trondheim kommune kjøpte
den vakre Lade Gård i 1917.
Norges Lærerhøgskole hadde tilhold her 1922-60, og
Sosialskolen i Trondheim iperioden 1962-94. Reitangruppen kjøpte gårdsanlegget av Trondheim kommune i 1992, og har foretatt engrundig restaurering av alle
bygningene.
Et glimt fra bibliotek og lesesal i 1922, samme år somLærerhøgskolen tok LadeGård i bruk.
(BILDER UTLÅNT FRAPRIVAT SAMLING)

Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

Harald Hårfagre slo seg
ned her i første halvdel
av 800-tallet, da han tok
fatt på jobben med åsamle Norge til ett rike.
I dag er det Rema-jarlen Odd Reitan som
residerer på det ærverdige gårdsanlegget, som var de første lokalene for NorgesLærerhøgskole da den ble etablert i 1922.
LæHå som utdanningsinstitusjonen
gjerne ble kalt i daglig tale, er forløperen
for det som senere ble Den allmennvitenskapelige høyskolen (AVH) i 1984.

Sammen utgjorde NTH og AVH de to viktigste pilarene i Universitetet i Trondheim, som i 1996 ble etablert som NTNU.
Den departementale lærerhøgskolekomité ble oppnevnt av Stortinget i 1920
for å utrede målsetting, fagplaner, studietid og ikke minst lokalisering av en lærerhøgskole i Norge. Rektor Richard Birkeland ved NTH var medlem av komiteen,
som leverte en innstilling med store
dissenser. Lokaliseringsspørsmålet varogså i denne saken et brennbart tema, og
Bergen og Trondheim var de to hovedkonkurrentene. Når Trondheim til slutt
trakk det lengste strået, hadde det nok
betydning at Trondheim kommune stilte
Lade Gård vederlagsfritt til disposisjonde første ti år, og at rektor Birkeland argumenterte godt for byens brede faglige miljø.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no11

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

debattSi din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes
via e-post: medieseksjonen@adm.ntnu.no.
Innsendte manus kan bli forkortet.

Magneter og andre frastøtende elementerPå Magneten får betalende gjester en merkelig behandling, mener
Kirsten Falch Traasdahl.

Det er en deilig høstdag i oktober.
Sola skinner, ekornene hopperog spretter, jeg er nyansatt ved
NTNU, og min sjef har gitt meg
et kreativt oppdrag. Da er det
fint å befinne seg på et sted man
kan slappe av og la tankene flyte. Jeg og en kollega skal samarbeide, og fornøyde gir vi oss ivei. Vi trasker bortover mot elektrobygget på Gløshaugen, åpner
glassdørene og trer inn i den lyse
hallen. Ved bordene sitter studenter og leser mellom notater,
bøker og matpakker. Lenger inne

ligger vårt mål: kantina «Magneten». Tiltrekkende navn, tenker jeg. Vi går inn, kjøper kanelboller og te, og ser oss omkring
etter en plass. Det er formiddag
og tomt i lokalet nærmest disken, men det ytterste rommet er
lyst og vennlig, så vi bestemmer
oss for å gå inn dit.

kuterer lavmælt, forstyrrer ingen. Min kollega og jeg setter igang med vår lille idédugnad –har med oss notatblokker og
skrivesaker, to-tre bøker, noen
mapper med dokumenter. Tar en
slurk te, får en idé, spiser boller
og tegner kruseduller. Livet og
jobben er ålreit, vi har det bra.

Idet jeg nærmer meg døra,
skimter jeg en liten lapp hvor det
står: «Studenter som skal spise
har prioritet. Kantina er ikke
ment som lesesal!». Jeg stusser
litt og nøler. Jeg har vært student en gang, jeg også, og meldinga på lappen treffer meg midt
i magerefleksen for «forbudt-forstudenter-følelsen». Men så kommer jeg på at jeg ikke er student
lenger. Jeg er jo ansatt nå! Vi går
inn. Noen få sjeler sitter ved toandre bord. De drikker kaffe, dis-Med ett høres klaprendeskritt, og en stemme skjærer iørene:«Dette er ingen lesesal! Det
er forbudt å sitte her og studere!»
En rasende kvinne i kaféuniform står midt i rommet og
skuler olmt rundt seg. Kundene
ved de andre bordene sukker,
samler sammen bøkene og koppene og lusker ut. Vi blir sittende. Blikket hennes stikker
hen i vår krok og treffer som enlusing, en klaskende ørefik fra

Navneskifte-aksjon?
Realfagbygget bør
omdøpes til Lars
Onsagers Hus,
mener Jan Myrheim.

Under denne overskriften har
baksida i Universitetsavisa
5.10.2000 en liten kommentar til
min annonse i Nettopp om foredrag i auditorium R3 i Lars
Onsagers Hus (Realfagbygget).
Det er kanskje ikke alminnelig kjent at det har værtsatt fram et seriøst forslag (avandre enn meg) om å kalle huset
for Lars Onsagers Hus. Forslaget ble bl.a. sterkt bifalt av mate-matikeren Vaughan Jones, somfikk årets Onsager-medalje og
holdt Onsager-forelesning 16.
mai. Navnet burde passe bra,
av mange gode grunner, en av
dem er at det hang en minneplakett for Lars Onsager utenfor
auditorium R7, det tidligere
auditorium K1 i Kjemibygget,
som nå er inkorporert i det nye
huset.
Hvorfor henger ikke minneplaketten der lenger, forresten,
har vaktmesteren glemt å henge
den opp igjen etter byggesjauen?
En lignende navngiving ervanlig praksis andre steder, om
ikke i Trondheim. I min studietid i Oslo var jeg f.eks. med på å
flytte inn i det nybygde Niels

Henrik Abels Hus, med Sophus
Lies Auditorium.
Min personlige mening (somneppe teller så mye i denne
sammenhengen) er at Realfagbygget er mer en beskrivelse av
huset enn et navn. Dessuten er
beskrivelsen en smule upresis,
ettersom matematikken, et sentralt realfag, ikke fikk plass i
huset.
Hvis vi er stolte av huset, kan
vi vel gjøre ære på Lars Onsager ved å bruke hans navn, offisielt eller uoffisielt?

Jan Myrheim
jan.myrheim@phys.ntnu.no

en gammel, striks skolefrøken.
Den kreative gleden får en brå,uventet død, og ideen som ligger
klar til å titte fram, smetter inni mørket som en engstelig eremittkreps. Ufødte tanker er sårbare greier. Min kollega og jeg
skotter på hverandre. Vil hun atvi også skal gå? Vi er jo ikke studerende studenter, men betalende gjester med rett til å sitte
her så mye vi vil, med eller uten
bøker og papir!

vi hadde fått slik behandling om
vi hadde vært middelaldrende,
distingverte menn med grå dresser og laptop’er. Vi liknet vel formye på studenter: To kvinnermidt i 30-årene kledd i genser og
bukse med bøker, blokk og blyant
på bordet.

Vi går. Inspirasjonen er likevel borte nå, men jeg lurer på om

Kirsten Falch Traasdahl
Informasjonsenheten«Magneten».Tiltrekkende?

