Militær

Miljøskapende

Ustoppelig

Børge Rogstad avtjener verneplikten
ved NTNU – hittil
uten refs og kakebu.

Sissel Kjøl Berg har oppskriftpå både kremkake og godtarbeidsmiljø. Så fikk hun daogså NTNUs arbeidsmiljøpris
Side 11for år 2000.

Tare Teksum er sterkt synshemmet og nesten døv. Det
hindrer ham ikke i å ta hovedfag i historie.

Side 11

Side 10

NTNUs
internavis
nr. 9
31.05.2001

Vil haarbeidsro
En spørreundersøkelseviser at et flertall av
NTNUs ansatte eromorganiseringstrøtte.
Side 2

Lang lunsj med
Giske

Utdanningsministeren,
som liker å tordne mot
slappe studenter som
tilbringer for mye tid ikantina, falt for eget
grep da han besøkte
Dragvoll iforrige uke.

– Vi flytter ikke
90 år gamle Inga Hakstad(i midten på bildet) har
bodd på Lerkendal i over 60
år. Også naboene Reidun
Eriksen (t.v.) og Edel Båtnes
har bodd her i flere tiår. Nå
frykter de for framtida etter
at NTNU har bestemt seg
for å selge boligene deres.
– Neste gang vi flytter,blir det til kirkegården.
Ikke før, sier Inga og Edel.
Saken ble diskutert pånytt i Kollegiet onsdag,
men leieboernes krav om åutsette salget ble avvist.
Kollegiet vil helst atStudentsamskipnaden skal
kjøpe eiendommene, og nå
venter NTNU på et bud.

Side 7

Side 3
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Eksamenstid
Vigdis tok to store
eksamener på én dag,hørselshemmede Arnt
Richard fikk 1.1 i fonetikk, mens Karine og
Kirsti tok fri fra alleksamenslesing.

Valget: Litt av en jobb å fylle rektorkappen
Side 8 og 9Side 12Både RIT 2000 og NTNU
for store på Øya?

Frosk til værsSir Michael Berry er
professor i fysikk, og
har som vitenskapelig
hobby å få frosker til åsveve.

Professor i byplanlegging, Sverre Nistov (bildet), tror
ikke at byen er tjent med verken RIT 2000 eller en ren
universitetscampus på Øya. Han ønsker seg et mangfold
av aktiviteter, men universitetet og studentboliger kan
gjerne utgjøre en vesentlig del. Byplanleggeren minnerom at det er viktig å tenke helhetlig. Han anbefaler at
utredningen av alternativ lokalisering av RIT 2000 blir
fulgt opp med en utredning av et nytt og miljøvennlig
transportsystem.

Side 14

Rystende
En skam for NTNU,
skriver en ansatt pådebattplass om
personheisen i
Sentralbygg II, etter enskremmende opplevelse i fritt fall.

Side 13

Side 17

Les daglige nyheter på http://innsidaUT.ntnu.no/ Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

2

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001«... En leder i et slikt system må først og fremst være en
tilrettelegger med lojalitet nedover i systemet».

på dagsordenen

Fra Fakultet for elektroteknikk og telekommunikasjon sin høringsuttalelse om ny fakultetsstruktur

Lei av omorganiseringer

ledelsenhar ordet

RektorEmil Spjøtvoll

Universitetets
idealer
Adresseavisen har gjennomført en spørreundersøkelse hvor flere sider ved
NTNUs virksomhet er forsøkt belyst.
Det siste temaet som ble tatt opp, varom NTNU svikter universitetets idealer.
Totalt 29 prosent mener det er slik,mens 43 prosent er ikke enig. Spørsmålet er svært relevant, da universitetene er i en omstillingsfase med nye
oppgaver og større krav om målbare
resultater. Spørsmålet om universitetets idealer er imidlertid upresist. Er
det idealene fra det femtende, nittende,
tjuende århundre vi snakker om, ellerde idealer og krav som bør prege vårtårhundres universiteter? Og hvilken
universitetsrolle og hvilke idealer snakker vi da om?
Den universitetsdebatt vi har hatt i
det siste, kunne forlede omverdenen tilå tro at idealene var knyttet til valgte
eller tilsatte ledere, studentgjennomstrømning, finansiering, opprykksordningen til professor og lengden på studier. Men dette er ikke prinsipielle temaer i forhold til universitetenes rolle og
oppgave. For eksempel når det gjelder
ledelse, fylte universitetene sin rolle daprofessorene var eneveldige, og vi har
aldri hatt noe demokrati, da ulike stemmer har ulik vekt ved valg.
Under Dusken tok nylig opp spørsmålet om vi er redde for å la kritiske røster slippe til, og at det er for lite direkte engasjement i samfunnsdebatten.
Leserinnlegg i Under Dusken og Adresseavisen frykter at vi blir markedsstyrt,og om vi er i ferd med å se på oss selv
som en produksjonsbedrift. Pølsefabrikk
er et yndet skjellsord. Tittelen på Stortingsmelding nr. 27 «Krev din rett – Gjør
din plikt» peker også i denne retning,
med fokusering på rettigheter og plikter i stedet for akademiske verdier. At
kravet om god gjennomstrømning ved
universitetene skulle true akademiske
idealer, er en form for akademisk arroganse. Både grunnskolen og videregående skole får sine elever igjennom utenå være beskyldt for å være pølsefabrikker. I vår tid, når mer enn halvparten av
de unge velger høgre studier, har universitetene overtatt mye av rollen til
videregående skole. Det må vi forholde
oss til som et nytt ansvar og en ny samfunnsoppgave.
NTNU har formulert sine overordnete idealer gjennom mottoet: kreativ,
konstruktiv, kritisk. En av våre stipendiater foreslo i et leserinnlegg i Universitetsavisa at vi erstatter dette med:lekende, utfordrende, ansvarsfull. Ikkenoe dårlig forslag, med mer inspirerende
betegnelser på samme realitet. Begge
peker på det som må være vår hovedoppgave: å skape og stimulere til ny
kunnskap og innsikt, å utfordre og kritisk granske etablerte ideer og forestillinger. Vi skal være ansvarsfulle og konstruktive i å peke på mulige løsninger
og ikke være lettvinte i våre analyser.
For å ivareta vår samfunnsfunksjon, er
det spesielt viktig at vi er uavhengige avsærinteresser, statlige, næringsmessige eller idealistiske organisasjoner.
Av og til glemmer vi at vår egen virksomhet også må finne seg i å bli utfordret og settes under et kritisk søkelys.

– NTNU trenger ingen ny
omorganisering, – folk vil haarbeidsro.

En spørreundersøkelse om omorganiseringsprosesser ved NTNU viser stor motvilje mot å sette i gang nye omstillingsprosjekter i nær framtid. Det forteller nestleder Gunnar Fermann i Forskerforbundet
NTNU, som er inititativtaker til undersøkelsen. Til sammen 658 fagorganiserte deltok. Det utgjør 35 prosent av alle fagorganiserte og 22 prosent av samtlige ansatteved NTNU.

Gal diagnose, feil medisin. Spørsmålene gikk konkret på erfaringer med
Orgut og oppfatninger om forestående
endringer av fakultetsstrukturen.
– Et stort flertall mener at Orgut-prosessen har kostet mer enn den har smakt,
forteller Fermann. – Av de som på prinsipielt grunnlag likevel slutter opp om intensjonene ved Orgut, er det seks ganger flere
som mener at gjennomføringen ikke harvært god nok, enn dem som sier seg tilfreds. To tredjedeler sier seg enige i at den
administrative virksomheten ved NTNU
ikke er effektivt nok organisert. Samtidig
sier bare drøyt 24 prosent seg enig i at
Orgut-prosessen har vært et nødvendig
bidrag til omstillingen av NTNU. Hele 66
prosent er uenige i at Orgut har bidratt til
at de gjør en bedre jobb. Så selv om det store flertallet ser behov for å effektivisere
administrasjonen, er det altså få som
mener at Orgut har stilt riktig diagnoseeller har utgjort riktig medisin, presiserer Fermann.

Dårligere trivsel. – Videre er det entendens til at de arbeidstakerne som
føler seg mest berørt av Orgut, er de mest
kritiske. Hele 44 prosent av dem sier de
har vurdert å skifte jobb. Over 20 prosent
sier at de «kjenner dyktige medarbeideresom har valgt å slutte på grunn av reorganisering ved NTNU.» Mange sier attrivselen på jobben er negativt påvirket
av Orgut (23.1 prosent). Det er tydelig at
trivsel og funksjon går hånd i hånd, fornesten like mange (21.1 prosent) sier at
Orgut har gjort dem dårligere i stand tilå ivareta arbeidsoppgavene sine. Dertil
mener 28.9 prosent at arbeidsbelastningen har blitt større. Det er også en klartendens til at de eldste arbeidstakerne(46 år og eldre) er mest skeptiske til
Orgut.
Fermann framhever at hele 46 prosent
syns at de fikk tilstrekkelig informasjonom Orgut. – Likevel mener hele 72 prosent at prosessen var toppstyrt og at deansatte hadde liten innflytelse. 62.2 prosent sier seg uenige i at Orgut har bidratttil å bedre informasjonsutvekslingen
mellom ledelse og grunnplan.

Vil ha arbeidsro. Mange sier seg enig
i at det er nødvendig å endre på fakultetsstrukturen, men ikke akkurat nå.
Bare 18.5 prosent svarer at «det er behovfor en endring av fakultetsstukturen nå.
56.5 prosent sier at de er uenige.
Fermann setter dette i sammenheng med
frykten for å tape på en fakultetsendring,og flertallets skuffelse over gjennomføringen av Orgut-prosessen. – Motstanden mot en ny arbeidskrevende omorganisering er stor, – de ansatte vil ha arbeidsro og tid til konsolidering.
I debatten om ny fakultetsstruktur har
det vært forslag om å kutte ut fakultets-

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul

Gunnar Fermann
ved Forskerforbundet NTNU har
ledet en spørreundersøkelse blantfagorganiserte ved
NTNU om Orgut og
ny fakultetsstruktur.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

nivået. Andre har talt for å samle siv.ing.fagene i en «School of Engineering». I spørreundersøkelsen er det bare 20.2 prosent
som mener de kan klare seg uten fakultetsnivået. En enda mindre andel, (17.2
prosent), mener fakultetsnivået «vanskeliggjør tverrfaglig samarbeid». 45 prosentønsker ikke et samlet siv.ing.-fakultet.
Når svarene brytes ned på fakultetstilhørighet, framgår det at motstanden
mot et felles teknologifakultet er størst
blant dem som selv arbeider ved teknologifakultetene. Oppslutningen er størst
blant ansatte ved HF- og SVT-fakultetene.

Her er hele 54,7 prosent imot et samlet
teknologi-fakultet, mens bare 21.6 prosent
slutter opp om en slik sammenslåing. En
foreløpig rapport om undersøkelsen ble
lagt fram på Forskerforbundets seminarom ny fakultetsstruktur i forrige uke. En
fullstendig rapport vil bli lagt fram i midten av juni.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Omstilling med mål,mening og motivasjon– Ledelsen må klargjøre
hvorfor den ønsker åomstrukturere fakultetene.
– Oppskriften for å lykkes med omstillingsprosesser kan samles i de tre begrepene mål, mening og motivasjon: Omorganiseringer må ha et klart mål, de involverte må skjønne meningen med det som
foregår og være motiverte til å gjennomføre endringstiltak. Disse elementene
henger nøye sammen og betinger god informasjon og kommunikasjon. Og den måvære toveis, – toppstyrte endringsprosesser har dårlige sjanser, sier Per Øystein
Saksvik og Kjell Nytrø ved Psykologisk
institutt.

Arranger allmøter. Omsatt til denpågående debatten om ny fakultetsstruktur, skulle prosessen ha startet med
en klargjøring av hva som er hensikten.
Hvem ønsker endringer, og hvorfor?
Videre burde alle som kan tenkes å bli
berørt av endringer, engasjeres til debatt.
De må holdes løpende informert om det
som skjer, og få reelle muligheter til åpåvirke.
– Dessverre er dette langt fra virkeligheten i det vi hittil har opplevd, sier
Saksvik. Han forteller om en prosess med

faggrupper som har diskutert, oppsummering i notater som er oversendt instituttledelse, samordning av notater i instituttstyret, og endelig instituttets innstilling til fakultetet. Underveis har mange
innspill forsvunnet. Grunnplanet føler seg
skjøvet ut på sidelinjen, og får et fjernt
forhold til det som skal foregå videre.
– Et godt alternativ hadde vært å
arrangere allmøter, sier Saksvik og Nytrø.

Fokus på mennesker. Saksvik og
Nytrø har i flere år deltatt i prosjektet«Helse i arbeidslivet» og er eksperter påarbeids- og organisasjonspsykologi. De
har sett på hvordan omstillinger iarbeidslivet virker inn på dem som blir
berørte. Over halvparten av endringsprosessene mislykkes. I mange tilfeller blir
tilstanden etter omorganisering verre enden var. Mange blir syke av påkjenninger rundt prosessen. Saksvik og Nytrø
mener at dette i stor grad skyldes mangel på psykologisk innsikt. Det blir sattaltfor lite fokus på menneskene i prosessen. I stedet legges det ensidig vekt på
det tekniske innholdet eller sluttproduktet, – for eksempel «færre fakulteter ved
NTNU».
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 8 – 10. MAI 2001

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
http://innsidaUT.ntnu.no/

Sal av Lerkendal:

Framleis uvisse
Kollegiet vedtok onsdag ettermiddag å halda
oppe vedtaket om å leggja 16 bustader ved
Lerkendal ut på den opne marknaden. Men
dersom Studentsamskipnaden ikkje når opp i
budkonkurransen, skal saka tilbake til Kollegiet.
Styret vedtok tidlegare i vår å
leggja ut 16 bustader ved Lerkendal på den opne marknaden.
Dette førte til sterke reaksjonar
frå leigetakarane, som meinerseg dårleg handsama av NTNU.
Saka vart derfor diskutert pånytt i kollegiemøtet onsdag. Det
var Trond Andresen som tok opp
saka under ’eventuelt,’ medønske om å utsetje saka. Diskusjonen konkluderte med at vedtaket står fast, men med følgjande presisering: Universitetsdirektøren står fritt til å kunne selja bustadene til Studentsamskipnaden i Trondheim, sjølv
om SiT kjem med eit noko lågare
bud. Men dersom tilbodet vert
vurdert å vera for lågt, kjem sakaattende til Kollegiet, som orienteringssak.