Om konflikten ved
Idrettsvitenskap
I write to correct a number offactual errors that appeared in
an article, written by Tore Oksholen, in the Universitetsavisa
on 19th October under the title
Alvorlig konflikt ved Idrett.
In this article Oksholenrefers to letters sent to the Faculty of Social Sciences (September
1998) and to the Rector of the
University (on 22-03-99) and signed by myself and a colleague inthe Institute. In these letters wewere purported to have madeaccusations about the validity ofa Ph.d submission by a memberof the academic staff of the University. For the record, we nevermade such accusations! In thoseletters we simply raised polite
questions about a matter that,as members of the academic staffof the University, gave us cause
for concern and asked the Uni-

versity to reassure us that ourconcerns were ungrounded. While your reporter might be forgiven for this error, as he was not
one of the addressees of the letter, the Dean, as Faculty representative, was in a different position.
Now, some two years later,
we have still not received thatreassurance, or for that matter
any response to our letters. It
would not be surprising, therefore, if we were lead to the conclusion, particularly given the factthat in the interim period thethesis has not been approved,that our worst suspicions had
been confirmed.
HTA (John) Whiting
Department of Psychology
University of York

Knut H. Sørensen er professor
ved Institutt for tverrfaglige
kulturstudier

Tverrfaglighet – et forskningspolitisk surfebrett?

i det akademiske
glasshuset– Nå risikerer vi
at svadaen settes
i system, skriver
KNUT H.
SØRENSEN

Der universitetsansatte møtes, blir det
gjerne diskusjon om
fordelingen av forskningsressurser. Som
man enkelt kan
observere, er denne
fordelingen skjev.
Noen får mye, andrefår ingen ting. Det
gir selvsagt grunn
til mistanke om at
noe er galt.
Hypotesene om
hva som er galt,
varierer. De komiteene som fordeler
penger, er generelt
under mistanke forSide 11 — Svart Cyan Magenta Gulå legge for stor (eller for liten) vekt påregional tilhørighet, de er for tradisjonelle (eller de ivaretar ikke i tilstrekkelig grad de tunge tradisjonene innenfor faget, men kaster seg ukritisk påmotebølger), de favoriserer unge menn(eller eldre menn eller kvinner), de legger for stor (eller for liten) vekt på forskningsmiljøenes rykte, og så videre adnauseam.
Ett av de mest suspekte kriteriene
er tverrfaglighet. Som alle vet, er tverrfaglig forskning generelt dårlig. Den er
altfor relevant, samtidig som den mangler den nødvendige forankring i fagdisiplinene. De som arbeider med tverrfaglig forskning, er akademiske tapere
som ikke greide å overleve de tøffe kravene innenfor fagdisiplinene. Likevel

surfer de videre på bølger av svada og
politisk korrekthet. Dette er et pinligog høyst beklagelig fenomen.
Dessverre er det slik at tverrfaglighet nyter godt av stor popularitet blant
politikere og andre som ikke har greiepå forskning (for eksempel studenter).
Derfor er det rikelig tilgang på forskningsmidler til denne typen forskning.
Som alle vet, er det forskningsmidler
til alle som vil nedlate seg til å bruke
merkelappen tverrfaglighet på sine
søknader. Heldigvis holder de fleste akademikere seg for gode til den slags, men
det er likevel bittert å observere hvor
mye penger som bevilges til prosjekterog personer som alle vet er faglig svake.

Det er selvsagt ekstra foruroligende
at universitetets styrende organer ogsåhar kastet seg på tverrfagligheten. Nåskal det til og med satses på tverrfaglige studieprogrammer. Dermed risikerer vi at svadaen settes i system. Alle er
enige om at det vil være ille, for det
undergraver jo nok en bærebjelke i det
akademiske systemet. Dermed kan alle
se hva slags pest tverrfagligheten er!
På den andre siden innebærer enslik systematisering gjennom studieprogrammer at tverrfagligheten vil likne på de etablerte fagdisiplinene, kanskje til forveksling? Og det er jo er enberoligende tanke. Kanskje disiplinene
vinner til slutt, likevel?

12debatt

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

Den vanskelige kommunikasjonen
En viktig årsak til
det spente forholdet
mellom vitenskap og
journalistikk er ataktørene er uenige
om spillereglene,
skriver Soilikki
Vettenranta i etsvar til Einar Aas'
innlegg i forrige
nummer av UA.

Forholdet mellom forskning og
journalistikk er mer enn popularisering eller formidling. I universitetene har det likevel befestet seg holdninger basert pågammeldags viten, med en slagside i forskernes favør. Selv om
forskningsdata om forholdet
mellom forskning og journalistikk er magre, tyder resultatene
på at det lett oppstår konflikter
mellom forskere og journalister,delvis pga. ulike arbeidsmetoder,delvis pga. forskjellige profesjonskrav. I vitenformidling har
det kritiske paradigmet siden
midten av 1980-tallet utfordretdet tradisjonelle populariseringsparadigmet, som er basert
på en forutsetning at medieneskal formidle ‘fakta’ og ‘sannhet’.
Det kritiske paradigmet understreker at det finnes mange konkurrerende sannheter, og at
vitenskapelige fakta er konstruksjoner som skapes og fortolkes forskjellig i nye kontekster.

To kulturer. Siden midten av
1980-tallet har kritiske tilnærmingsmåter definert på nytt
forholdet mellom vitenskap og
den offentlig sfære. Disse tilnærmingsmåtene
betrakterforskning og journalistikk som
to forskjellige kulturer med
sine egne diskursive praksiserog måter å produsere og presentere informasjon på. Det
kan grovt skilles mellom et‘populariseringsparadigme’ og
et ‘kritisk paradigme’. Den første, vitenskapssentrerte tilnærmingsmåten, er basert på en
idé om at mediene skal formidle ‘fakta’ og ‘sannhet’, som
forskningen har produsert. Den
andre, mediesentrerte fortolkingen, understreker at det finnes mange konkurrerende‘sannheter’ i forskningen.
Derfor er det medienes oppgave
å avsløre representasjonen av
den sosiale virkelighet. Beggetilnærmingsmåter lider av et
for
smalt
perspektiv.
Paradigmene tar ikke tilstrekkelig hensyn til sosiale krefter,
maktpolitikk og de praksiser
som produserer på den ene
siden forskning og på den andre
medienes representasjoner av
vitenskapen.
Vitenskapelig
kommunikasjon er mer enn
publisitet.
Forskningen har vært enten
for vitenskapssentrert eller formediesentrert, og den har ikke
evnet å fange opp de varierende
forhold mellom vitenskapssystemet og den massemedierte
offentlige sfæren. Det er forskere
selv, som har kunnet defineremålet for populariseringen,basert på antatte interesser i det
vitenskapelige
fellesskapet.

Målet har vært en ‘opplyst borger’, som handler rasjonelt og tilpasser seg til den tekniske utviklingen. Forholdet mellom forskning, medier og publikum harvært betraktet kun som et informasjonsproblem. Utgangspunktet har vært paternalistisk og
pedagogisk: borgere skulle læres
og utdannes ved hjelp av ‘riktig’
kunnskap og ‘korrekt’ informasjon.

Forenklet og forvrengt?
Denne tradisjonelle tilnærmingsmåten har hatt et normativt utgangspunkt: å bidra til å
spre vitenskapelige resultater.
Studiene dekker over et vidt
spektrum: vitenskapsjournalisme, publikums forståelse av
vitenskap, risikokommunikasjon, Public Relations og markedsføring. Typisk for denne tilnærmingsmåten er et sterktskille mellom den vitenskapelige og den populariserte kunnskapen. Den første er blitt
betraktet som objektiv og rasjonell, den andre som en hensiktsmessig forenkling av vitenskapelig kunnskap. Ideen er
basert på en modell der forskerne først produserer vitenskapelig kunnskap, som deretter blir
formidlet til publikum på enforenklet og – etter mange forskeres mening – forvrengtmåte.
Undersøkelser innen det kritiske paradigmet har studert
forskning som en sosial aktivitet
og som en prosess der vitenskapelig informasjon og formidling
av vitenskap er produsert. Denne tilnærmingsmåten studerer
ikke forholdet mellom forsker og
medier som en del av et populariseringsapparat, men den
undersøker prosesser, som produserer offentlige representasjoner av vitenskap i ulike sosiale kontekster. Vitenskapelige
fakta sees som konstruksjoner
som skapes og fortolkes forskjellig i nye sammenheng. Gradvis
har vitenskapelig kommunikasjon beveget seg fra en lineær og
sendersentrert modell, mot enbredere tilnærmingsmåte. Et
konstruktivistisk perspektiv harpåvirket det kritiske paradigme,
som betrakter vitenskap bare
som en ‘kunnskapskultur’ blantmange, og vitenskapen kan ikke
garanteres en privilegert posisjon. Vitenskapelig kommunikasjon er også et produkt av sosiale fortolkninger.

Ekspertkunnskap. Det oppstår ofte problemer fordi forskere og journalister er uenige
om hvordan resultater bør
omhandles i media. Når det
gjelder formidling av komplekse og kontroversielle tekniskesaker, blir forholdet mellom
eksperter og journalister enda
mer betent. Forskere kan væreoppriktig opptatt av å formidle
forskningsresultater,
mens
journalister er mer interessert iå avsløre underliggende politiske agendaer (jf. bruk av atomkraft, genmanipulering). Som
Rune Ottosen hevder, vil vitenskapelig kommunikasjon alltid
innebære et element av konflikt
mellom forskere og journalister.
Forskere anvender et vitenskapelig perspektiv, mens journalister har et pragmatisk perspektiv. Forskere produserer
spesialiserte data som kan
generaliseres og verifiseres.
Journalister på sin side skriverSide 12 — Svart Cyan Magenta Gul

folkeligogukomplisert.
Vitenskapsfolk introduserer
premisser i forbindelse med
konklusjoner, mens journalisterer kun interessert i konklusjoner. Forskere driver langsiktig
forskning, mens journalister
produserer nyheter innen korte
tidsfrister. Forskerpråk er abstrakt med spesialiserte uttrykk, mens journalister bruker
konkret språk med eksempler
fra hverdagen. Forskeren er forsiktig og detaljert, mens journalisten ofte er spekulativ og konsentrerer seg om de store linjene. Komplekse og kausale forbindelser kjennetegner vitenskap, mens nyhetsreportasjer
er basert på monokausalitet.
Også målgrupper er forskjellige: forskere skriver til et vitenskapelig fellesskap, journalister
til allmennheten. Ifølge undersøkelser er ikke journalistenes‘feil’ alltid faktiske feil, menskjev vektlegging, overdrevenbruk av særegne detaljer, ellerutelatelse av vesentlig informasjon. Mange forskere har ogsåurealistiske krav til journalistenes spesialkunnskaper.
Konflikten mellom forskereog journalister er primært basert
på spørsmålene om profesjonalisme og produksjon av kunnskap. Journalister er ikke lenger kun formidlere av kunnskaper, de er blitt fortolkere av vitenskapelige data. Det tidligere hierarkiske forholdet mellom forskere og journalister er blitt
underminert. Tradisjonelt har
gjensidigheten mellom vitenskap
og medier vært ensidig, dvs.
mediene trenger forskere, men
ikke det motsatte. Det vitenskapelige samfunn har vært temmelig lukket og selvtilfreds. Noen
forskere har vært engstelige forå miste sin vitenskapelige troverdighet i mediene og derfor
nektet kontakt med journalister.
En slik holdning fremmer mystifisering av vitenskap og skaper
inntrykk av en esoterisk
ekspertkultur.

Symbiose. Forskningen antyder at forholdet mellom forskere og journalister er en symbiose, der det er et gjensidig
behov for å bruke hverandre til
egne legitimerende formål.
Journalister trenger forskere,ikke bare til å påplusse verdien
av deres produkt eller til å gi
vitenskapelig ‘ferniss’, menogså for å forhøye deres egenprestisje og troverdighet. På
den andre siden er forskere
avhengig av offentlig anerkjennelse, og de trenger publisitet
for få fremtidig økonomisk støtte til sin forskning. Vitenskap
er tvunget til å konkurrere med
andre institusjoner om det økonomiske fundamentet. Den
offentlige sfæren er blitt etforum, der forskjellige aktører
prøver å legitimere sine aktiviteter. Likevel har motsetningene mellom forskning og journalistikk i praksis blitt mindre
i de siste årene. Journalistene
har bedre utdanning og de er
blitt
mer
undersøkende.
Forskere på sin side har fått en
bedre forståelse for betydningen av vitenskapelig kommunikasjon. For nære forbindelser
mellom disse to profesjonene erheller ikke ønskelige. Forholdet
mellom forskere og journalister
begynner å vakle, når en partblir for avhengig av den andre.
Dette skjer når journalisteneføler at deres handlingsfrihet er
truet, og når forskerne føler atjournalistene prøver å legitimere sine argumenter ved hjelp
av ekspertenes autoritet.

Konfliktarenaer. Kildekonflikten finner sted når journalistene velger sine ‘egne’ forskere, som kan representere etforeldet syn på saken, eller hainteresser å stå fram som en
motpart. Mediene velger ofte
kilder på grunn av forskernes
tidligere medie-erfaringer og ut
fra forskerens ‘konfliktverdi’.
Forskere anklager da mediene
for spredning av misvisende
informasjon. Kildekonflikten
kan også utvikle seg til enekspertkonflikt, der forskerne
selv er uenige om fakta. Det finnes selvopptatte forskere, som
kommer fram for å fungere som
kontraeksperter med en alternativ mening. Journalisterbehandler enkelte ganger
eksperter, som utfordrer de‘offisielle’ synspunktene, med
større sympati enn deres motparter.
Kunnskapskonflikt oppstår
når mediene på nytt skriverekspertinformasjon for å gjøre
budskapet enklere. Dette ledertil forskernes beskyldninger om
at medieformidlingen er unøyaktig og mangelfull. Også beskyldninger om at resultatene ertatt ut av sin sammenheng og
om at journalistene søker sensasjoner, er vanlige. Videre hevder forskere at journalister kommuniserer overfladisk og gir etmisvisende bilde av vitenskapen.
Samtidig kan det også utvikle
seg til en prioritetskonflikt, nårjournalister og forskere er uenige om en god ‘story’. De sakersom forskere betrakter som relevante og viktige, er ikke nødvendigvis de samme som journalister mener er et egnet for et
godt ‘scoop’. Journalistene vil
personifisere saker og tilby en
dramatisk klimaks, mens forskere vil formidle nakne fakta.
Dette leder ofte til antagonisme:
forskere betrakter journalister
som ignorante skandalejegere,og journalister betrakter forskere
som folk som er besatt av
meningsløse detaljer og trivialiteter. Forskere mener at journalister mangler vitenskapeligekvalifikasjoner til å ‘oversette’ og
forklare data.
Kompetansekonflikten mellom forskere og journaliser baserer seg på forskjellige profesjonskrav. Profesjonelle koder foren forsker og for en journalist er
ikke sammenlignbare. Detteleder ofte til en troverdighetskonflikt, som oppstår når forskere ikke stoler på journalister,og det motsatte. Disse konfliktene blir ofte betraktet som personlige konflikter, selv om de er
strukturelle. Forskere og journalister har forskjellige funksjoner i samfunnet, og dette er ikke
alltid verken forstått eller akseptert av den andre part.

I evig spenning. Forholdet
mellom vitenskap og journalistikk er to kulturer i spenning.
Både forskere og journalistervil være med i spillet, men de er
uenige om reglene. Forskere
oppfører seg ofte som om journalistene bare skal fungere som‘oversettere’ av vitenskapelig
kunnskap ved å prøve å kontrollere reportasjene eller ved å

prøve å påvirke intervjuopplegget og vinklingen. Journalisterbetrakter en forsker kun som
en informasjonskilde blantmange. De vil skrive artikler
som er basert på informasjon
fra flere kilder, kutte ut trivielleller for komplisert informasjon, og sette konkurrerende
informasjonskilder opp mot
hverandre.
Det er for lettvint å anklage
den enkelte forsker eller journalist for giddesløshet eller latskap.
Den som aktivt vil operere innen
vitenskapelig kommunikasjon,trår lett i et minefelt, som ved
neste korsvei kan lede til tilbaketrekking. Utdanning i vitenskapelig kommunikasjon, som en
integrert del av forskerprogrammene, eller hospitantordninger kan fungere som en brobygger mellom disse to kulturene. Da må en erstatte ordene
forskningsformidling og popularisering med ordet vitenskapelig
kommunikasjon, som bedre
reflekterer det likeverdige gjensidige forholdet mellom vitenskap og medier.
Soilikki Vettenranta
Førsteamanuensis ved
Pedagogisk institutt

Festskrift til
Rune Skarstein
Tidsskriftet Vardøger er kommet med to numre hittil i år,
begge på vårparten. Tidsskriftet utgis hovedsakelig av
akademikere ved NTNU, er
utpreget tverrfaglig men med
hovedvekt på politisk økonomi. Temaet for nummer 25 er«Kriminalitet – årsaker og
reaksjoner.» Artiklene viser
spekteret av kriminell aktivitet i Norge – fra gjennomorganisert hvitsnippkriminalitet til «spontane» forbrytelser ledsaget av vold og rus.
Artiklene tar videre for seg
den kriminalitet staten selv
driver med. «Disse ugjerningene blir bagatellisert og kalles
ikke kriminalitet, men nødvendige tiltak for å sikre kapitalistisk ekspansjon og sivilisatorisk utvkling» skrivertidsskriftet i forordet, og nevner NATOs bombing av Kosovo og Serbia som eksempler
på statlig sanksjonerte overgrep.
Nummer 26 er i sin helhet et festskrift til ære for
Vardøgers grunnlegger og ildsjel Rune Skarstein, i anledning hans 60-årsdag. Tittelener «Om økonomi, utvikling,
politikk, kunst og moral» oginneholder artikler av blant
annet Hans Magnus Enzenberger, Kjartan Fløgstad og
Ottar Brox. Kjernen av artiklene fokuserer på verdensøkonomiens utvikling, om
norsk utvikling og om utvikling i den tredje verden.
Vardøger utgis av en uavhengig stiftelse med sammenavn. Det koster åtti kroner iårsabonnement og utkommer
normalt med to nummer i
året.