NTNU

ein

bustadhai?

Aksjonsgruppa for leigetakarane på Lerkendal hevdar atuniversitetet oppfører seg som
ein klassisk bustadhai i denne
saka. Framferda har vore
«grovt uetisk,» som dei skriv ieit brev. Dei meiner at universitetet ikkje har oppfylt opplysningsplikta, ved å unnlate ågjera leigetakarane merksam
på planane for sal. Først den
20. mai fekk dei skriftleg orientering. Her sto det dessutan atbustadene vil tidlegast bli lagt
ut for sal etter 15. juni.
Oppseiingsfristenereinmånad.
Under gårsdagens kollegiemøte vart det presisert at i alle
høve så skal spørsmålet om saltil SiT bli ferdig handsama.
Nå fryktar leigetakarane forframtida. – Ein ny huseigar vil
nok kunne heve standarden
gjennom oppussing. Men frykta
er stor for at prisane vil aukaendå meir, seier Reidar Sliper,
student og bustadaksjonist.
Fryktar leigetakarane for å
bli kasta ut?
– Eit sal er i seg sjølv ikkje
nok til det. Men poenget er at
når NTNU ikkje lenger står som
eigar, veit vi ikkje kva som kanskje, seier Reidar Sliper.
Bebuarane meiner at NTNU
har spelt ei så fundamental rolle for området historisk sett, at
ein må kunne forventa at universitetet tek ansvar for bumiljøet også i tida framover. «Det er
etter vår oppfatning grovt uetisk
at en offentlig institusjon som
NTNU velger å sette utelukkende kortsiktige målsetningerom økonomisk gevinst framfor
en langsiktig målsetning om etgodt og variert boligtilbud forstudentene», skriv aksjonsgruppa.

år, som går i barnehage. Mange
av leigetakarane er i same situasjon. Ei rad komande førsteklassingar er skrivne inn påSingsaker barneskule. Hilde
Merethe Østerås Berntsen sin
son er i denne situasjonen. – Vi
har valt å ikkje sei så mykje til
han om dette. Han gler segsvært til å begynne påSingsaker, seier ho.

Avviserskuldingane.

Teknisk direktør Kjell Næsje
avviser skuldingane om dårleg
informasjon til leigetakarane.
– Vi sendte eit brev til dei den
16. mai. Her skriv vi mellom
anna at NTNU ikkje har planarom å sei opp nokon som helst av
leigetakarane, seier Næsje.
Men ein risikerer at leiga
aukar kraftig?
– Leigetakarane bur i dag til
dels svært gunstig, seier Næsje,som legg til at han har stor forståing for at leigetakarar går
imot salet:– Dersom eg sjølv hadde budd
under så gunstige leigetilhøve,
ville eg nok protestert mot
endringar, eg også, seier han.
– Vi er heilt avhengig av desse pengane for å få realisert våreeigne byggeprosjekt. Dette gjeld
mellom anna restprosjektet til
Realfagbygget, seier Næsje.
Dei NTNU-eigde husa i
Grensen, som ligg mellom Samfundet og Gløshaugen, kan bli
dei neste som vert lagt ut for sal.
Det har ein enno ikkje tatt stilling til, fortel teknisk direktør.
Dei ni husa har til saman 37 leilegheiter.

– Kastar ikkje ut nokon.
Bygg- og eigedomssjef OddRoar Sjøhelle i Studentsamskipnaden forsikrar om atingen vil bli kasta ut dersom
SiT får kjøpa bustadene.
– Studentane som bur der, vil
få tilbod om andre bustader. Når
det gjeld dei som har budd dersvært lenge, vil dei kunne få tilbod om å kjøpa bustadene av oss,og det utan at vi legg på prisen,seier Sjøhelle.
Vil husleiga gå opp?
– Ein del av husa er i dårleg
forfatning, og det må vi gjera
noko med. Då vil leiga måtte
auka. Men vi set ikkje opp prisen
utan å pussa dei opp, seier Sjøhelle.
TORE OKSHOLENØydelagt oppvekstmiljø.
Sliper har sjølv ein son på fire

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

Disse menneskene er bare noen av dem som kan miste sine hjem hvis NTNU selger Lerkendal-boligene ut på detåpne markedet.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Frustrerte beboere
Frustrasjonen er stor
blant Lerkendals eldre
beboere. Her har blant
andre Inga Hakstad
bodd i i 62 år.
– Det er forferdelig om det nåskal selges på, ja, hva kalles det– det åpne marked? sier Inga
Hakstad på 90 år. Hun bor i første etasje i P.A. Munchs gate 9.
Det har hun gjort siden 1939.
– Jeg håper inderlig at deikke gjør dette mot oss, sier Inga
Hakstad og får støtte fra naboen
Edel Båtnes. Hun har bodd her
i 30 år. De synes begge at situasjonen er tragisk, og sammen har
de følgende melding til de som

vil ha dem ut:– Vi blir her til vi dør. Vi skal
ikke flytte før vi kommer til kirkegården. Kjøpere av P.A.
Munchs gate 9 må vite at de får
med seg to gamle damer på kjøpet!

etter brevet de fikk med
beskjed om salg. Hun forklarte
at hun hadde papirer fra 1988
som garanterte at hun skulle fåbo her.
– Han sa at det var et gullkantet brev, sier Eriksen.

– Ble truet. En annen beboer

Snuser rundt. Flere av bebo-

har bodd her i 40 år. Han overtok etter foreldrene sine og har
brukt en del penger til å pusse
opp. Denne beboeren følte segtruet til å selge huset på 70-tallet. Enten måtte han selge for
100 000 kroner, eller så ville det
bli ekspropriert, og da ville hanbare få 70 000. Han valgte det
første. Reidun Eriksen har ogsåbodd her i 40 år. Hun forteller
at hun ringte til eiendomssjefen Arne Rønning ved NTNU

erne har registrert større interesse for boområdet. Blant har
det blitt observert personer
som systematisk har kikket påde 16 husene som Kollegiet harvedtatt skal selges. Beboerne
synes ikke det er hyggelig at
disse personen også beveger
seg inn i hagene for å kikke.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Vitensenteret:

Flere besøkende, økende underskudd
For Vitensenteret økerbesøkstall, billettinntekterog butikkomsetning.
Paradoksalt nok øker ogsåunderskuddet.

tore.oksholen@adm.ntnu.no

Midtnordisk Vitensenter har lagt
fram sin årsberetning for styret.
Antall besøkende økte fra 40 000
i 1999 til 51 400 i 2000. Billettintektene økte fra 1 mill. kronertil 1.26 mill. kroner fra 1999 til
2000. Omsetningen i «Molekylet» kiosk og gavebutikk haddeen enda mer markert økning, fra
en halv million i 99 til nesten
800 000 kroner i fjor. Litteratur
fra Vitensenterets eget forlag
utgjør 87 000 av dette beløpet.
Til tross for denne positive
utviklingen ble underskuddet forår 2000 på 735 000 kroner. Vitensenterets virksomhet er personellkrevende, og lønn er største
utgiftspost. Underskuddet dekkes fra Vitensenterets fond, somved årsskiftet var på ca to mill.
kroner.

Utviklingen kan ikke fortsette i samme spor, og sammen
med landets øvrige vitensentre
arbeides det intenst med å oppnå statsstøtte fra 2002. Minst én
million kroner i årlig driftsstøtte er nødvendig hvis aktivitetenskal opprettholdes i sin nåværende form.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

4
Mer om kunst
på avveier
Universitetsavisa har fått flere
henvendelser etter reportasjen
i forrige avis om manglende
oversikt over kunsten på
NTNU. Det viser seg nå at to
Picasso-bilder er blitt borte i forbindelse med flytting fra
Rosenborg til Realfagbygget.
Det ene er et litografi i svarthvitt som hang i en trappeoppgang ved kantina. Det andre eren kopi av «Guernica» som hangi G-paviljongen. Begge bildene
er meldt stjålet, men politiet harhenlagt saken, forteller avdelingsleder Terje Olsen ved
Fakultet for kjemi og biologi.
Sylvi Bjørn ved samme
fakultet har reagert kraftig på
omtalen av Kai Fjell-bildet i avisa. – Ifølge reportasjen henger
bildet usikret på en byggeplassog er ikke til glede for noen. Bildet hang i sin tid på Rosenborgog ble flyttet til Dragvoll mot
Rosenborgmiljøets ønske, sierBjørn, og syns gjerne at
mat.nat-miljøet kan få tilbake
bildet.

Ny søkemotor
Det er nå installert en ny søkemotor fra selskapet FAST på
NTNUs nettsted (http://sok.
itea.ntnu.no). Hittil har søkemotoren indeksert 201 000 sider
med NTNU-informasjon som
ligger spredt på nærmere 70 tjenermaskiner. Dette er 65 000
flere sider enn den søkemotoren som hittil har hatt best dekning. Alene på intranettet (Innsida) ligger det nå inne ca. 5 000
meldinger. Søkemotoren er
meget kjapp og gir også mange
flere søkemuligheter enn det
tidligere Mavit-systemet. Avtalen med FAST er kommet istand gjennom NTNUs Intranettprosjekt.

Anerkjennelse– igjenHele det marine miljøet ved
NTNU kan nå glede seg over 28
nye måneder med status som«Research Infrastructure» (RI).
Dette er tredje gang EU-kommisjonen anerkjenner «Trondheim Marine Systems RI» somet unikt marint senter i europeisk sammenheng. Dermed
kan forskerne fra NTNU og Sintef fortsette å invitere utenlandske kolleger til et Trondheimsopphold. EU-kommisjonen dekker nemlig reise og opphold på inntil tre måneder forgjestene, samt kostnadene forbruk av utstyr. Søknaden ble
første gang innvilget i 1998, og
siden den gang har hele 130
utenlandske forskere besøkt
Trondheim. Spesielt populær er
feltstasjonen i Hopavågen ved
Agdenes. Her er fjorden grunn
og godt egnet til forsøk.

Strategiske
program
Det har kommet inn 83 søknader til nye strategiske programi Forskningsrådets regi. NTNU
er representert med i alt fem
programmer, hvorav ett i samarbeid med Sintef. Magnus
Langseth, Krister Sundblad,
Svein Valle og Randi Holmestad
er ledere for de rene NTNU-programmene, mens Hallvard
Svendsen er oppnevnt somleder for samarbeidsprosjektet
med Sintef.

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

nyheter

Garanterer bedre service
NTNU lover bedre service til sine studenter
gjennom en egen serviceerklæring. Blant
annet skal det bli slutt
på all sensursommel.
Lederen av Studenttinget mener at erklæringen burde hainneholdt mer
konkrete løfter.
Serviceerklæringen ble vedtatt
av Kollegiet onsdag. Erklæringen gjelder alle studenter ved
NTNU, også gjestestudenter og
deltakere i etter- og videreutdanning. Selv om den nye lovenom studentsamskipnader ikke
lenger regner doktorgradsstudentene som studenter, gjør serviceerklæringen det. Disse studentene kan blant annet forvente av NTNU at de skal få enforskerutdanning på et internasjonalt nivå.

– Må bli mer konkret.
Erklæringen beskriver hva
studentene kan forvente seg av
service og tjenester fra universitetets side. Samtidig som
NTNU lover dette, ligger det
samtidig en returforpliktelse
for studentene, om hva de bør
gjøre for å få tilgang til servicen og tjenestene fra universitetet. NTNU forventer blant
annet at utvekslingsstudenterved NTNU holder inngåtte
avtaler med sin hjemmeinstitusjon og sin vertsinstitusjon.
Studenttingsleder
Ivar
Munch Clausen er positiv tilerklæringen, men hadde gjerne
sett den enda mer konkret. I
punktet om velferd og fritid
heter det i serviceerklæringen
at: «Du kan forvente av NTNU
at det i samarbeid med SiT gis
et godt og bredt velferdstilbud
til deg som student.» – Dette er

ikke noe revolusjonerende, er
Clausens kommentar. Han krever at det jobbes mer med dokumentet, og regner med at ordlyden i erklæringen vil være i en
kontinuerlig prosess etter hvert
som man skaffer seg erfaringer.
Men at «sensuren skal
gjennomføres innen de fristersom gjelder», det må da væregodt nytt?
– De fristene som gjelder, er
allerede stikk i strid med Universitets- og høgskoleloven,bemerker Clausen. Han menerat universitetet bør begynne
med å følge denne loven, som
har en kortere tidsfrist for sensurering. Dessuten ligger ikke
problemet hos Studieavdelingen, men hos faglærerne, mener
Clausen. Han mener at det bør
innføres en eller annen form forsanksjon, eller straff, for de som
ikke følger fristene.

virksomheter. Regjeringen lanserte sommeren 1999 programmet «Et enklere Norge» for å
bidra til å gjøre statlig forvaltning i Norge enklere. Med programmet vil regjeringen utvikle en forvaltning som er
enklere å forholde seg til forbrukerne. Innenfor programmet er det iverksatt en rekke
prosjekter, herunder krav tilalle statlige virksomheter om ågi sine brukere serviceerklæringer.
Foreløpig kan ikke studenter i etter- og videreutdanningsgruppen regne med noensærlig service fra NTNU. Ikke
hvis man går inn og leser erklæringen på nettet, slik den ser ut
onsdag 30. mai. (http://www.
ntnu.no/studieavd/serving/meny.html).
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Hvorfor? Bakgrunnen forserviceerklæringen er et krav
fra regjeringen til alle statlige«Gründerstart» opp av dvalen
Instituttene må få økonomisk uttelling fornyskaping. Dette var ett av de rådene professor
Sigmund Waagø fikk fra kolleger, da han inviterte til idédugnad om hvordan strategiplanen
for nyskaping best kan realiseres.
NTNU har satt etablering av
nye virksomheter på dagsorden
og vedtatt en strategi for nyskaping. Nå blir det avgjørende
spørsmålet hvordan planen bestskal omsettes i praksis.
– Nå er det stuerent å væreopptatt av nyskaping, sa Waagø
til kollegene han hadde invitert
til idédugnad i regi av det gjenopplivede forum Gründerstart.
Nyskaping skal være en
integrert del av universitets tre
virksomhetsområder: utdanning, forskning og formidling.
Men både Waagø og hans kolleger som har erfaring fra det daglige instituttlivet, er skjønt enige om at det ikke er enkelt åmotivere instituttene til å bruke trange budsjetter og knappe
ressurser til å stimulere til
bedriftsetablering.