13

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

vår verdenPå farten i Realfagbygget
folk i farta

Per Kristian Belsaas (57)driftsleder
Realfagbygget
Den gamle hederstittelen vaktmester er nettopp
byttet ut med driftsleder, men det er ikke noe Per
Kristian Belsaas har funnet på. For øvrig bryrhan seg ikke så mye om titler, så lenge jobbens
innhold er som før. Dessuten er det viktig å trives på arbeidsplassen. Belsaas, eller Belsaasen,sier at han storkoser seg med å drifte en av landets største og mest kompliserte bygninger. Drøyt
60 000 kvadratmeter fordelt på ni etasjer har hanå holde styr på. Etter et drøyt halvår begynnerhan å føle seg rimelig kjent i de fleste kriker og
kroker. Men i starten hendte det rett som det var
at han mistet retningen og tullet seg bort.
Utrolige mengder avansert teknologi ligger
gjemt i veggene. Ikke mindre enn tre datadrevne driftssystemer er tatt i bruk, for å styre alt fra
varme og dørlåser til ventilasjon og brannvarsling.
Og når teknikken svikter, som den har gjort bådetitt og ofte i innkjøringsfasen, ropes det på Bel-saasen. Det kan bli hett rundt ørene når 400
ansatte og et par tusen studenter maser på samme tid. Da kan du se ham i lange kliv bortover korridorene mens han betjener ulende mobiltelefoner og personsøkere på samme tid. Det kommer
godt med å være sprek og i god fysisk form!
Belsaas har drevet aktiv idrett siden ungdomsårene. Mange vil huske ham som et stortalent innen boksing på begynnelsen av 60-tallet.
Han er fremdeles stolt over NM-tittelen i tungvekt
fra 1962. Dessverre måtte han legge opp allerede som 24-åring på grunn av synsproblemer.
Etterpå ble det håndball, både som aktiv spillerog som trener. Han har trent mange kjente navn
i damehåndball, blant andre Ingrid Steen, Beate
Johansen, Hanne Hognes og Anita Skottvoll.
I de siste årene er aktiviteten trappet ned til
mosjonsspill på oldboyslag. Og så er han veldig
glad i hytta si på Hemnkjølen.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no– Når teknikken svikter, ropes det på Belsaasen.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

Lønnsomt samarbeid for Bygg-fakultetet
Sponsing av bærbare
pc-er til studentene og
garantert sommerjobb
til alle.
Dette er det mest håndfaste
resultatet av Næringslivsringen,et samarbeidsforum for Fakultet for bygg- og miljøteknikk og
Bygg- og anleggsnæringen, som
ble startet i fjor.
Næringen består av noen få,
veldig store og mange små aktø-

Fakultetsdirektør Erik Lund (t.v.) og
dekanus Steinar Nordal er fornøyd
med deltakelsen under Bygg- og
miljødagen, som for første gang i år
inkluderte deltakere fra Næringslivsringen.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

Bedre tider i vente!
på denne tjenermaskinen er
tredoblet i forhold til forgjengeren, så vi kan forvente
bedre e-post-service i fremtiden, sier Haugen.
Samtidig oppfordrer epostmester Haugen alle om åvise disiplin og ordenssans når
det gjelder elektronisk brevveklsing. Slett meldinger som
du vet at du aldri kommer tilå bruke, og flytt dem du gjerne vil gjemme, over i en egenmappe, er Haugens oppfordring. En velfylt innboks gjør
at din e-post-håndtering gårSide 13 — Svart Cyan Magenta Gul

Det mest håndfaste resultatet av samarbeidet til nå, er
sponsing av bærbare pc-er og

sommerjobbgarantier til studentene. Sistnevnte tiltak vekket oppsikt og fikk store medieoppslag da det ble introdusert på
forsommeren i år. Den positive
oppmerksomheten kan væremedvirkende til at fakultetet
fikk en markant økning i antall
søkere ved siste studieopptak.
Næringslivssamarbeid varogså i fokus under Bygg- og miljødagen som ble avviklet forrige
tirsdag. Tradisjonen tro ble reisestipender for til sammen 125
000 kroner delt ut fra AS Vegdekke. Stipendene ble første
gang utdelt i 1986, i forbindelse
med AS Vegdekkes 50-årsjubileum.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Utsetter ansettelse av
regnskapssjef

E-post-frustrert?
Mange IT-avhengige har i det
siste vært frustrert over unoter i e-post-tjenesten. Systemet har vært ute av drift, større meldinger har laget forstoppelse og så videre. Men
fatt mot – vi kan vente ossbedre tider, ifølge IT-driftssjef
Odd Arne Haugen. En ny epost-tjener er satt i drift, men
foreløpig bare til intern uttesting blant de ansatte i IT-seksjonen. Hvis testingen gir likebra resultater som hittil, vil
den nye tjeneren bli tatt i brukfor alle NTNU-ansatte mandag 6. november. Kapasiteten

rer som konkurrerer stort settpå det samme marked. Både småog store er opptatt av kvalitetenpå utdanning og forskning innen
byggfagene, og har vært bekymret over rekrutteringen til sivilingeniørstudiet. Dette er bakgrunnen for at samarbeidsforumet Næringslivsringen ble
startet i fjor. Ved utgangen av
mars i år hadde 47 bedrifter ogorganisasjoner tegnet seg som
medlemmer. Hensikten med
samarbeidet er å jobbe for at
rekruttering, undervisning og
forskning blir best mulig forankret i BA-næringens behov.
Det innebærer at næringslivet
går inn og støtter opp om sentrale sider ved fakultetets arbeid.

tregere. Det er satt en øvregrense for størrelsen på meldinger med vedlegg på 5 Megabyte.
– Hvis innboksen din blir
for stor, vil vi vurdere å nekteå ta i mot e-posten din, er trusselen Haugen & Co har i bakhånd. Hvis lagrede innmeldinger overskrider 50 MB, er
det fare for inntaksstopp.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Stillingen som regnskapssjef
har vært utlyst to ganger iløpet av det siste året.
Økonomidirektør Stein Erik
Aagard besluttet nylig åutsette ansettelsen til våren.
Hilde Woll er ansatt som fungerende regnskapssjef fram til første
april neste år.
Økonomidirektøren begrunnerutsettelsen med at avdelinga harfått mange nyansatte det siste året:– Vi fant ut at det er best å bruke tid på å absorbere ansettelsene.
Det kan virke påfallende at man

ikke finner en godkjent søker etter toutlysninger?
– Det kan godt være gode kandidater blant søkerne så langt. Menvi fant som sagt ut at det var best
å vente litt, slik at vi først får konsolidert situasjonen på avdelinga.
Men gir det ikke ut uheldige signaler når man stopper prosessen
midtveis?
– Nei, det synes jeg ikke. Prosessen er ikke stoppet, bare utsatt
noen måneder. Vi ønsker ikke å forsere noe. Dessuten har vi en dyktig
person i Hilde Woll, som konstituert regnskapssjef, sier Stein Erik
Aagard.