Forskningsrådet satser.
Erfaringen tilsier at økonomiske incentiver er avgjørende. –Informasjons- og påvirkningsjobben blir mye lettere hvis det
finnes gulrøtter, sa Waagø.

En pengesekk for denne typeaktivitet finnes i form av Forskningsrådets Forny-program. 220
millioner kroner skal brukes forå stimulere nyskaping ved universitetene i perioden 20002003. Ved Universitetet i Tromsø og på Kjeller får forskningsmiljøer som er fødselshjelper forny virksomhet, sin del av Forny-potten. På Kjeller deles tilskuddet 50/50 mellom etablererog modermiljø. Her i Trondheim
er det Leiv Eriksson Nyfotek(LEN) som får hele Trondheimspotten. Diskusjonen på Gründerstart-møtet tyder på at LEN
må regne med å miste noe av
Forny-midlene de får i dag. Fagmiljøene som avler nye bedrifter,ønsker sin del av potten.

Nettverk av entusiaster.
Det ble sterkt poengtert at det
administrative støtteapparat
rundt eksternfinansiert virksomhet må fungere godt.
Nedlegging av Sintef B-virksomheten er det tydeligvis stor
skepsis til. B-virksomheten

Gründerstartfor fagfolk
Professor Tore Haavaldsen
ved Institutt for bygg- og
anleggsteknikk tok initiativet til Gründerstart i 1997.
Han hadde vært ved
Stanford University og blitt
inspirert av dette universitetets evne til å avle nyebedrifter. Gründerstart er etnettverk av faglig ansatteved NTNU, som er opptatt
av nyskaping. Dette uformelle forumet døde etteren tid, men nå er klimaet
for denne type virksomhet
mye mer positivt. Professor
Sigmund Waage ønsker åblåse liv i Gründerstart som
et ledd i å realisere nyskapingsplanen.

– Vi må jobbe på det ytre plan forå skaffe mer midler til nyskapingsvirksomheten sier professor Sigmund Waagø.
FOTO: ARNE ASPHJELL

fungerer utmerket i dag, og det
må være garantert at denerstattes av noe bedre, før
denne muligheten fjernes.
Waagø trøstet forsamlingen
med at «signalene om bråstopp
på Sintef B-ordningen er blitt
mindre og mindre klare».
En klar konklusjon fra idédugnaden er at det må bygges
opp et nettverk av entusiasterved instituttene som kan virke
som «påvirkningsagenter» inyskapingsarbeidet. Instituttlederne må trekkes med, ognyskaping må inn som en integrert del av forskningsstrategien.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Nye tverrfaglige prosjekter
Programstyret for NTNUs program for tverrfaglig forskning
har tildelt forprosjektmidler istørrelsesorden 35 - 50 000 kroner til 14 prosjekter for å utvikle tverrfaglige prosjektidéer:• Bærekraftig mobilitet. Kunnskaps- og teknologiutviklingknyttet til kollektivt bilhold.
Prosjektleder Stig Larssæther,
Program for industriell økologi.
• Bruer. Forskjellige former forvariasjon og fellestrekk bruer imellom. Prosjektleder
Trond Berge, Institutt for sosialantropologi.
• Mobil ungdomskultur i tverr-

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul

faglig perspektiv: Kjønn, teknologi, språkkoder, normer.
Prosjektleder Berit Skog, Institutt for sosiologi og statsvitenskap.
• Bruk av psykometriske testeri kjøresimulator. Prosjektledere Torbjørn Rundmo, Psykologisk institutt.
• Stemme- og bokstavteknologier: 1700/2000. Prosjektleder
Erik Østerud, Institutt for nordistikk og litteraturvitenskap.
• Ekko. Om fangst, industri og
drømmer. Prosjektleder PerØstby, Institutt for tverrfaglige kulturstudier.
• Reetablering av forskergruppe innen systemteknikk ved

NTNU. Prosjektleder Annik M.
Fet, Institutt for industrielløkonomi og teknologiledelse.
• Skogskulturer i globalt perspektiv. Arbeid, frihet og natur
som temaer i historie, minnerog myter fra skogsmiljøer iulike sosiale og kulturelle
kontekster. Prosjektleder Ingar Kaldal, Historisk institutt.
• Miljø, ressurser, konflikter.
Prosjektledere Håkon Lein,
Geografisk institutt.
• Allestedsnærværende IT-systemer. Prosjektleder Trond AreØritsland, Institutt for produktdesign.
• Vindkraft. Prosjektleder Jørgen Løvseth, Institutt forfysikk.
Mediekommunikasjon og
etikk. Prosjektleder Anne
Marit Myrstad, Institutt for
kunst og medievitenskap.
• Kreativitet i utforming av nye
produkter og nye arbeidsformer. Prosjektledere Barbro
Rønning, Institutt for kunst og
medievitenskap/Jon Lippe,
Institutt for tverrfaglige kulturstudier.
• Utviklingen av kunnskap. Prosjektledere Ida Bull, Historisk
institutt/ Magne Njåstad,Historisk institutt/Knut Ove
Eliassen, Institutt for nordistikk og litteraturvitenskap.
•

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

5

nyheterØnsker seg juss ved NTNU
Den nasjonale domstoladministrasjonen
flytter til Trondheim. Både advokater og
dommere i Trondheim engasjerer seg nå for å
realisere drømmene om et juridisk miljø ved
NTNU.
I neste uke støtter etter alt ådømme Stortinget et forslag fra
regjeringen om å flytte Domstoladministrasjonen fra Oslo til
Trondheim. Det innebærer at det
juridiske miljøet i Midt-Norge vil
ble beriket med nærmere 70 nye
arbeidsplasser. Flere ønsker nå
at NTNU etablerer juridiske studier. Advokat ved Høyesterett,Geir Høin, mener at juridiske fag
er særlig relevant for et universitet med den profilen NTNU
har.

Juss innen teknologi. – Et
teknisk universitet er helt
avhengig av den juridiske kompetansen for å få komplette og
konkurransedyktige sivilingeniører. Det er en nær sammenheng mellom og nødvendig med
en kombinasjon av både teknisk og juridisk kompetanse, og
dette blir det bare mer behovfor i samfunnet, tror Høin. Han
finner det helt nødvendig påsikt for de tekniske fagene, menogså for samfunnsvitenskapelige fag. Det er vanskelig å tenke
seg sosialøkonomi i dag uten
juridisk innslag.
Det er 30 år siden de første
juridiske studenter i Trondheim
avla sine eksamener. Jusstudenter i Trondheim har valgt å studere enten som privatister eller
ved Folkeuniversitetet. I alle årer eksamen blitt avlagt i Osloeller Bergen.
– All ære til den innsatsen
Folkeuniversitetet har gjort, mendette blir ikke noe fullverdig juridisk studium i Trondheim,
mener Høin. I første omgang
foreslår han å opprette primærdisiplinene, nemlig grunnfag ioffentlig rett og privat rett. Påsikt ser han for seg flere juridiske fag som er teknisk orientert,
som oljerett og konkurranserett

versitetet i Sør-Trøndelag og fortiden også dommer i Orderudsaken, Tor Langbach, støtter
tanken om etablering av juss
ved NTNU og mener NTNU bør
kjenne sin besøkelsestid.
– For det første bør NTNU
skjønne at dette er et frykteliginteressant fagfelt. Det har
vekstpotensial, det er svært
«salgbart», og det vil være veldig
berikende i forhold til etablertefagmiljø ved NTNU, sier Langbach. Det eneste mulige problemet han ser, er begrenset tilgang
på akademisk kompetanse. Det
er ikke så mange jurister somønsker seg en akademisk karriere. Det første som må gjøres i
Trondheim, vil derfor være å bygge opp en tilstrekkelig akademisk forskerkompetanse.
– Å starte med grunnfagsstudier er feil, det vil ikke skape
et akademisk miljø eller et fakultet på dette nivået. Man må
begynne topptungt, kanskje skape et juridisk kompetansesenter
innenfor NTNU, innen foreksempel arbeidsrett eller andreområder.
Langbach tror at juss lett kan
gli inn i tverrfaglige satsinger og
viser i likhet med Høin til teknologi-juss som kan spille sammen med teknologimiljøene.

Lunken rektor. Rektor Emil
Spjøtvoll er lunken til tanken
om et eget juss-studium ved
universitetet. Han frykter at etslikt initiativ vil gå ut over
Universitetet i Tromsø, som sliter med å holde sitt profesjonsstudium
på
beina. Men
Spjøtvoll avviser ikke tanken
om studier i mindre skala.
– Etablering av et grunnfag
kan vi være tjent med, men det
må skje i samarbeid med deandre universitetene, understreker rektor.

– Start topptungt. Dommer
i Trondheim Byrett, faglig leder
av jusstudiene ved Folkeuni-

TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.noSindre Stave, Ann Sølvi Valås, Kåre Svepstad og Rune Braseth er alle jusstudenter i Trondheim og ønsker seg et
juridisk fakultet ved NTNU. Men de tror at veien dit er lang.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN– Gi oss fire vegger
Jusstudenter i
Trondheim håper på
lokaler og fagmiljø.
– Det er ingen tvil om at jussstudenter i Trondheim ønsker
dette, sier leder av StudentJussHjelpa i Trondheim, Kåre Svepstad om et eventuelt juridisk
fakultet ved NTNU. Men han
tror at det vil ta mange år før
det kan bli en realitet. Svepstad
er en av nærmere 180 jusstudenter som bor i Trondheim. Selv
nærmer han seg slutten på sinestudier og gleder seg mest over at
Domstoladministrasjonen kanvære med å gi nyutdannede
jurister arbeid. Men for nye stu-

Nytt grunnfag imusikkteknologi
Det er ikke hver dag
det fødes nye grunnfag
ved NTNU. Nyeste tilvekst heter«Musikkteknologi».
Det nye studietilbudet er opprettet i et samarbeid mellom
Institutt for teleteknikk (akustikk), Musikkvitenskapelig institutt og Musikkonservatoriet.
Faget omfatter i hovedsak teknologi for produksjon, lagring og
distribusjon av musikk.

Kjenteemner. – Dette
grunnfaget passer for den som
er interessert i musikk og/eller
teknologi, sier en av fagets
fedre, førsteamanuensis Carl
HaakonWaadelandvedMusikkonservatoriet. Han forteller at det i flere år har blitt
undervist og forsket på emnene

som inngår i det nye grunnfaget, men det er først i høst at deinvolverte tar skrittet fullt ut
og etablerer et grunnfag.

Ikke motefag. Studentene
på musikkteknologi skal senærmere på bruk og utvikling
av teknologi i forbindelse med
metodikk, utøvelse, skaping,formidling, opplevelse og analyse av musikk. Grunnfaget er
delt inn i fire ulike emner, hvorav tre er lukka. Begrenset tilgang på arbeidsstasjoner og
laboratorier er årsaken til
begrensningene.
Moderinstitituttet for det nye
grunnfaget blir Musikkonservatoriet. Undervisningen vil skjebåde på Dragvoll, i Olavshallenog på Gløshaugen. Ringve blirogså en av «campusene». For
musikkteknologi er ikke noe nytt
motefag. I følge Waadelad er
faget like gammelt som musikk-

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

instrumentet. Det er derfor høyst
relevant å foreta ekskursjoner
til Ringve musikkhistoriske
museum for å studere utstilte
instrumenter.

Spent på respons – Detteer et fag som er midt i smørøyet for NTNU, synes Waadeland.
Både den utøvende, den humanistiske og den teknologiske
delen er ivaretatt.
– Tidligere undervisningviser at det er interesse for faget,sier førsteamanuensen som likevel er spent på responsen. Siste
frist for påmelding er 1. juni.
Grunnfaget skal være et tverrfaglig tilbud til alle med generell studiekompetanse, men
søkere som har bakgrunn fra
musikk og informasjonsteknologi, står sterkest ved opptak.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

denter hadde det vært en innertier med etablerte jusstudier ved
NTNU. Det ville gjort det enklere
med veiledning og undervisning.
Det ville også forhåpentligvis gittdem faste lokaler, hvor studentene kunne ha møttes hver dag
og hatt et fag- og studentmiljø.
Per i dag er jusstudentene spredt
over hele byen og benytter seg
ofte av lesesaler i regi av NTNU
eller Høgskolen i Sør-Trøndelag(HIST), eller på Folkebiblioteket
for å lese.
Ann Sølvi Valås er privatist
på tredje avdeling og får derfor

ikke lån fra Statens Lånekasse.
Hun må ha en deltidssjobb ved
siden av studiene og beregnerdermed lengre tid på å bli ferdig. Et etablert studium i Trondheim ville ha hjulpet henne. Jusstudentene tror også at et universitetstilbud i faget ville halokket flere studenter til Trondheim, på bekostning av Oslo og
Bergen.

Opprør mot
tidsskriftforlag
Utgiverne av
vitenskapelige tidsskrift strammer grepet
om markedet og økerprisene. I den vitenskapelige leir vokser etulmende opprør.
Universitetsavisa har tidligere
rapportert om skyhøye abonnementspriser på vitenskapelige
tidsskrift. For eksempel kosteret årsabonnement på «Brain
Research» 17 444 dollar! Forlaget som står bak dette fagtidsskriftet og om lag 1200 andre,
heter Reed Elsevier. Den 7. mai
kjøpte de opp det amerikanske
forlaget Harcourt General for 4.5
milliarder dollar, og økte dermed
sin tidsskriftportefølje med 500
nye titler. Avansen i dette markedet ligger på 35 prosent, mot
20 prosent i bransjen for øvrig,
melder Economist 12.mai.
Et åpenbart svar på problemet med grådige forlag er publi-

sering på nett. Fra en gruppe
som kaller seg «The Public
Library of Science», går det nå ut
en oppfordring til forskerkolleger om å boikotte forlag som ikke
vil gi fra seg retten til publisert
materiale etter at seks månederer gått. Andre «forskeraktivister»
oppfordrer til å publisere direkte på nettet, uten å gå veien om
tidsskrift.

Persienne-terror
Brukere av Idrettsbygget på
Dragvoll klager over at persienner «går opp og ned hele
tiden og driver dem til vanvidd med klapring og bråk».
Persiennene styres automatisk og påvirkes av vær- og
vindforhold. Odd Roar Sjøhelle ved SiT-Bygg innrømmer at dette kan by på problemer på dager med ustabilt
trøndervær. Han beklager forstyrrelsene det medfører og
vil vurdere andre løsninger.

6

innblikk

Gir ikke opp
Rosenborg

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

Plages du av uønsket e-post?
alfakrøll
Henvendelser per post som vi ikkeønsker oss, tiltar i omfang. Det
gjelder både vår grønne postkassefor papirpost, og ikke minst innboksen som er vår åpning ut mot
nettet. Elektronisk søppelpost(«junkmail») eller «spam» er blitten plage.

Her vil leder i Velferdstinget, Roger Færestrand Beite, at det skal bygges
studentboliger i regi av Studentsamskipnaden.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Velferdstinget har ikke gitt opp muligheten for
at NTNU-tomta på Rosenborg kan bli studentboliger. Nå ligger håpet i at departementet
stanser salget.
I forrige uke var studentrepresentanter fra NTNU i Oslo for å
legge fram sine synspunkter for
Kirke-, undervisnings- og forskningsdepartementet (KUF) og
hos KUF-komiteen på Stortinget. Håpet er at de kan stanse
Kollegiets vedtak om Rosenborgsalget. Tidligere i denne måneden aksepterte NTNU tilbudet
fra Heimdal Gruppen og Veidekke på 65 millioner kroner for
13 000 kvadratmeter bygningsmasse og 28 mål tomt. Studentpolitikerne mener at området
heller bør brukes til rimelige studentboliger.

– Unnviker ansvaret. – Vi
har sterke innvendinger mot at
NTNU selger denne tomta til
en privat aktør, sier RogerFærestrand Beite, leder i
Velferdstinget. Han argumenterer med at tomta på
Rosenborg er et av de få gjenværende statlige eller kommunale områder i Trondheim som
egner seg til bygging av studentboliger. Dekningsgraden
for studentboliger i Trondheim
er 13 prosent, noe som er godt
underlandsgjennomsnittet,
opplyser Beite. Han viser til atflere studenter søker seg til
Trondheim og at dette er enutvikling som både kommunen
og utdanningsinstitusjonenehåper vedvarer. Problemet er atantall studentboliger ikke økeri samme hastighet.
– Men er det ikke i seneste
laget med å reise en slik debatt?
Vedtaket om salg er jo fattet?
– Det er bedre sent enn aldri.
Kollegiet har jo nylig vedtatt åselge til Heimdalgruppen. Men
et prinsipielt vedtak om salg ble
gjort i 1999. Allerede den gangskulle man ha vært framsynte
nok til å se konsekvensene. Men
salget må godkjennes av departementet. Der ligger det en
mulighet.
Beite har tro på at studentene kan stanse salget i trettende time og har sammen med
Studenttinget kontaktet det politiske miljøet i Oslo. Beites forslag er at Studentsamskipnaden
får tilslag på 50 millioner og at
KUF spytter i resten fra en bud-sjettpott som skal brukes til åfinansiere nye studentboliger.

Samskipnaden er fortsatt med. Studentsamskipnaden la inn et bud på 50 millioner. Deres plan var å bygge
250 studentboliger. Bygg- og
eiendomsdirektør Terje Bostadsier at de fortsatt er interessert
i tomta hvis KUF går inn med
restmillioner.
Stortinget har formelt sett islike sammenhenger mulighettil å pålegge NTNU å selge til
andre aktører.
Stortingsrepresentant Arne
Lyngstad (KrF) fra Nord-Trøndelag sitter i KUF-komiteen.
Han mener at hvis Trondheim skal befeste sitt rykte som
studentby, må byen kunne tilby
nok studentboliger.
– Hvis universitetsledelsenønsker å gå i dialog med den politiske ledelsen, så ønsker jeg det
velkommen. Hvis ikke det skjer,
mener jeg at statsråden på eget
initiativ bør vurdere dette.

Har ansvar. Lederen i Velferdstinget viser til Universitetsloven og Lov om studentsamskipnader hvor det står at
NTNU har et overordnet
ansvar for å tenke strategisk påstudentenes læringsmiljø. I
begrepet «læringsmiljø» liggerogså studentenes boligforhold.
Beite mener at dette er tilsidesatt av NTNU.

Undertegnede får for eksempel stadig tilbud om
å kjøpe rør fra en produsent i Kina. Behovet mittfor slikt er ikke så stort at jeg trenger å importere direkte fra produsenten, og ikke har jeg
tenkt å starte i rørbusinessen heller. Paradoksalt
nok inneholder e-posten et ps der det står at jeg
garantert vil motta henvendelsen bare en gang.
Ikke særlig troverdig etter melding nummer 11
om samme sak.
Tilbud om potenspillen Viagra og finansielle
opplegg som skal gjøre deg rik i en fart, er andre
gjengangere blant e-post-tilbudene.

Vanskelig å stoppe. Uønsket e-post er vanskelig å komme til livs fordi det er så altfor
enkelt og kostnadsfritt for avsender å distribuere sin melding til et større utvalg e-postadresser. Annonsering av tjenester og produkter ved
hjelp av e-post er faktisk en av de få annonsekanaler som koster mindre for avsenderen enn
for mottakeren. Avsenderen kan med et tastetrykk sende samme melding til hundretusener
av mottakere, som i sin tur må bruke både egentid og tilknytningstid for å kvitte seg med den
uønskede meldingen.
På grunn av at denne typen annonsering er
så billig, blir det de ubemidlede, useriøse selgere
med uinteressante tilbud som benytter kanalen.
Og de skyter med hagle mot en bred, udefinert
gruppe mennesker. Sannsynligheten for at duskal få et tilbud som du faktisk er interessert i,er derfor meget liten.
Er det mulig å reservere seg mot, eller legge
inn filter slik at du slipper å få uønsket e-post?
Nei, dessverre. Ved NTNU forsøkes mesteparten av denne type e-post stoppet i tjenerne (serverne) som administrerer e-posttjenesten. Det
skjer ved at vi abonnerer på lister med adressene
til de verste «spammerne» på nettet, og fjernerpost som kommer fra disse. Men selgerne som
opererer på nettet, er oppfinnsomme, og det er
umulig å filtrere bort all post av denne typen.
Avsenderne endrer stadig adresse, og de kanogså forfalske avsendernavn slik at det ser ut
som meldingen er sendt fra en kjent, lokal avsender.
Vær våken på e-post som har lokal
avsender og emne på engelsk. Du bør helst
slette slike e-poster uten å åpne – de kanvære virusbærere.
Microsofts Outlook 2000 gir deg mulighetentil å legge inn et filter slik at uønsket post blir
lagt i egen mappe, og du kan selv oppdatere filteret med nye adresser.

Bombardement. – Filtrerer vi inngående eTORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Siste!
– Det er bred politisk støtte forat Rosenborg skal på Samskipnadens hender, sier Ivar Munch
Clausen, leder i Studenttinget.
Han befant seg onsdag i Oslo forå diskutere Giske-melding og
tomtesalg på Rosenborg med
KUF-komiteen. I følge Clausen
er det forståelse hos alle partiene i komiteen.
– Det virker helt klart at komiteen er interessert i å fortelle
departementet et og annet om
hvordan de skal gripe dennesaken fatt.

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gul

post for strengt, får vi et stormløp av henvendelser om legal post som ikke slipper gjennom,sier Knut Carlsen, som er ansvarlig for den tekniske siden av e-posttjenesten ved NTNU. –Dette er en vanskelig balansegang, legger hantil.
– ITEA har lagt en strengere grense på inngående post for studenter enn for ansatte. Derfor
er det betraktelig mindre søppelpost som slipper igjennom til dem. Det er minst hundre
tusen «junkmails» daglig som bombarderervåre posttjenere, forteller Carlsen.

Ikke svar. Noen meldinger av denne typen
har i starten et tilbud om at du kan gi beskjedhvis du ikke ønsker flere henvendelser fra
avsenderen. Det er dumt å bruke personlige
ressurser på å svare, både fordi det er bortkas-

Det er stor spennvidde i produktene som tilbyes
NTNU-ere via e-post. Eksemplene viser reklame fordrops med erotiske egenskaper, kunstfiber fra Kina,
seilbåt fra Tyskland, «snuseprogram» som finner hemmelig info på Internet, sement fra India og billige
lån fra USA.

tet tid, og fordi du gir fra deg din e-post adresse. I tillegg viser du at du faktisk leser det deskriver. Unngå personlig e-postkontakt med
spammere, send heller en henvendelse til ITEA
og la dem forfølge saken videre på vegne av
NTNU: abuse@itea.ntnu.no.
Det er dannet en egen forening for å motarbeide spam: http://www.cauce.org/
Vil du vite mer om spam-plagen, har dette
nettstedet gode råd å gi: http://spam.abuse.net/
IT-spalten neste gang: Virus kommer med eposten.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

VirusalarmFår du en e-post med vedlegg«EMANUEL.EXE», må du ikke åpne den.
Da blir din maskin vert for dataviruset
W32.NAVIDAD.16896, som også kan opptre
under andre navn. Viruset sender e-post
automatisk til alle som ligger i adresseboka. Slett en slik e-post med en gang.

7

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

innblikk

Giske kjøper Dragvoll-venner
Dette foreslår Giske:
Heltidsstudenten skal gjenreises.
I dag viser undersøkelser at studenter
bruker om lag 28 timer i uka på studiene. Giske ønsker å øke dette til ca.
38 timer, som er en normert arbeidsuke.
Studiefinansieringen skal stimulere til gjennomstrømming. De som
fullfører på normert tid, får bedre studiefinansiering. Stipendandelen økestil 40 prosent for denne gruppen.
Studentene skal få bedre oppfølging. Øvingsaktivitet og gruppeundervisning intensiveres. Studentenemå følge undervisningen gjennom
hele året for å gå opp til eksamen.
Bestått eksamen etter to ukers sprenglesing skal ikke lenger være mulig.
Studentene evalueres gjennom
hele året. Bruken av alternative evalueringsformer som for eksempel gruppeeksamen, muntlige foredrag, hjemmeeksamen, og skjønnsmessige vurderinger, skal økes.
Alle studieløp normeres. På alle fagskal man, med få unntak, bli «Bachelor» etter tre år, «Master» etter to nye
år, og «PhD» etter ytterligere tre år.

Trivelig prat i kantina: Utdanningsminister Trond Giske tok en lang lunsj i Dragvoll-kantina sammen med SVT-dekanus Jan Morten Dyrstad, mamma Norunn Illevold Giske, HF-dekanus Petter Aaslestad og prorektor Kathrine Skretting (med ryggen til).
FOTO: RUNE PETTER NÆSSMye av Dragvollkritikken mot Mjøsreformen er forstummet
etter at statsråd Trond
Giske lovet mer penger,
blant annet til forskning.
En gløtt ned i pengesekken gjorde Giskes
Stortingsmelding mer spiselig for HF- og
SVT-dekanene Petter Aaslestad og Jan
Morten Dyrstad. Deler av Dragvollmiljøet har tidligere har vært svært kritiske til
reformen.