14

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

vår verden

nettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig på
NTNUs hjemmeside (http://www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Doktorgrader
Cand.med.
Ivar Rossvoll
har til forsvar for graden doctor
medicinae innlevert avhandling
med tittelen: «Elective orthopaedic surgery in a defined population. Studies on demand waiting time for treatment and incapacity for work». Disputas: 3.
november kl. 10.15. Prøveforelesninger torsdag 2.november kl.
15.15 og 16.15 i auditoriet iMedisinsk teknisk forskningssenter. Disputasen finner stedfredag 3. november kl. 10.15 i auditoriet,Medisinsk teknisk forskningssenter, Olav Kyrres gt. 3.
Cand.scient.
Sigbjørn Stokke
har til forsvar for graden doctor
scientiarum ved Fakultet for kjemi og biologi, NTNU, fått antattavhandlingen: «Sexual segregation in the African elephant(Loxodonta africana)». Prøveforelesningen vil bli holdt over
oppgitt emne med tittel:«Grazing
impact of large herbivores on biodiversity: mechanisms and patterns in tropical ecosystems»,torsdag 2. november kl. 14.15 i Aud.
R3, Realfagbygget, Gløshaugen.
Disputasen finner sted fredag 3.
november kl. 09.00 i Aud. R5,
Realfagbygget, Gløshaugen.
M.Sc.
Jin Weicheng
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert følgende avhandling med tittel: «The influence of rock stress induced problems on a large underground powerhouse». Prøveforelesningen
vil bli holdt i Totalrommet,Hovedbygningen, Gløshaugen, tirsdag
7. november kl. 10.15 over oppgitt emne «Evaluation of rockmass properties based on site investigation». Disputasen finnersted i Totalrommet, Hovedbygningen, Gløshaugen, tirsdag
7. november kl. 13.15.
SivilingeniørBård Vestgård
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Mathematical
Modeling and Control of a MultiLayer Tube Extrusion Process».
Prøveforelesningen vil bli holdti Rådsalen, Hovedbygningen,Gløshaugen,tirsdag 7.november
kl 10.15, over emnet «Reguleringssystemer i moderne rullende farkoster (for bremser,hjuloppheng, hjul, traksjon, etc..):Historisk utvikling.Eksisterendeog fremtidig teknologi». Disputasen finner sted i Rådsalen,
Hovedbygningen, Gløshaugen,tirsdag 7. november kl 13.15.
Sivilingeniør
Johan Magnus Gulbrandsen
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel «Research quality andorganizational factors: An investigation of the relationship».
Prøveforelesningen vil bli holdt
i Auditorium H1 i Hovedbygningen, Gløshaugen, torsdag 9.
november kl. 10.15 over emnet:«What is the relationship between research and development(R&D) and innovation?» Disputasen finner sted i Auditorium
H1 i Hovedbygningen, Gløshaugen, torsdag 9. november kl.
1315.

Cand.med.
Carina Seidel
har til forsvar for graden doctor
medicinae innlevert avhandling
med tittelen: «Prognostic value
and biological effects of hepatocyte growth factor and syndecan1 in multiple myeloma».Disputas:
fredag 10. november. Prøveforelesninger torsdag 9. november i
auditoriet, Medisinsk teknisk
Forskningssenter, Olav Kyrres
gt. 3. Disputasen finner sted fredag 10. november kl. 10.15 i samme auditorium.
Cand.agric.
Odd Gulseth
har til forsvar for graden doctor
philosophiae fått antatt avhandlingen:«Seawater Tolerance,
Migratory Behaviour and Growthof Charr,Salvelinus alpinus,with
Emphasis on the High Arctic
Dieset Charr on Spitsbergen,
Svalbard». Prøveforelesninger
torsdag 9. november 2000, henholdsvis kl. 10.15 og kl. 12.15, i
Totalrommet,Hovedbygget,Gløshaugen. Disputasen finner stedfredag 10. november kl. 11.15 i
Auditorium R5, Realfagbygget,
Gløshaugen.

Ledige stillinger
Gartner/gartnerassistent
Ved Botanisk institutts plantebiosenter er det ledig 30% vikariat som gartner/gartnerassistent fra 01.11.00 til 30.06.01.
Nærmere opplysninger hos gartner Guri Fyhn Hanssen tlf.90173/
90184, eller daglig leder TorHenning Iversen, tlf 96087.
Søknadsfrist 01.11.00,Ref.nr.KB41/00.
EDB-tekniker
EDB-tekniker, musikkprogramvare, fast 20% stilling, søkes ved
Musikkvitenskapelig institutt.
Nærmere opplysninger ved kontorsjef Trond Einar Garmo, tlf.
73 59 65 95, e-post:trond.einar.garmo@hf.ntnu.no Søknad
merkes med jnr. HF-179 og sendes NTNU, Det historisk-filosofiske fakultet, 7491 Trondheim,
innen 09.11.2000.
Avdelingsingeniør
Institutt for kunst- og medievitenskap søker avdelingsingeniør i fast stilling. Nærmere opplysninger v/amanuensis Johan
Magnus Elvemo, tlf. 73591891,
e-post:johan.magnus.elvemo@
hf.ntnu.no eller ktr.sj.Trond Einar
Garmo, tlf. 73596569, e-post:trond.einar.garmo@hf.ntnu.no
Søknad merket HF-180, sendes
NTNU, HF-fakultetet, 7491
Trondheim.
Søknadsfrist 09.11.00.
Post doc.-stillinger
To post doc.stillinger er ledig ved
Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap. Nærmere
opplysninger om stillingene fås
hos instituttleder,professor Kjell
Bratbergsengen, tlf. 73 59 34 39,
e-post: Kjell.Bratbergsengen@idi.ntnu.no eller hos kontorsjef
Bård Kjos, tlf. 73 59 14 58, e-post:
Stipendiater
Tre ledige stipendiatstillinger erledig innen nett og kommunikasjonstjenester ved Institutt for
telematikk. Søknadsfrist: 09.11.
2000. For nærmere opplysninger:Optiske nettløsninger:Første-

Side 14 — Svart Cyan Magenta Gul

amanuensis Norvald Stol, tlf. 73
59 21 33 Smarte Nett: Professor
Finn Arve Aagesen, tlf. +662 524
6576 (6 t.tidsforskjell) QoS håndtering i FSN:Prof.Bjarne Helvik,
tlf. 73 59 26 67.
Stipendiat
Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap søker dr.stipendiat tilknyttet prosjektet«Mobil elektronisk pasientjournal». Nærmere opplysninger om
stillingen fås hos førsteamanuensis Øystein Nytrø, tlf. 73 59 29
63, e-post: Oeystein.Nytroe@
idi.ntnu.
Førstekonsulent
Ved Modul 1-senteret (Ex.phil.)på Dragvoll er fast stilling som
førstekonsulent ledig. Arbeidsområde: Studie- og forskningsadministrasjon, utredningsarbeid og budsjettarbeid.Nærmere
opp. ved kontorsjef Rune K.
Hansen, tlf. 73 59 81 96. Søknadsfrist: 09.11.2000.
Stipendiater
Ved Institutt for Termisk energi
og vannkraft er det ni ledige stipendiatstillinger. Søknadsfrist:
10. november 2000.
Førstekonsulent,
Fast stilling som førstekonsulent
er ledig ved Sosialantropologisk
inst. Nærmere oppl.ved Harald
Aspen, tlf. 73596434/73596552,
eller Tord Larsen, tlf. 73596542.
Søknad sendes NTNU, SVT-fakultetet, 7034 Trondheim innen
10.11.00. Merk søknaden med
J.nr. SVT-392.

NTNU-kalenderen

Torsdag2
Nov.

Fredag3
Nov.

Lørdag

4
Nov.

Tirsdag

7
Nov.

Vitenskapelig assistentInstitutt for mekanikk,termo- og
fluiddynamikk søker vitenskapelig assistent i mekanikk.Ref.nr.
33/00.Frist 16.11.2000.Nærmere
opplysninger fås hos seksjonsleder Kjell Holthe, tlf. 73593553 (epost: Kjell.Holthe@ mtf.ntnu.no)eller instituttleder. Helge
Andersson, tlf. 73593556 (e-post:
Helge.I.Andersson@ mtf.ntnu.no).
Førstesekretær/konsulent
Fast saksbehandlerstilling ved
Seksjon for formidling ledig forsnarlig tilstreden. Tilsettingengjelder 60% still. med mulighet
for utvidelse av stillingen. Informasjon v. seksjonssjef Karin Gjøl
Hagen, tlf. 73 59 29 92/ 91 38 31
31. Søknadsfrist 20.11.00. Merk
søknaden VM/668.
Stipendiater
Seks dr. stipendiatstillinger er
ledig ved Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap.
Professorat II
i medisin, urologi, søkes ved
Institutt for abdominale fag. Ved
Det medisinske fakultet er det
ledig et professorat II i medisin

Foredrag om finansmatematikk
Kl 14.15-15.15 i F4, Gamle fysikk, Gløshaugen. Professor Bernt Øksendal, Universitetet i Oslo, holder
foredrag med tittelen: Finansmatematematikk. Dette foredraget skal vi med utgangspunkt i Black-Scholes-formelen gi en kort oversikt over hvilke matematiske modeller og metoder som er mest brukt imoderne matematisk finans i dag.
Lørdagsuniversitetet: Hva er psykisk energi?
Hvordan påvirker den psykiske energien menneskelig aktivitet? Hvilke definisjoner har vi på begrepet psykisk energi og hvordan brukes det i vitenskapelige sammenhenger? Geir Arild Espnes forklarer hva psykisk energi er i Lørdagsuniversitetet,
4.nov. kl 10.15 i Suhm-huset.
Antioksidanter i forebygging og behandlingav kreft
Tirsdag 7.november kl 13.30 vil Svanhild A. Schønberg holde prøveforelesning i Auditoriet Medisin Teknisk Forskningssenter over emnet « Antioksidanter
i forebygging og behandling av kreft». Forelesningens
primære målgruppe er medisinstudenter i stadium
I.
Vitenskapsteoretisk Forum
Vitenskapsteoretisk Forum får besøk av Helge Jordheim, Germanistisk institutt, UiO. Hans
tema er: Mot en ny filologi: Foucault, Koselleck,
Skinner. Aud. IX, Dragvoll kl 18.15.

Avdelingsingeniør
Institutt for anestesi- og bildediagnostikk søker avdelingsingeniør.
Vitenskapelig assistentInstitutt for mekanikk,termo- og
fluiddynamikk søker vitenskapelig assistent i strømingslære
og termodynamikk.Ref.nr.34/00.
Frist 16.11.2000. Nærmere opplysninger om stillingen fås hos
professor Per-Åge Krogstad, tlf.
73593710(e-post:Per.A.
Krogstad@mtf.ntnu.no).

Treplanting og klimapolitikk
Velkommen til det andre møtet i Cafe Nordsør: Er treplanting god klimapolitikk når skogsbranner herjer
og lokalbefolkningen blir tvangsflyttet? Innledere:Hans Kolshus, CICERO Senter for klimaforskning,
Jørn Stave, Norwatch / Framtiden i våre hender.
Kl 19.00 på Selskapssiden, Studentersamfundet. Gratis inngang.

Inspirasjonsd@g
Studieavdelingen ved NTNU inviterer alle jenter i
1.årskurs ved siv.ing studiet og mat.nat.fag til etinspirasjonsmøte. Tid: 7.novemvber kl 14.15. Sted:
El5, Elektrobygget.

Torsdag

9Nov.

Søndag

12
Nov.

Debattmøte om kvinner,
jobbmuligheter og karrierevalg
Studieavdelingen inviterer alle jenter i 3. og 4.klasse ved siv.ing studiet og jenter ved cand.scient studiet til et debattmøte rundt temaet: «Kvinner, jobbmuligheter og karrierevalg».
Kl 14.15 i EL 5, Elektrobygget, Gløshaugen.
NTNU i retroperspektiv – festforedragPå vegne av Direktør Carl Schulz Fond innbyr Trondhjems Polytekniske Forening til årets festmøte søndag 12. november kl. 18.00, på Høgskolen i Sør-Trøndelag, avd. for teknologi, Ark. Christies gt. 2.
Ta Tiden Tilbake
Et inferno i tekst og tone. Olavshallen, 12. november
kl 19.30: Konsert med Trondhjems Kvinnelige Studentersangforening, Trondhjems Studentersangforening og Studentersamfundets Symfoniorkester.

(urologi).

idi.ntnu.no.

Professorat
i datateknikk og informasjonsvitenskap (algoritmekonstruksjon og -teori for nettbasert informasjonsgjenfinning).Nærmere
opplysninger om professoratet
fås hos professor Arne Halaas,
telefon 73593442, e-post: Arne.
Halaas@ idi.ntnu.no eller instituttleder/professor Kjell Bratbergsengen, telefon 73591019, epost: Kjell. Bratbergsengen@

Professor/førsteamanuensis
i kjemisk prosessteknologi (treforedling ) søkes ved Institutt forkjemisk prosessteknologi. Nærmere opplysninger om stillingenfåes hos instituttleder Sigurd
Skogestad, telefon 73 59 41 54,
epost: Sigurd.Skogestad@chembio.ntnu.no.
Søknadsfrist:
15.12.00, ref.nr. KB 33/2000.
Førstesekretær

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 2. NOVEMBER 2000

Botanisk institutt søker førstesekretær i fast, halv stilling.
Arbeidsområdet er innen post,
arkiv, økonomi og regnskap.
Nærmere oppl. ved adm. leder
Stig Sund, tlf. 73 59 62 88, el. førstesekretær Tove Tronvold tlf. 73
59 60 90. Søknadsfrist 09.11.00,
Referanse jnr. KB-39/00.

Internasjonale
kunngjøringer
Training Site for doktorstudenter – endokrinologi
In the frame of the Marie Curie
Training Sites scheme, theInstitute of Endocrinology of the
University of Milano, Italy, offers
an attractive training programfrom 3 to 12 months which includes several areas of research.
Se full tekst og evt. http://users.
unimi.it/endomi/

Kunngjøringer
Altund søker medarbeidere
Studentgruppen for Alternativ
undervisning, Altund, søker nye
medarbeidere fra våren 2001.
Søknadsfrist 1.november. Send
søknadmed
CVtil
Altund@stud.ntnu.no.
Menneskerettighetssymposium
De nordiske og baltiske menneskerettighetsinstituttene inviterer til Nordic-Baltic humanrights symposium on humanrights education in the Nordic
and Baltic countries. Symposiet
avvikles i Lund 7. - 9. desember.
Kontaktperson ved Institutt formenneskerettigheter er Øyvind
Henden.
Velferdshytte for ansatte
Fakultet for samfunnsvitenskap
og teknologiledelse har leid velferdshytte for ansatte. Det er nå
besluttet at NTNU-ansatte som
ikke hører til ved SVT-fakultetet, kan leie hytta. Mer informasjon om dette finner du på vårinternettside: www.svt.ntnu.no/adm/ hytte.

Stipend og legater
Sintef Unimeds forskningsfond 2001
Midler fra SINTEF Unimeds
forskningsfond skal også tildeles
i 2001. Rammen for årets tildeling er satt til ca. 600 000 kr.
Søknader om midler skrives påeget skjema som fåes ved henvendelse til SINTEF UNIMEDv/ Elisabeth Hovdal.
Kolflatstipendene til USA
Stipend på til sammen 40 000 kr.
til ingeniører/arkitekter med
minst 3 års praksis til studiereiser til USA. Stipend kan anvendes til deltagelse på kurs såvel
som til rundreiser og bedriftsbesøk. Søknadsfrist 1.2.2001

Annonser
Dobbel basstrommepedal
Bjørn Anders Nymoen gudfaren@yahoo.com
selgeren
Gibraltar Intruder 2, nesten helt
ny dobbel-pedal kr 2800,-.
Kombivogn/voksipose
Roger Almvik roger.almvik@medisin.ntnu.no selger pent brukt
Emaljunga kombivogn evt. med
matchende Voksipose.Pris kr.800

15

vår verdenLinux utfordrer Microsoft-monopolet
alfakrøll«Trøndere utfordrer Bill Gates»var overskriften på en artikkel
i Adressa i februar i år. De tre
ukene etter at den hadde stått
på trykk, måtte det ferske
Trondheimsfirmaet Trustix
bruke til å avvise ivrige aksjekjøpere.
Trustix baserer seg på Microsoft-konkurrenten Linux som forretningsidé, og det er
tydelig at folk flest tenner på seriøse utfordrere til Bill Gates’ programvaremonopol.