Statlig styring. «Så langt kan spørsmålet «Trenger vi Mjøs-utvalgets innstilling» besvares negativt.» Dette skrev HFdekanus Petter Aaslestad i en kronikk i
Aftenposten i fjor høst. Han har i likhet
med
en
rekke
personerfra
Dragvollmiljøet vært svært negativ tilmange av endringene som ble foreslått
av sentrumsregjeringens Mjøsutvalg.
Hovedinnvendingene har vært at den
mer ressurskrevende studentoppfølgingen vil gå ut over forskningen, samt at
vitenskapelig ansatte mister makt.
Likeledes har det vært skarpe protester
mot den generelle markedsrettingen og«studentfabrikkmentaliteten» mange
mener ligger i forslagene. Mjøsutvalgetspåfølgende «Stortingsmelding 27», somskal behandles i Stortinget 12. juni, får
imidlertid en mer positiv velkomst. –Dette skyldes blant annet at Trond
Giske har en langt bedre forståelse av
breddeuniversitetenes rolle enn det forgjengeren Jon Lilletun hadde. Giske holder heldigvis på den statlige styringen, imotsetning til Lilletun som ville ha frislepp, hevder Petter Aaslestad i dag.

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

Dragvoll med senket sverd. Et
fullsatt auditorium 1 på Dragvoll sattonsdag 23. mai i én time og hørte utdanningsminister Trond Giske gjøre rede forden store «Kvalitetsreformen», som denheter i departemental språkbruk. I
spørsmålsrunden etterpå var det få kritiske røster å høre. Mye gikk på detaljer
som ikke rokker ved det grunnleggende.
Den mest vektige kritikken kom fra en
representant fra statsvitenskap som
trodde at den varslede «mappeevalueringen» kom til å bli et pengesluk.
Mappeevaluering innebærer en jevnere
studentevaluering gjennom hele året.
Bruken av denne typen evaluering skalfases inn, til fordel for dagens store,
avsluttende eksamen. Giske klarte ikkeå overbevise salen om at det er penger åspare på dette. Han kunne bare vise tilat en generelt raskere gjennomstrømming ville veie opp for de økte kostnadene.
God tone på kantina. Etter møtet
tok Giske en lang lunsj på Dragvollkantina med HF-dekanus Petter
Aaslestad, SVT-dekanus Jan Morten
Dyrstad, prorektor Kathrine Skrettingog Universitetsavisa. Stemningen var
god. Dekanene fra HF og SVT, som tidligere har refset Giske i avisspaltene, harblitt beroliget, blant annet av lovnader
om ti milliarder kroner i avsetninger til
Forskningsfondet over de neste fireårene. Avkastningen av dette fondet går
direkte til forskning. I tillegg har Giske
omgjort Mjøsutvalgets forslag om å fjerne opprykksordningen til professor.
Giske ønsker også, i motsetning til
Mjøsutvalget, å beholde universitetene
som forvaltningsorganer. Alt dette høster akklamasjon rundt bordet. De tre
NTNU-toppene er videre fornøyd med atbachelorgraden ikke lenger må inneholde minst tre fag, slik Mjøsutvalget krevde. – Et slikt krav ville ha gått på

bekostning av den faglige dybden, trorde.

Kantine-nei til ansatte ledere. Til
tross for den gode stemningen, vendes
tommelen ned for forslaget om at faglige
ledere på institutts- og fakultetsnivå
skal ansettes direkte av universitetsledelsen, og ikke velges av de ansatte somi dag. Prorektor Skretting prøver forsiktig å forsvare forslaget ved å vise til at
det er viktig med lojalitet oppover i systemet, men SVT-dekanus Jan Morten
Dyrstad er nådeløs.
– Ved å gå bort fra den valgordningenvi har i dag, oppnår vi bare én ting, og det
er å frata enhetslederne deres legitimitet
i fagmiljøene, hevder han. – Personene vil
dessuten med stor sannsynlighet bli desamme uansett, siden faglige ledere nødvendigvis må rekrutteres fra fagmiljøet.
Da ender man fort opp med den samme
personen i stillingen, men uten den legitimiteten som et valg ville ha gitt, mener
Dyrstad. Han støtter kravet om en sterkere faglig ledelse, men mener at dette, for
NTNUs del, i stor grad kan skje ved åbygge videre på resultatene fra Orgutprosjektet i 1998.
– Gjennomstrømmingspresset i forslaget vil skape et mer klassedelt utdanningssystem, tror HF-dekanus Aaslestad.
– Når man begynner på universitetet, må
man sosialiseres. Effektivitetsjaget vil gjøre det vanskeligere for studenter fra ikkeakademikerhjem å knekke kodene i tide,og bidrar dermed til å øke klasseskillenepå universitetet, hevder Aaslestad. Giske
tar en kaffeslurk og avviser problemet.
– En høyere intensitet i studiene vil gjøre det mulig å knekke kodene på korteretid, stadfester han.

Faglig ledelse skal styrkes. Universitetsledelsen skal ansette dekaner og
instituttledere direkte, i stedet for atde velges som i dag. Dette skal redusere sjansen for at de faglige lederne
opptrer som «tillitsvalgte»; ute av
stand til å fatte kontroversielle beslutninger.
Større beslutningsfrihet for universitetet. Giske foreslår at universitetet blir en slags særlovsselskaper
med større fullmakter enn i dag til å
disponere egne midler, opprette og
nedlegge fag med mer.
Flere eksterne i Kollegiet. Universitetets styre skal få færre vitenskapelig ansatte og flere eksterne representanter. Dette gjøres for å styrke
kontakten med omverdenen.
Mer penger til forskning. Giske
foreslår å øke Forskningsfondet med
10 milliarder i løpet av de neste fireårene. Avkastningen av fondet går til
forskning. Han vil prøve å få til ordninger som gjør at midlene i større
grad går direkte som grunnbevilgninger til fagmiljøene.
Mer penger til utdanning. Det mer
intensive studieløpet som Giske foreslår, skal først og fremst finansieres av
at studentene kommer raskere
gjennom studiet. Dette vil frigjøre ressurser som kan brukes på en tettere
oppfølging. Basisbevilgningene skalogså øke, loves det.
Forslagene skal behandles i Stortinget 12. juni.

ventende mamma, Norunn Illevold Giske,må gi opp å vente på sin kantinediskuterende ministersønn. Hun kjører hjem til
Nardo alene.
EVEN GRAN

Praten går. Etter hvert har statsråden, som vil at studentene skal bruke mindre tid på kantina, falt for eget grep. En

even.gran@adm.ntnu.no8

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

Rektorvalget:

Kandidatene lanseres etter sommeren
Leder av valgkomiteen, dekanus Gunnar Bovim, harallerede et par navn klare. Men dem holder han tettmed foreløpig. Først skal det fokuseres på hvilke
saker som er viktige for universitetet.
NTNU-valget 2001
– Vi ønsker først å få til en saksdebatt om
hvilke saker som er viktige for NTNU itida som kommer, sett i forhold til strategiplanen og NTNUs plass i Trondheim,
Norge og verden, sier Bovim. Persondebatten ønsker han å vente med til oversommeren.

Fokus på saker. Bovim utdyper hva
han mener med NTNUs plass i samfunnet: For byen er det hvilken betydning
universitetet har som bidragsyter ibyens og regionens utvikling, og somarbeidsplass for ansatte og studenter.
For Norge er det som et profilert universitet med nasjonalt ansvar for avansert
teknologisk forskning og utdanning –hva bør vi ta mål av oss til å bidra med inasjonens utvikling? I verdensmålestokk er det å velge hvilke områderNTNU skal være ledende innenfor.

Bruk Universitetsavisa! Valgkomiteen ønsker debatt om hva som bør værede sentrale sakene i årets valgkamp.
Bovim etterlyser innspill om dette fra
folk både innenfor og utenfor universitetet, og oppfordrer alle til å bruke debattsidene i Universitetsavisa til å si sin
mening. Siste sjanse før sommerferien er
neste nr. av avisa, som har leveringsfrist for debattinnlegg 8. juni.
– Jeg ønsker å være tydelig på at vi
ikke vil at kandidater skal komme seilende inn på slutten av valgprosessen,framholder han. I løpet av september måaktuelle kandidater på banen, og de må
delta i debatten og ta stilling til sakene.
Vi vil ikke at en kandidat skal kjøres frami siste liten fordi de andre kandidatene
ikke er spiselige.

Ikke flaut å tape. – I Norge har vi en
grunnleggende feil holdning til dette åstille til valg, sier en engasjert komitéleder. Mange tror at det er flaut å stille tilvalg og tape. Det er det ikke. Her har
amerikanerne en helt annen holdning.
De setter på sin cv at de har deltatt ivalg, selv om de har tapt så det suser.
Det er debatten i seg selv som har verdi,
ikke minst for universitetene. – Det er
en samfunnsoppgave å stille til valg,påpeker Bovim. Det er et hederstegn åha stilt seg til disposisjon, kommet med
sine argumenter og bidratt til en debattsom har ført til økt refleksjon. Hvis institusjonen sier nei, er det den ærligste sak
av verden.
Han vil ikke at en persons adresseskal være en kvalifikasjon eller en diskvalifikasjon – Dragvoll eller Gløshaugenskal ikke være avgjørende for en persons
valgbarhet. – En institusjon kan ikke værebekjent av å velge rektor ut fra adresse,
fnyser Bovim.

Dekanrunde. Bovim har startet på enrunde med å besøke alle dekanene for å
diskutere saker og aktuelle kandidater,men presiserer at han er åpen for innspill fra hvem det måtte være når det
gjelder kandidater, innhold og regi av
rektorvalget. Både Universitetsavisa og
NTNUs
debattforumpå
nettet,ntnu.fritt-forum (tilgjengelig via Innsida og News-lesere) vil forhåpentligvis
blir arenaer for en livlig og saklig
meningsutveksling. Utover høsten vil
valgkomiteen også arrangere en serie
møter der aktuelle universitetspolitiskesaker er tema.
Ved siste rektorvalg var det som kjent
bare én kandidat og laber deltagelse.
Bovim tror ikke det vil skje denne gangen. – Vi har ikke jobbet godt nok hvis ikke
valgdeltagelsen blir mye høyere enn sist,poengterer han.
– Vi må heller ikke glemme at valgetogså innebærer valg av prorektor og styre, sier han videre. Bovim håper at Kollegiets arbeidsform også blir tema for
debatt, og hvordan Kollegiet som helhet
bør være sammensatt. For Kollegievalget
var også valgdeltagelsen skandaløst lav
siste gang etter Bovims mening, og et mål
er å få den vesentlig høyere denne gang.
Må ha de tre K’er. Hvor mange rektorkandidater ønsker du skal stille?
– En eller to er for lite, og tjue er formye. Tre til fire er passelig mener Bovim.
Hvis det blir for mange, vil valgkomiteen
gi sin anbefaling på en utvalgt gruppe
likeverdige kandidater.
Har komiteen diskutert hvilke personlige egenskaper som er viktige for en rektor?
– Ja, vi må mene noe om personlige
egenskaper – på forhånd, før vi begynnerå utpeke aktuelle kandidater, understreker han, og ramser opp i rask rekkefølge:• Lojal mot vedtak.
• En positiv person, som ser muligheter.
• Engasjert og evne til å engasjere.
• En som har legitimitet i forhold til
totaliteten av NTNU, en brobygger.
• Integritet.
• Rektor må inneha de tre K’er: Kreativ,
konstruktiv og kritisk.
Og han legger til enda en K: Kvalitetsbevisst, både i undervisning og i forskning. Rektor må være en garantist utad
for universitetets kvalitet.

Lojal mot vedtak. Hvis eventuellelesere med en rektor i magen har fåttkalde føtter etter å lest denne listen,skynder vi oss å legge til at Bovim
poengterer at han slett ikke venter åfinne en kandidat som oppfyller alleønsker og krav.
– Dette er langt forbi det man kan forvente å få oppfylt, sier han. Det handler
ikke om å mene de rette tingene. Så lenge
rektor er lojal mot vedtak, bør velgerne
kunne godta at han eller hun har enkelte avvikende meninger. Vi ønsker ikke enhåpløs person som mener de rette tingene,
legger han til.

Det endelige svaret på hvem som blir neste«veggpryd» i styrerommet, får vi senest
1. desember.
FOTO: ARNE ASPHJELL

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Valgkomité
For første gang er det oppnevnt en
valgkomite som har som oppgave åarbeide aktivt for å frambringe kandidater til valgene. Medlemmene er:
Professor Gunnar Bovim (leder)
Professor Gunnhild Vidén
Professor Torgeir Moan
Fakultetsdirektør Åge Søsveen
Leder av Studenttinget Ivar Munch
ClausenInformasjonsdirektør Anne Katharine
Dahl (sekretær)Henvendelser til valgkomiteen:
valgkomiteen@adm.ntnu.no
I tillegg er det oppnevnt et valgstyre
som har ansvar for forskriftsmessig
gjennomføring av valget.
Assisterende universitetsdirektørPeter Lykke er leder.
Valget skal denne gang gjennomføres elektronisk, det vil si at stemmene
avgis via nettet. Peter Lykke lover at
dette skal fungere fint.