Slaver av Word og Excel. Nitti prosent av verdens pc-er bruker i dag
Microsofts operativsystem Windows. Bill
& Co har gjennom sin monopolposisjonogså gjort oss til Word-slaver, Excel-brukere osv. Når du anskaffer en ny pc, følger
som regel Microsofts operativsystem
Windows med, samt de viktigste programmene fra samme leverandør. Selv om defølger med, er de ikke gratis. Minst en
tusenlapp av innkjøpsprisen skyldes den«påtvungne» programvaren. Som gammelog fornøyd Mac-bruker liker vi dårlig at vi
alle tvinges inn i Microsoft-monopolet.
Etter vår mening er monopol noe herk ialle sammenhenger, blant annet fordibåde pris og produkt blir bestemt av
monopolet. Vi er slett ikke overbevist om
at Microsofts programmer er de beste. Og
vi liker slett ikke å bli tvunget til å oppgradere til en ny Word-versjon to år etterat vi kjøpte den forrige, bare for en Wordsom har est ytterligere ut i størrelse og
som har enda flere funksjoner som vi aldri
bruker.
Microsoft dominerer vår datahverdag i
så stor grad at selskapet har fått amerikanske myndigheter på nakken. Men foreløpig har ikke anti-trust saken mot datagiganten i Seattle gitt særlig resultat.

Kultfiguren Linus Torvalds. På sikt
tror vi at utspillet fra den finske datastudenten Linus Torvalds vil ha større effekt.
Torvalds lille genistrek, som nærmest har
gjort ham til en kultfigur i datakretser, er
at han har laget et operativsystem som er
en konkurrent til Windows, og så har hangitt det gratis til alle som vil bruke og
utvikle det.
«Open Source» og «Proprietary Software» er de amerikanske uttrykkene for deto ytterpunktene i programvareverdenen.
Det siste innebærer at rettigheter voktes
med nebb og klør av opphavspersonen, og at
produktet prises til det markedet er villig
til å betale. «Open source» betyr fri tilgang- alle som ønsker kan laste programvaren

pr. del eller samlet kr 1500,Barneseng og barnesete forsykkelTurid Stene turid.stene@hf.n
tnu.no selger barneseng og barnesete for sykkel.
1985 Opel Kadett GSi
Erlend Mjaavatten mjaavatt@stud.ntnu.no selger Opel KadettGSi 1,8l 1985 modell 192.000km
kr 25.000,-.
FryserØnsker å kjøpe en liten, brukt
fryser. Helst ikke over 500 kroner, og i rimelig i god stand.
Kontakt Hanne på tlf.901 24 585,
mail hestvik@stud. ntnu.no
Passat stasjonsvogn-92 VW Passat stasjonsvogn,2.0i,
115 hk, svart metallic, automat,

Side 15 — Svart Cyan Magenta Gul

En pingvin har siden 1995 vært symbolet for operativsystemet Linux. Pingvinen brer seg like raskt
som operativsystemet den representerer. Her ligger en oppblåsbar versjon i den uferdige resepsjonen til Trondheimsfirmaet Trustix.

ned fra nettet, enten til praktisk nytte eller
for videreutvikling i egen regi. Hovedpoenget med en slik strategi er at all verdens
datanerder blir gjort til medutviklere av
produktet. Det er det som nå har skjedd
med Linux, det UNIX-beslektede operativsystemet som studenten Linus Torvald ved
universitetet i Helsinki lanserte i 1991.

betjener nettet), er Linux i rask fremgang.
Innen dette markedssegmentet har Linuxgått forbi Novell, og det antas at nærmere
40 millioner servermaskiner benytter
Linux-plattformen i dag. I år 2002 forventes det at Linux vil gå forbi Microsoft i server-markedet.

Tidobler omsetningen. Det er i
I et intervju for to år siden spådde Torvalds at Linux om få år vil være å finne på
hver fjerde pc. Utviklingen har ikke gått så
fort, men 15 prosent av alle operativsystemer som installeres i dag er Linux.

denne sektoren Trustix satser sterkt.
Dette året vil de levere Linux-basert programvare til servere for 10 millioner kroner, men regner med en tidobling til 100
millioner i omsetning allerede neste år.

Kan hentes fra nettet. De som vil

I Larvik ble det nylig arrangert ensåkalt «Crack/hack the Server»-konkurranse. 750 hackere – i den positive betydning av ordet – fikk i fire dager frie tøyler
til å hamre løs på to servere for å se om degreide å bryte gjennom sikkerhetsmuren.
Serveren som var satt opp med Microsoft
Windows NT 4.0, holdt stand én time før
den brøt sammen. Servermaskinen som
kjørte Trustix Secure Linux, motsto 400 000
angrep i løpet av de fire dagene hacker-stormen varte.

prøve Linux, kan hente det fra nettet hos
for eksempel http://www.redhat.com.
Orakeltjenesten kan også hjelpe deg med
en kopi. Flere av programmene som
NTNU har kjøpt inn, finnes i Linux-utgave, spesielt ingeniørteknisk programvare.
På datasal 212 i Sentralbygg II på
Gløshaugen og i to av salene i
Realfagbygget finnes det Linux-maskiner.
Institutt for kjemi på Gløshaugen er
blitt et «Linux-reir» der vel 70 prosent av deansatte bruker Linux.
– Vi gikk over til Linux for fire år siden
og har ikke angret en dag, sier den dataansvarlige ved instituttet, Lars Nummedal. –Vi har ikke lisensutgifter i det hele tatt,legger han til.

Vi synes det er meget positivt at en ung
bedrift med røtter fra NTNU er med på å
utfordre datagiganten i Seattle, og ønsker
Trustix-gjengen i Pir-senteret lykke tilvidere.
ARNE ASPHJELL

Spesielt for servere (tjenermaskiner som

aluminiumsfelger, servo, el. soltak, sentrallås, rails, rollo, hengerfeste, radio/kassettspiller.
Meget pen og velholdt selges kr
90 000,-. Tlf. 73 942438, 996 02
797.

Gudmundsdottir gudmunds@
stud.ntnu.no selger blå hjørnesofa i stoff, 215x275 kr 1000,-.

arne.asphjell@adm.ntnu.no

To gutter ønsker leilighet eller
liknende nær Gløshaugen og sentrum etter jul. Ring en av oss på
tlf 93210559.

Leilighet,bokollektivØrkenrotter/Gerbils
Rolf H Dahl rolfd@idi.ntnu.no gir
bort ørkenrotter.

LØRDAGSUNIVERSITETET

Sølvlenke funnet
Sølvlenke funnet i Hovedbygget,
Gløshaugen.Henv.Hovedarkivet
Rom 003, event.

Lørdag 4. november

Yamaha Orgel
Cecilie
Sneeggen
Cecilie.
Sneeggen@iku.nintef.no selger
meget velholdt orgel av typen
YAMAHA Electronic B5DR selges kr 2000,-.Tlf:91308 eller priv:
72560091.
Hjørnesofa selges

STED:

Suhmhuset,
Vitenskapsmuseet
PSYKISK ENERGI – HVA ER DET?
Elvegaten 6
Hvordan påvirker den psykiske energien menneskelig aktivitet? TID:
Hvilke definisjoner har vi på begrepet psykisk energi og hvordan kl. 10.15
brukes det i vitenskapelige sammenhenger?
Foreleser: Geir Arild Espnes,
Førsteamanuensis ved Idrettsvitenskapelig institutt

GRATIS INNGANG!
www.ntnu.no/lordag

baksida
Apropos spionfag ved NTNU

– Hvis ingenting går galt på jobben din, må opplagt noe være feil, fastslår førsteamanuensene Ruth Stasi (t.v.) og Magda Securitate, somskal lede det nyopprettede spionfaget ved NTNU.