– Det er slett ikke flaut å tape et rektorvalg,
poengterer Gunnar Bovim. FOTO: ARNE ASPHJELL

Viktige datoer
Manntallslister legges ut: 8. oktober
Frist for navneforslag:

15. oktober

Offisiell kunngjøring
av kandidater:

22. oktober

Rektorvalg:

5. november

Prorektorvalg:

15. november

Valg til Kollegiet:

19. november– Ny organisering bør prege valgkampen
Spørsmålet om fakultetstrukturendring bør bli viktigste valgkampsak i høst, mener nestleder Gunnar Fermann i
Forskerforbundet ved NTNU.
– I stedet for å presse saken om endring
av fakultetsstruktur fram til en avgjørelse i forkant av rektor-valget, ville enutsettelse av avgjørelsen til etter rektorvalget kunne gjort underverker for oppslutningen om rektorvalget ved NTNU,

Side 8 — Svart Cyan Magenta Gulog dermed også for vårt bedriftsdemokrati, mener Fermann.
Den nye fakultetsstrukturen var
hovedtema på et todagers seminar i regi
av Forskerforbundet i forrige uke. Ferman mener saken er så viktig at den bør
bli hovedsak ved høstens rektorvalg. Hanviser til Giskes Stortingsmelding «Gjør
din plikt. Krev din rett», som åpner for atuniversitetene skal ha full råderett overhvordan de organiserer sin egen virksomhet (avsnitt 10.3.3.).
– Dette innebærer at Kollegiet og
NTNU-ledelsen ikke lenger har sterke

formelle grunner til å drive fram en
beslutning om fakultetsstrukturen i inneværende periode, sier han. Ifølge Fermann
er det mye som tyder på at NTNU kan
tjene på å gi seg selv bedre tid i denne
viktige saken og at tilslutningen til enavgjørelse vil styrkes betraktelig om saken
ble et reelt tema i rektorvalget.
– På direkte spørsmål i et valgmøte
for nesten tre år siden avkreftet rektor
Spjøtvoll at fakultetstrukturen var ettema i den perioden han nå er i ferd med
å avslutte. Det bør derfor tilligge et nytt
rektorat og et nytt kollegium å ta stilling

til om, og eventuelt hvilke fakultetstrukturendringer som skal finne sted. Er det
noe Orgut-prosessen har lært oss, så er det
at reorganiseringsgevinster er lettere årealisere på papiret enn i virkeligheten.
Det er vanskelig å se at NTNU er tjent
med enda en reorganisering før ledelsens
egen evaluering av Orgut er sluttført og
vi har tatt resultatene inn over oss, mener
Gunnar Fermann.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

9

innblikk

Idealrektoren...
Rektor skal være en kreativ,
konstruktiv og kritisk leder for demer enn 20 000 studenter og
ansatte som har sin arbeidsplass
ved NTNU. Samtidig skal han eller
Torunn Klemp, rektor ved Høgskoleni Sør-Trøndelag (HiST):
1. Forståelse for universitetets rolle i samfunnet, kommunikative ferdigheter og andre
lederegenskaper. Stor arbeidskapasitet.
2. Kvalitetsreformen innenfor høyere utdanning. Jeg håper også at den kommende
rektoren har interesse for å videreutvikle
samarbeidet med HiST.
Rune Skarstein, førsteamanuensis
ved Institutt for samfunnsøkonomi:
1. Rektor må forstå at universitetet sin
autonomi og indre demokrati ikkje er ein luksus, men grunnvilkår for uavhengig og kritisk
forsking og undervising av høg kvalitet.
Ho/han må òg forstå at dei såkalla«brukarane» av universitetet omfattar langt
fleire enn norsk næringsliv, og ta konsekvensen av denne innsikta, til dømes iforslag til eksterne styrerepresentantar.
2. Den kanskje viktigaste saka blir gjennomføringa av ny gradsstruktur. Det er stor farefor at intensiveringa av undervisninga vil gåpå kostnad av forskinga. Det er viktig at
NTNU får finansiering som sikrar at forskinga ikkje blir skadelidande. Dersom det ikkje
lukkast, må rektor ha ryggrad til å nekte ågjennomføre reforma.
Gunnar Foss, professor ved
Nordistikk og litteraturvitenskap:
1. Rektor skal vera lyttande og tydeleg overfor
sitt grunnplan, vedtaksfør, ha gode kunnskapar om institusjonen og sjølvsagt ha god – og
kritisk reflektert – innsikt i dei politiske,
faglege og i vid forstand kulturelle forholda
som institusjonen er ein skapande del av. Hoeller han skal ha evne til å skapa ein smule
samlande begeistring innad og til å få politisk
forståing og gjennomslag utad for det som universitetet driv med. Ikkje berre skal rektor
vera lyttande, men også verd å lytte til.
2. NTNU er framleis ein ung og uferdig
plante. Og derfor må NTNU også vera det
mest spennande universitetet her til lands åvera rektor for. Det går ikkje an å stille til val
utan å ha meiningar om dei enkelte fagas
eigenart og grenser, om organisering av forsking og undervisning, om fagintegrering, fakultetsstruktur, styring på alle nivå. Og lokalisering!

Mari-Ann Einarsrud, professor ved
Institutt for kjemi, og kollegiemedlem
1. Samlende, besluttsom, inspirerende, energisk.
2. Viktigste sak vil være oppfølging av
Stortingsmelding 27. Andre viktige saker er:
ressurstilgang (midler, studenter, ansatte),
kvalitetsheving, internasjonalisering.
Kristin Dæhli, tillitsvalgt ved
Forskerforbundet-NTNU
1. En samarbeidende og lyttende person som
tydelig markerer lederskap og ansvarlighet.
Bør samtidig framstå med naturlig autoritetbåde internt og eksternt, og som det bærende
symbol for NTNU («levende logo»).
2. Fokus på gode arbeidsmiljø, fordi godearbeidsmiljø er effektive og produktive. (Slikvil rektor vise omsorg for NTNUs ansatte,
samtidig som effektivitet og produktivitet blir
mer positivt ladete begrep.) Dessuten: Krav til
godt lederskap på alle, nivå og rekruttering.
Arnulf Kolstad, professor ved
Psykologisk institutt:
1. Kunnskap og meninger om universitetet og
det samfunnet universitetet er en del av. Evneog mot til å uttrykke holdninger klart, ogsåom de skulle stride mot flertallets og de som
har makt, innenfor og utenfor universitetet.
Stå tydelig fram og bli respektert for sine
meninger, og interessere seg for andres.
Side 9 — Svart Cyan Magenta Gul

hun være universitetets talsperson utad. Vi har spurt etutvalg personer, både innenfor og
utenfor universitetet, om hva
valget bør handle om: 1. Hva bør

Rektor bør være mer opptatt av universitetetssjel enn av dets kropp, og han/hun må mangle
troen på at organisasjonsendringer løser problemer.
2. Avskaff den «eksterne» representasjonen iøverste organer. Sørg for demokratisk og
nedenfra valgt og ikke utpekt rektor, dekaner
og instituttledere. Mer tillit, mindre kontroll.
Slutt med maset om at mer penger alltid er enforutsetning for god forskning og originaltenkning.

Nils Chr. Meland, førstekonsulent vedØkonomiavdelingen:
1. Ha mot! Rektor bør kunne markedsføre
NTNU slik at vi får større bevilgninger og at
vi framstår som attraktive for forskere,
studenter og teknisk/administrativt tilsatte. Være brobygger mellom forskjellige
fakultet/retninger og være dyktig politiker.
2. Skaffe bedre arbeidsvilkår for bådeteknisk/administrativt tilsatte, forskere,
studenter. Gi NTNUs ansatte en personalpolitikk som delvis er sentralstyrt på
viktige områder.

være viktigste egenskap(er) for å
bli rektor? 2. Hvilke valgkampsak(er) bør være viktigst ved
dette valget?

Humørfylt
Inspirerende

Kunnskapsrik

Lyttende

KommuniserendeSamlende
Modig

Liv Sandven, varaordfører i
Trondheim:
1. Må virke samlende på så vel ansattesom studenter og må kunne kommunisere godt, i både faglige og sosiale
sammenhenger, både internt og
eksternt. Må være opptatt av stadig å
utvikle universitet, gjerne i forkant av
utviklingen i samfunnet for øvrig. Må
spille på lag med sitt nettverk av
lokale politikere og næringslivsfolkog være mediebevisst. Han/hun må
ha god helse, godt humør og kunne
ta seg selv uhøytidelig!
2. NTNU skal bli det mest populære
universitet i Norge.

Trygve Dahl, Norske
Sivilingeniørers Forening:
1. Være i stand til å samle universitetets
krefter for den spesielle oppgaven et teknisk-naturvitenskapelig universitet med
regionalt ansvar har.
2. Oppnå tilstrekkelige forskningsmidler
fra det offentlige som bakgrunn for undervisning, internasjonal anerkjennelse og
nødvendig ballast for den konkurranse
universitetet har. NTNU trenger forskningsmidler til egen utvikling som ikke bare erbundet til oppdrag.

Besluttsom

Ivar M. Clausen, leder av Studenttinget:
1. Må være rektor for hele universitetet og
ikke bare en fagkultur. En rektor som ikke
virker samlende på NTNU, vil være en
tragedie.
2. Håper at kampsakene går på politikk og
IKKE administrasjon. En rektor skal fronte
den politiske retningen til universitetet, og
administrative saker er ikke det man skalvelges på.

Gullbukser

Kathinka Meirik, politisk rådgiver forstatsministeren:
1. Det må være en person som inngir respekt ide forskjellige akademiske miljøene, som kan
lytte og lære av det mangfoldet som er på
NTNU – men som samtidig har evne til åskjære igjennom og ta beslutninger.
2. Bedre studiekvalitet, med tettere oppfølging
av den enkelte student og åpenhet for nye
studieformer.

EnergiskSYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no10

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

Ingen stopper Tare

Tare bruker et program som forstørrer all skrift på datamaskina slik at han kan lese.

I tenårene begynte skallet virkelig å lukke seg rundt
ham. Den nesten blinde Oppdalsgutten var i ferd
med å miste hørselen. I dag er imidlertid 28-åringen
Tare Teksum sitter alene og venter ved
pc-en. Han hører ikke at jeg kommer inn,og han ser meg ikke. Men et lite tapp på
skulderen er nok: «Hei, der er du ja. Jeg
har ventet på deg». Tare snakker klart og
tydelig, til tross for sine handikap. Oppdalsdialekten er lett gjenkjennelig. Han
har ikke alltid vært døv. Det var først i tenårene at hørselen begynte å svekkes. Han
var en skoleflink elev som deltok aktivt itimene. Synshemmingen la selvsagt ingen hinder i veien for en livlig diskusjon. I
løpet av ungdomsskolen ble han imidlertid stillere og stillere. De andre elevenenådde ikke fram til ham lenger. Han var
i ferd med å bli døv også.
Synshemmingen til Tare er medfødt.
Han har såkalt kikkertsyn. Det vil si at
han bare ser en smal stripe rett foran seg,
omtrent som når man ser gjennom en kikkert motsatt vei.
Det er lett å bli lurt av at Tare snakker så bra. Man kan lett glemme seg og
snakke som vanlig. Men det går ikke. Forå kommunisere med ham må du skrivepå pc-en hans. Bokstavene fyller hele
skjermen. Tare tyder dem med synet, bokstav for bokstav. Etterpå svarer han kjapt,
greit og muntlig. Når han er ute og går,eller er borte fra datamaskina, tegner folk
bokstaver i hånda hans. Når han skal på
besøk eller på et møte, tar han med seg enbærbar pc med to tastatur. For å lese bøker
bruker Tare en lese-tv. Dette er en innretning som rett og slett forstørrer opp
skriften i ei bok slik at den blir like stor
som skriften på pc-skjermen.

Fysisk aktiv. Til tross for at sansene
er svekket, er det ikke noe å si på fysikken. Tare er ofte i slalåmbakken om vinteren, og om sommeren blir det mye sykling. Han er også mye på treningsstudioog løfter vekter. Kikkertsynet er selvsagt
et hinder når han skal sykle eller fyke
rundt på ski, og det er mange som
undrer seg over at han fortsatt henger

Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

FOTO: EVEN GRAN

snart ferdig med hovedfag i historie ved NTNU, og
han gjør stadig nye halsbrekkende stunt i slalåmløypa.
Tare Teksum er
døv og har bareca. 15 prosent
syn. Likevel er
han er snart ferdig cand.philol.
i historie og suser stadig nedslalåmløypene
på Oppdal.
FOTO: EVEN GRAN

Det er litt uvant å kommunisere via en skjerm.

sammen i én bit. For tre månender siden
kjørte han for eksempel rett inn i et gjerde i slalåmbakken på Oppdal, og fikk seg
en noe ufrivillig flytur. – Det ble 20 i stil,sier han med et smil om munnen. Når
han sykler eller står på ski, er det bestom noen ligger foran og viser vei. Det er
tryggest. På sykkel er alternativet å
følge den hvite kantstripa på riksveiene.
Men dette blir fort veldig anstrengende.
For noen år siden syklet han seg en tur
til Storlidalen som ligger to mil fra
Oppdal. På veien hjem punkterte han, ogmåtte leie sykkelen hjem. Det var ikkesærlig morsomt mens bilene dundretforbi, forteller han.

Sterk i troen. Tare takker Gud for at
han aldri har skadet seg alvorlig på sine
fysiske utskeielser. Han er sterk i troen
og tilbringer mye av fritiden sin sammen
med venner i pinsemenigheten Betel.
Gjennom Betel deltar han en såkalt
internasjonal cellegruppe med deltakere
fra flere verdensdeler. I gruppa diskuterer de og forteller om sine opplevelser
med Gud. Tare tar med seg pc-en med totastatur, og dermed går kommunikasjonen greit. Cellegruppa betyr veldig myefor ham.
Tare har aldri manglet venner til tross
for at hans to handikap gjør det vanskelig å kommunisere. Senest for to uker

siden, da Tare var innlagt på Rikshospitalet i Oslo, kom det et par barndomsvenner og besøkte ham. Kontakt med
andre studenter på Dragvoll er det imidlertid dårligere med. Det er trist, synes
han. Det var bedre da han studerte i Volda og Molde. Studentene der var lettere å
bli kjent med. På NTNU blir han mest sittende alene, og det liker han dårlig. Haner også misfornøyd med måten han har
blitt behandlet på av det offentlige systemet opp gjennom tiden. Det har vært mye
motbør, også på NTNU, forteller han.