– La enerneslippe fram

«Professor er vanskelig å bli, men lett å være».
Professor emeritus Olaf Rønning

Politiradio på
nettetRektor Tove Bullved Universitetet i
Tromsø er nyvalgt
leder for Universitets- og høgskolerådet. Rådet valgte nytt styre på
sitt representantskapsmøte
17. oktober.
Nestleder for det
sammenslåtte
rådet er Gunnar
Stave. Han harvært rektor ved
Høgskolen i Volda
siden 1997.

– Vi er best i verden på å tilrettelegge,sa toppidrettssjef Børge Stensbøl på
NTNVA-møtet på Lerkendal.

Norgesnettrådet skal dele ut
en pris for fremme av kvalitet
i norsk høgre utdanning.
Prisen har kortnavnet «Utdanningskvalitetsprisen» oger på én million kroner årlig.
Den kan tildeles prosjektersom er knyttet til ett eller
flere fagmiljøer, eller til hele
institusjonen. Hver institusjon kan sende inntil tre søknader. Søknadsfristen er satttil 15. februar neste år.

For halvannen måned
siden kunne alle internettbrukere høre Oslopolitiets radiosamband«live» på nettet. Serveren
som gjorde dette mulig,
ble kjørt gjennom Studentersamfundet i Trondheim. Da saken ble kjent
gjennom Nettavisen, tok
man affære i Samfundet,og internettforbindelsen
ble frakoplet. Det var enny og litt for ivrig ITgjeng-apostel som sto bak
den ulovlige scanningen.
Gjengsjefen for IT-komiteen har skriftlig beklaget
det inntrufne, overfor
NTNUs IT-seksjon. Oslopolitidistrikt opplyste fortre uker siden at man vurderte å anmelde forholdet.
Noen avgjørelse om detteer ennå ikke tatt.

Bull nyrådsleder

Toppidrettssjef Børge Stensbøl harvært på Lerkendal og dosert forforskningsmiljøet ved NTNU om
hvordan idretten dyrker fram eliteutøvere. Kan idrettens teknikker benyttes i forskningen? Et
gjennomgangstema i diskusjonen
etter foredraget var at den norske
enhetsskolen ikke oppmuntrer deflinkeste – det er forbudt å skilleseg ut. Denne mentaliteten må
endres. Vi må starte tidlig skal vi
få fram forskningsenerne. Begavelsene er vår viktigste ressurs,
ble det sagt.

Pris for kvalitet

Under lupen
Norges forskningsråd ble etablert 1. januar 1993 ved at
fem tidligere forskningsråd
ble slått sammen. Nå vil
KUF-departementet vite om
denne omleggingen har værtvellykket og har derfor engasjert den internasjonale Technopolis-gruppentil å evaluererådet.

Brentwick til
overhaling
Brentwick University, «lærestedet»som selger akademiske grader på postordre, er for tiden ute av drift på nettet. «Under refurbishment» står det nåpå Brentwicks nettsted. Vi har en mistanke om at overhalingsperioden kan
bli lang. Men kanskje dukker businessen
snart opp
på nettet
igjen,
m e nunder et
annet
navn.
(Se Universitetsavisa nr.
12 og 13.)

FOTO: ARNE ASPHJELL

Svarte enker og flere til

Gjev pris til Realfagbygget

Skorpioner, edderkopper, knelere og
vandrende pinner– i forrige uke kunne du møte et anselig antall av dem ilevende live påMedisinsk bibliotek og informasjonssenter. Det
var universitetsbibliotekar Jan Ove
Rein som forente
sin bakgrunn som
zoolog med sitt virke som bibliotekar,og tok med seg etVandrende pinner har god kamuflasje blant kvister utvalg kravlendeog bladverk. De regnes for helt ufarlige.
kryp hjemmefra.
FOTO: LISA OLSTAD
Noen av det giftige slaget, andre
mer harmløse. Reins ærend var blant annet å si noe om hvorvidt
krypene kan påføre mennesker noen medisinsk skade. Biblioteket
doblet sitt besøkstall de tre dagene utstillinga sto.

Realfagbygget er beæret med «Betongtavlen», en hederspris som
tildeles av Norsk Betongforening.
Prisen består av ei kobberplate, som foreløpig er i varetekt hos
Statsbygg men som vil bli slått opp på en iøynefallende plass i
Realfagbygget. Hederen går til både byggherre, arkitekter og
entreprenører for fremragende arbeid. Norsk betongforening
mener at byggets betongarbeider er planlagt og gjennomført med
meget god presisjon.
Betong er basismaterialet i bygget, som med sine drøyt 60 000 kvadratmeter er blant landets største
enkeltbyggverk. Det er også spesielt
at all betong er støpt på stedet og at
det er brukt mye hvit betong. Den
hvite betongen ble eksperimentert
ut gjennom et samarbeid med
betongmiljøet på NTNU. «Betongtavlen» er tidligere tildelt universitetssenteret på Dragvoll, Royal Garden Hotel og Skarnsundbrua.
Prosjektleder Terje Olsen fra Statsbygg
mottok Betongforeningens hederspris.
FOTO: BYGGEINDUSTRIEN.

Utgies i 12 100 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.

REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no

på sidenUtgått på data
Jeg må bare innrømme at jeg følte
meg fristet da den sleipe vitnemålselgeren hos Brentwick University lokket meg med sin innsmigrende telefonstemme: «Vi gir deg
et akademisk vitnemål på din livserfaring». Det hørtes egentlig så
logisk ut – du har lært mye på dinvei gjennom livet, og livsvisdom erfint å få attestert på en skikkelig
måte.
Spesielt når du er smertelig
klar over hvor mye du har glemt –30 år senere – av det som egentlig
er din akademiske utdannelse. Den
graden er i hvert fall gått ut på dato
for mitt vedkommende. Hvis noen
i dag spør meg om hva en «rekursiv tilbakekoplingssløyfe med Kalmanfilter» er, vil jeg bare stirre
dumt ut i luften. Beklager, Jens G.
Balchen!
Blir jeg derimot spurt om hvilket år messingradiatoren forsvant
fra Fords klassiske Model T, har jeg
svaret på rede hånd: 1916.
– Jeg har papir på at jeg erklok, har jeg pleid å si når den yngre garde har påpekt at jeg er teit.
Da sikter jeg til mitt gulnede NTHvitnemål med snittkarakter 1.8
Meget Tilfredsstillende. Men jeg
må nok innrømme at papiret barebeviser at jeg har vært klok engang.
Det hender jeg våkner om natta, våt av svette. Mitt mareritt er at
jeg plutselig sitter på eksamensbenken igjen. Jeg er oppe til eksamen i et av de klassiske NTHfagene, men jeg skjønner ikkebæret.
Nylig var jeg på besøk på mittgamle fakultet, Elektrofakultetet.
Jeg nevnte min fortid som en av
Ohmegas brødre. – Kanskje vi skal
teste ham i Ohms lov, var instituttstyrer Lars O. Svaasand freidig nok til å foreslå. Jeg ble littvarm i hodet med det samme, menså avfeldig er jeg ikke blitt at den
er forsvunnet ut av mitt elektrohode. U=RxI. Når motstanden øker,synker strømstyrken. Jeg har da idet minste lært å resonnere fornuftig.
Forest Gump hadde et glupt visdomsord om opplevelser på livets
landevei: «Life is like a box of chocolate. You never know what
you’re gonna get». Underveis forsyner man seg av livets konfekteske, og man blir etter hvert et helt
annet «produkt» enn det man var
når man forlot universitetet.
Om en arbeidsgiver ville ansette meg fordi jeg hadde et papir på
at jeg vet mye om amerikansk femtitallskultur, ville han jo ikke bli
lurt?
Men hvis jeg skulle finne på åta en doktorgrad i orkdalsskapets
historie, ville det bli vanskelig åfinne kvalifiserte opponenter til
min disputas. Da bør jeg kunne kjøpe meg en doktorgrad som bekrefter at jeg er eksperter i verden på
dette?
Så fortsatt jakter jeg på drømmejobben der jeg kan få brukt allemine velutviklede private interesser: Gammelbiler, jukebokser, America in the fifties, lokalhistorie, orkdalsskap, gamle hus, puzzles, Perpetuum Mobile, Cola-historie, Elvis,
diners, latex-undertøy, ridepisker…
Noen tilbud?