Selvstudium best. Den manglende
kontakten med andre studenter spiller
imidlertid ikke så stor rolle for studiene.
Tare foretrekker å lese alene. Dette harvært en vellykket strategi for Tare. Han
har aldri hatt noen problemer med å
hevde seg faglig. Det har blitt gjort flere
forsøk for at han skal kunne følge undervisningen på linje med de andre studentene. Tidligere hadde han blant annet en
assistent som skrev notater fra forelesninger, men det var ikke til så mye hjelp.
Det beste er å sitte for seg selv og lese,enten på pc-en eller med lese-tv-en,
synes Tare. All kommunikasjon, blant
annet med hovedfagsveilederen, tar hanhelst via e-post. Hovedoppgaven følger
forøvrig opp hans kristne livssyn. Den
handler om Trondheim Indremisjons
historie og hvordan den utadrettede

virksomheten gjennom tiden har samsvart med Indremisjonens grunnleggende idé og formålparagraf.

Hørselen kan komme tilbake.
Tare har nettopp vært i Oslo og fått sattinn et såkalt cochleaimplantat. Dette er
en liten dings som får hørselsnerven til å
overføre signaler til hjernen igjen. Tare
har nemlig bare skade på hørselsnerven.
Hårcellene i øret er uskadet. Han håper
og tror at i hvert fall deler av hørselen
kan komme tilbake på denne måten.
Men det gjenstår å se. Tare er imidlertid
sterk i troen på at Gud vil hjelpe ham.
For å understreke poenget siterer han
Rune Bratseth før kan skulle ut og spille europacupfinale med Werder Bremen
i 92: «Gud kan ikke gjøre meg til europacupmester, men Gud kan gjøre meg istand til å bli det». På samme måte tror
Tare at Gud vil berede grunnen, slik at
han kan nå sine mål.
EVEN GRAN
even.gran@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

11

innblikk

En ekte NTNU-kriger
Hver morgen klokka
08.00 er Børge på post
for NTNU og for fedrelandet. Han er en ekteakademisk fotsoldat.

Bildet er arrangert. Det er nemlig ikke påbudt med militærlue for NTNU-soldatene.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Det er heller få som avtjener verneplikten
ved NTNU. Det finnes to av sorten ved
Institutt for konstruksjonsteknikk. Og så
er det Børge Rogstad. Han jobber på Institutt for produksjons- og kvalitetsteknikk(IPK). Hver morgen kommer han til Valgrinda for å gjøre førstegangstjenesten.
Her har han så langt tilbrakt tre måneder av tjenesten.
– Forskjellen er kanskje ikke så stor
fra en sivilarbeider med kontorjobb, tror
Børge. I kontorleiren driver han med
utvikling av metoder innenfor risiko- ogsårbarhetsanalyser. Det blir mye arbeid
foran maskinen, men en gang iblant må
han være med på militære øvelser sammen med vanlige soldater, som orienteringsløp og etter hvert også litt skytetrening. Sivilingeniøren i matematikk var
først seks uker på Sjøforsvarets rekruttskole på Madla ved Stavanger. Deretterble han sendt Persaunet leir i Trondheim.
Forlegningsmessig tilhører han fortsatt
Sjøforsvaret. Og nå med arbeidsplass påValgrinda.

Samarbeid med forsvaret. Siden
1999 har NTNU hatt et etablert samarbeid med Forsvarets Overkommando(FO). Det er på denne måten at NTNU
har fått tildelt to soldater som kan avtjene sin verneplikt ved IPK. Arbeidet utføres i samarbeid med Sikkerhetsstaben iFO, under veiledning av professor Marvin Rausand (IPK). 50 prosent for NTNU
og 50 prosent for Fedrelandet, altså.
– Sunn fornuft og litt analytiske evner,er det som kreves i jobben, sier Rausand,som tidligere har hatt tre akademiske soldater i sin tropp. Han kunne tenke seg
flere vernepliktige på Valgrinda. Per i dag
er det en stilling ledig.

Få nakne damer. Og til de som lurerpå om det er mulig å sammenligne
NTNU-livet med miltærlivet:
Får du ofte refs, Børge?
– Nei, refs er det lite av.
Hva med kakebu?
– Gjerne det, hvis det innebærer kakespising
Kjøkkentjeneste?:– Nei, den tar jeg hjemme.
Krever din instituttstyrer at du gjør
honnør til ham?
– Nei.
Blir det noe rep. øvelse på instituttet?
– Nei, det ser jeg ikke for meg.

Har du hatt mange overnattinger påjobb?
– Nei, det har jeg ikke hatt.
Hvordan er disiplinen på oppstillingen på instituttet klokka 08.00?
– Den tror jeg er bra. De fleste kommer
08.00.
Er det mange av dine kollegaer som
har bilder av lettkledde kvinner på veg-

gene?
– Det var mer av det på rekruttskolen.
Men her, det vet jeg ikke.
Men du er ikke helt sikker? Du har
ikke saumfart alle kontorene ?
– Nei, det har jeg ikke.
Hvor mange dager har du igjen?
– Jeg er litt usikker. Jeg kan dimme på
grunn av jobb.

TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Pasifistene er tilbake!
Mykere retningslinjer
gjør at sivilarbeidere kan
utføre bibliotekarbeid.
I november i fjor skrev Universitetsavisa
om de siste sivilarbeiderne ved NTNU.
En lovendring tvang dem da ut fra universitetet. Dette rammet særlig universitetsbibliotekene. I mellomtiden har det
kommet nye retningslinjer fra Justisdepartementet om at oppdrag av kulturell
karakter anses som konfliktforebyggendeog fredsskapende, og at det ikke lenger
stilles krav til at oppdraget skal væredirekte rettet mot barn og unge.
Universitetsbiblioteket har nå fått tillatelse til å ha inntil fem sivilarbeidere, og
har i dag tre pasifister blant sine bibliotekhyller. Åpningen for bibliotekarbeid
benytter også Historisk institutt seg av. De
disponerer for tiden en sivilarbeider som
har ansvaret for instituttets biblioteker.
Ved Kunstakademiet er det en sivilarbeider som har fått ansvar for blant annet å
drive generell studentvelferd og yte

Kjøl Berg (t.h.) er såEn ekte hverdagshelt Sisselraus med kakene på jobben
at hun nesten får skjenn av
konene til sine mannlige
kollegaer. Så har hun daogså vunnet NTNUs arbeidsmiljøpris for år 2000.
«Hun har et nærvær og et blikk formennesker, og er en mester i å arrangere uformelle møtesteder. Hennes initiativ og aktivitet preges av en raus og
inkluderende holdning som kommer
ansatte, av og til familier, studenter og
tidligere arbeidstakere/pensjonister,til gode. Primus motor».
Rosende ord drysser over Sissel
Sissel Kjøl Berg (til høyre) og Anne Nordlund i en hyggelig fredagspassiar på Program for Lærerutdanning en fredag i mai.
FOTO: TORE HUGUBAKKENSide 11 — Svart Cyan Magenta Gul

Etter å ha dimmet, vurderer Børge ågå løs på doktorgraden. Bakgrunn som
NTNU-militær kan være nyttig å ha når
man skal gi seg i kast med en slik akademisk helvetesuke.

bistand ved kunstutstillinger. Plantebiosenteret, som er en avdeling under Botanisk institutt, faller inn under begrepet«natur og miljø» og har, ifølge administrasjonen ved Hustad leir, også adgang tilå ha sivilarbeidere.
Men det er ingen planer om å lempeytterligere på kravene slik at sivilarbeidere kan få utføre andre typer oppgaver
ved NTNU, med mindre man klarer å fåfår godkjent kopiering og kaffekoking som«diverse bibliotekarbeid med miljøskapende effekt».

Kjøl Berg, førstesekretær ved Program
for lærerutdanning (PLU), som nylig
fikk NTNUs arbeidsmiljøpris for år2000.
– Det er veldig hyggelig å bli verdsatt, sier prisvinneren beskjedent.

Mange fine tær. Ved PLU går
hun i bresjen for små og store tiltak
som sveiser PLU-miljøet sammen.
Men prisen kom meget overraskende.
– Jeg ble helt satt ut da jeg fikk
høre det og trodde nesten helt til den
dagen tildelingen skulle skje, at dette var en misforståelse, skratter Sissel.
Hedersbevisningen fikk hun 11.
mai på NTNUs festmøte i Samfundet.
Her fikk hun rungende applaus fra
kvadrantene fra folk som kanskje
aldri hadde hørt om henne før. Nå ble
hun plutselig godt synlig for alle. Men
på PLU mener de at hederen er vel
fortjent. På veggen henger det opp-

muntrende ord fra gode kollegaer som
vet å verdsette Sissel i hverdagen.
«Sissel du er en stjernesekretær, og
du har sikkert mange fine tær,» stårdet på ett av kortene som hun fikk av
en student. – Vi er flinke til å bekrefte hverandre her på PLU, sier prisvinneren.
Konene til Sissels mannlige kollegaer klager på at ektefellene ikke
akkurat blir mindre velfødde av å jobbe på PLU. Men den kritikken må hundele med Torlaug (eplekaker) og Tine
(islandsk ostekake).
– Men hva er så oppskriften på etgodt arbeidsmiljø?
– Ja, hva er det? sier Sissel og måtenke seg litt om.
– Jeg tror det viktigste er å værenysgjerrig på mennesker. Så må duogså være tålmodig. Og så skader det
ikke å ha god helse og godt humør.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no12

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

innblikk

Dobbel D-dag
for Vigdis

Glimrende eksamen
Arnt Richard Johansen (19) er sterkt
hørselshemmet og har oppnådd kunst-– Den hyggelige vakten som passet på meg
under eksamen nummer to, forbarmet seg
over stive eksamensskuldre og tilbød meg
massasje, forteller Vigdis Dyrstad.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Hvis Vigdis Dyrstad, student ved Program for lærerutdanning (PLU), skulle få tatt sine eksamener dette semesteret, måtte to av dem pent avlegges påsamme dag. Tirsdag i forrige uke satthun derfor først i seks timer uten pause og skrev eksamensbesvarelse i faget«Datamaskinen i undervisningen» –hvorpå hun styrtet videre til nesteeksamenslokale og avla en fire timers
eksamen i «Klassemiljø og sosiale prosesser». – Da ble jeg ti kilo lettere, sierVigdis, som i løpet av dagen inntok to
brødskiver og en banan.

Lett å skaffe seg
jobb
Nyutdannede fra universitetene har
fortsatt lett for å skaffe seg jobb. 86
prosent av dem som ble utekseminert
med høyere grad våren 2000, haddeskaffet seg jobb et halvt år senere.
Bare fem prosent var arbeidsledige.
Tallene framkommer i en undersøkelse som Norsk institutt for studier av forskning og utdanning (NIFU)
har gjennomført. Instituttet foretar
hvert år en slik kartlegging basert på
en spørreundersøkelse blant de nyutdannede. Resultatene viser at arbeidsledigheten blant høyere grads kandidater nå er den laveste på ti år. Ledigheten har blitt mer enn halvert siden
1995.

Nytt navn til Nye
FysikkTidene skifter. Når Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap flytter inn i «Nye fysikk» og «Allmenn
fysikk» på Gløshaugen til sommeren,
ser ikke fakultetet lenger noen grunn
til å beholde de gamle benevnelsene på
bygningene. Dermed er det besluttet å
endre navnene til henholdsvis «Informatikkbygget» og «Informatikk Sydfløy.» Det er ikke tatt stilling til om«F1», som er betegnelsen på auditoriet, skal bli endret.

stykket å få 1.1 til eksamen i fonetikk(læren om språklyder).

1.1 i muntlig og 2.0 i skriftlig gir
et snitt på 1.7. – Glimrende
resultat, sier faglærer Arne Kjell
Foldvik. Arnt Richard forteller
at han har et hørseltap på 60
desibel på enkelte frekvenser.
Det innebærer at han må bruke
høreapparat for å oppfatte vanlig samtale.
Han skryter av undervisningsforholdene ved Lingvistisk
institutt. – Undervisningenforegikk i et lite rom med få
medstudenter, og læreren brukte trådløs mikrofon. Dette var
optimalt i forhold til mine behov,sier han, og forteller at det er
langt større utfordringer ved å
følge vanlige auditorieforelesninger.
Arnt Richard vil spesialisere
seg innen språkteknologi, nærmere bestemt databehandling
av tekst eller tale. På vei motmålet ønsker han å fordype seg
innen både lingvistikk og informatikk.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.noArnt Richard Johansen skryter av undervisningsforholdene ved Lingvistisk institutt.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

Måtte bite i sanden
Kirsti og Karine var
lenge på hogget ibronsefinalen, menmåtte til slutt bite isanden for en bedre
motstander.
Dermed ble det en fjerdeplass for det relativt nye sandvolleyballaget «Team TouchMe» under NTNUI-turneringen i Dødens
dal på Gløshaugen sist helg. Team Touch
Me består av lærerstudentene Kirsti
Raustøl og Karine Anette Orset Klæboe.

Jentene hadde tatt seg fri fra eksamenslesingen i Kristendom, religion og livssyn
og benyttet avkoplingen med smash og
servere og sandvolley.

Viste takter. «Neglespretten» var det
dekkende navnet på årets første sandvolleyturnering. Her så det lenge ut til
at det skulle gå rette veien for Team
Touch Me. Jentene hadde full kontroll ibegynnelsen av første sett, men etter
hvert gikk det galt. Servene suste ikke
like elegant over nettet lenger, smashene hadde ikke god nok høyde, og mottaket var uten styring. De fire foregående kampene satt godt i beina, somikke lenger hadde lyst å løpe i den halvvåte sanda.
– Vi ble for slitne og bare datt sammen,sa Kirsti Raustøl etter kampen. Hun var
likevel fornøyd med fjerdeplassen.

Kald sand. «Neglespretten» levde opp
til navnet ettersom arrangementet delvis var preget av regn og kald sand. Til
sammen åtte damelag og 13 herrelagdeltok i turneringen. Arrangementsansvarlig Skule Osmoen Hågensen opplyser om at det vil bli flere turneringer i
Dødens Dal senere i sommer og høst.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Kampfakta:
Dødens Dal: Bronsefinalen i sandvolleyturneringen «Neglespretten».
Team Touch Me – Kristin Giske
Lauritsen/Inger Beate Standal : 0-2 (2022, 12-21).
Antall tilskuere: Åtte.
Dommer: Carl Roar Vigmostad.
Derfor gikk det slik: Team Touch Me
hadde grepet i første sett, men mistet
gløden.
Pluss: At laget kom til bronsefinale.
Minus: Ingenting.
OBS: Navnet på laget «Team TouchMe» er sterkt inspirert av popartisten
Samantha Fox som var å finne på salgslister og gutteromsvegger på 80-tallet.

Lærerstudentene Karine Anette Orset Klæboe
(til venstre) og Kirsti Raustøl smiler til tross forat de tapte kampen om tredjeplassen. Nå tar
de sommerferie, men kommer tilbake studierog sandvolley til høsten.
FOTO: TORE HUGUBAKKENSide 12 — Svart Cyan Magenta Gul

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

13

innblikk

Penger i kompetanseutvikling

Nytt DION-styre

Nye områdestyrer

I forbindelse med lønnsoppgjøret i 1999 lovet regjeringen en bevilgning på 400 millioner kroner over enperiode på to - tre år til delfinansiering av det såkalte
kompetanseutviklingsprogrammet. Hensikten er åutvikle markedet for etter- og videreutdanning. 548
institusjoner/organer har søkt om å få være med å deledenne potten. NTNU er representert med fire søknader.
NTNU Videre, Laboratoriet for IKT og læring, Institutt for sosialt arbeid og Pedagogisk institutt finner vi
i søknadsbunken.

Rolf A. Bohne fra Fakultet for bygg og miljøteknikk (IndEcol) er gjenvalgt som leder av
Doktorgradsstudentenes interesseorganisasjon ved NTNU (DION). Ny nestleder erBård Skaflestad fra Fakultet for fysikk,
informatikk og matematikk. Det nye styretbestår i alt av elleve medlemmer. På foreningens årsmøte den 10. mai var den store saken diskusjon om den nye forskriften
til lov om Studentsamskipnader, der doktorgradskandidater ikke lenger regnes som
studenter.

De nye områdestyrene i Forskningsrådet er på plass. Professor Kari Melby ved Institutt for tverrfaglige kulturstudier erutnevnt til leder for styret for området Kultur og samfunn.
NTNU er ellers representert slik: Førsteamanuensis Åse Krøkkje, Botanisk institutt, og professor Bernt Erik Sæther, Zoologisk institutt, (vara) til Miljø og utvikling; professor Per Boelskifte, Institutt for produktdesign, til Industri og energi; professor Gunnar Bovim (vara) til Medisin og helse; professor
Einar J Aas, Institutt for fysikalsk elektronikk og professor
Anne Grete Hestnes, Bygningsteknologisk institutt (vara) til
Naturvitenskap og teknologi.

Verken campus eller sykehus på Øya?
– Både universitetet og
byen er best tjent med
et mangfold av aktiviteter på Øya. Det mener
Sverre Nistov, professor
ved Institutt for by- og
regionplanlegging. Hantror verken på RIT 2000
eller på en ren universitetscampus på den
omstridte sykehustomta.
Det er erklært tenkepause for RIT 2000,
og kreative sjeler lanserer alternative
bruksområder for sykehustomta på Øya.
Studentene vil flytte universitetet på
Dragvoll og etablere «Campus Øya». Dette tror ikke byplanlegger Sverre Nistov
er så lurt. Dersom RIT 2000 ikke skal bygges på Øya, ønsker han en blanding av
universitetsfunksjoner, nærings- og forskningsvirksomheter, boliger og andre
byfunksjoner.
– Mixed use, sier han, og vil skape etmangfold i området, til gjensidig nytte og
glede for universitetet og byen. – Men universitetet og studentboliger kan gjerne
utgjøre en vesentlig del, legger han til.

For stort. Nistov sier at han var positiv til planene for RIT 2000 i starten.
Spesielt likte han vinnerutkastet i arkitektkonkurransen, «RIT-lækkert». Sidenhar det gått noen år, og enda flere millioner kroner, og byggeplanene er kraftig
endret. Bygninger skal bygges høyere,åpne gårdstun skal bygges igjen, og bådefunksjon og uttrykk er blitt veldig
annerledes.
– I 1995 ble det fra RIT 2000-administrasjonen sagt at «RIT skal integreresbåde fysisk og sosialt, bydelen skal oppleves som åpen, med et allsidig miljø og et
mangfold av virksomheter». I forhold til
endringene som er gjort, tror jeg dette blir
en illusjon, sier Nistov.
– Det nye RIT vil bli så stort at det
vanskelig lar seg gjøre å bygge og videreutvikle det på nåværende tomteområde.
Prosjektet er rett og slett en del nummer
for stort for Øya, og vil sprenge de fysiske rammene i området. RIT 2000 kan
komme til å legge beslag på et grunnareal som tilsvarer ca en femtedel av Midtbyen. Man kan jo bare prøve å forestilleseg hva det ville innebære, at én bestemt
funksjon, i dette tilfelle et sykehus, skal
oppta et så stort og sentralt byareal, fortsetter han.
Byutvikling. Nistov viser til de generelle trekkene ved moderne byutvikling.
– Byene vokser, både i areal og i folketall. Store virksomheter og institusjoner
som sykehus, som for lang tid tilbake ble
lagt relativt sentralt i byen, får store
problem når de skal ekspandere på sine
opprinnelige tomteareal. Derfor flytter
de gjerne og bygger nytt i utkanten av
byen. Vi finner utallige eksempler på atslik utflytting har skjedd, sier han, og
nevner i farten Oslo (Rikshospitalet),Side 13 — Svart Cyan Magenta Gul

RIT 2000 har et samlet grunnareal som tilsvarer ca en femtedel av Midtbyen.

Bergen, København, Stockholm og
Oxford.
– Jeg tror heller ikke på ideen om åsamle alle universitetsfunksjoner i området Øya-Gløshaugen -Lerkendal-Tempe i«Teknobuen». Også i framtida må vi regne med å ha universitetsfunksjoner påDragvoll, i Midtbyen, på Tyholt m.m. Det
er neppe ønskelig å samle studenter i forstore boligenheter heller.

Tenk helhetlig. Nistov understreker
at det er viktig å utnytte tida framover
til på fritt grunnlag å analysere muligheter og konsekvenser av en lokalisering
av RIT på Dragvoll eller Brøset.
– Det er viktig å gå til oppgaven med
et åpent sinn, ikke gå i skyttergraver, slikvi nå ser tendenser til i avisoppslag, sierhan. Han minner om det betenkelige ved
at Fylkestinget vedtok at Øya skulle værestedet for det nye RIT, uten forutgående
analyser av alternative steder for lokalisering. – Like beklagelig er det at det ikke
ble gjennomført konsekvensutredninger,verken etter arkitektkonkurransen i 1995,
eller av sykehusprosjektet slik det nå harblitt. Dette må vi ta lærdom av. Videre
utredning og planlegging må også omfatte transportløsninger. Byen, universitetet og sykehuset vil trenge et langt bedretransportsystem enn det vi har i dag. Dette gjelder særlig den miljøvennlige transporten, gang- og sykkelveger, og kollektivtransporten. Derfor blir det en utfordring for kommunen og staten å utrede og

SKISSE: SVERRE NISTOVforhåpentlig etablere et miljøvennlig og
effektivt transportsystem som kan dekke behovet for god kommunikasjon
mellom de viktige knutepunktene. Det er
meget viktig at dette temaet også blir
utredet når lokalisering av RIT 2000 på
Dragvoll blir utredet.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no14

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

Svevermed froskerÅrets Onsager-foreleser,
Sir Michael Berry, er enallsidig vitenskapsmann.
Han trives best igrenselandet mellom
ulike teorier.
Både fysikk og raffinert matematikk må
til for å forklare mange av de fenomenervi observerer i dagliglivet. Dagliglivets
fysikk engasjerer Sir Michael. Men er det
klassisk mekanikk eller kvantemekanikk
som er mest nyttig for forståelsen av fenomener i grenseland? Når kan lys oppfattes som en strøm av partikler, og når må
det beskrives som en bølgebevegelse? Slike spørsmål er Berry opptatt av. Han er
professor i fysikk ved Bristol University
i England, men er vel så engasjert innenfor matematikken. Å kunne kommunisere
sin viten på en forståelig måte til allmennheten, ligger ham også sterkt påhjertet. I juni er han med på å arrangere
en konferanse om betydningen av bilder
i kommunikasjonen mellom mennesker.

«Nobel-pris» med bismak. Når
Berry nå har fått æren av å være årets
Onsager-foreleser ved NTNU, er det en
mer positiv utmerkelse for Berry enn
den han fikk i fjor. Da ble han tildelt«The Ig Nobel Prize» i fysikk. Ikke allevitenskapsmenn er like begeistret for åfå en Ig Nobel. Det er nemlig noe så sjeldent som et vitenskapelig humorblad
som står bak tildelingen; «Annals of
Improbable Research». Både bladet og
prisen vier oppmerksomhet til vitenskapelige arbeider og oppdagelser som «ikke
kan og heller ikke bør gjentas».
Legen Arvid Vatle fra Stord fikk foreksempel Ig Nobel i medisin i 1999 forsin omfattende studie av hvilke flasker
og beholdere folk benytter til sine urinprøver.
Svevende frosker. Berry fikk Ig
Nobel i fysikk i fjor for sitt arbeid med«leviterende frosker», dvs. frosker som
svever fritt i luften. «Levitation without
meditation» kaller Berry fenomenet.
Frosken svever i et magnetfelt fordi den
gjøres «diamagnetisk». Frosken er iutgangspunktet ikke magnetisk, men
den består stort sett av vann, og i vannkan det induseres såkalt diamagnetisme
ved hjelp av strøm. De magnetiske kreftene balanserer tyngdekraften, og frosken svever.
Å få frosker til å sveve, er vel ikke det
som står øverst på vitenskapens liste overuløste oppgaver, og det er nok også årsaken til at Berry fikk prisen sammen med
en nederlandsk kollega. Men i motsetning
til en del andre vitenskapsmenn, ser Sir
Michael på det som en ære å bli innlemmet i dette selskapet. Forsøkene med svevende frosker omtaler han som sin «vitenskapelige hobby».

Populariseringspris. I sin pressemelding vedrørende tildelingen sier professor Berry at han føler seg beæret fordi
han alltid har sett det som en viktig oppgave å gjøre fysikken forståelig og åbringe den ut til folket. Han ser på Igprisen som en bekreftelse på at han harlykkes med det.
– Noen bedømmer kvaliteten på vitenskapelige arbeider ut fra seriøsiteten til
forskerne, sier Berry. – Men det er mange
eksempler på at god vitenskap kan væremoro, og vitenskap trenger slett ikke værekjedelig for å være å være av høy kvalitet. Utdeling av Ig-prisene støtter et slikt
syn, mener Berry.
Side 14 — Svart Cyan Magenta Gul

Omtalen av Berry og hans svevende
frosker har ført til at han har fått en rekke henvendelser fra både forskerkolleger
og allmennhet. For eksempel ble han kontaktet av «sko-ingeniører» som lurte påom han kunne hjelpe dem å utvikle «leviterende joggesko»!
Det kan nok bli lenge til vi får oppleve det. For å få en liten frosk til å sveve
ved hjelp av diamagnetisme, kreves det etmeget sterkt magnetfelt og mye elektrisk
kraft for å skape dette feltet. Forsøkene
har vært utført i laboratoriene ved University of Nijmegen, Nederland. Hele ti
prosent av byens strømforsyning krevesfor å få frosken til å sveve fritt; derfor hareksperimentene vært kjørt om natten.
Sir Michael har meldt seg selv som
frivillig forsøkskanin for levitasjon av
mennesker ved hjelp av diamagnetisme,men det vil nok ta en tid før et slikt eksperiment blir realisert.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Du kan lese mer om Berrys meritter påhans egne hjemmesider: http://www.
phy.bris.ac.uk/staff/berry_mv.html
Ig-nobelprisenes historie finner du også på
nettet: http://www.improb.com/ig/igtop.html
Her bruker Berry beltereima si for å demonstrere prinsipper ved kvantemekanikken.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Forsømt formidlingkommentar
Av Arne Asphjell
Da jeg var ung student ved Norges tekniske høgskole i siste halvdel av sekstiårene, ble alltid gjesteforelesningene ved
NTH kunngjort på bysiden i Adressa. Oftenår jeg var hjemme i helgene, spurte farom jeg hadde vært på gjesteforelesning.
Han fulgte med i denne spalten, og mente det måtte være interessant og lærerikt
å delta på disse. Som regel måtte jeg svarenei, både fordi jeg hadde mer enn nok med
forelesningene som inngikk i studiet, og
fordi tema og innhold i gjesteforelesningene som regel lå utenfor min «absorbsjonsevne».
Men fars stadige påminnelser ommuligheten for gjesteforelesninger, gjorde
nok at jeg gikk litt oftere på slike enn jeg
ellers ville ha gjort. Og av og til var det
opplysning og interessant lærdom å hente.

Teller var topp. Vi som har trasket
lenge i korridorene på Gløshaugen har
opplevd noen skikkelige «höjdare». Da
hydrogenbombens far, Edward Teller,
gjestet NTH først på åttitallet, ble auditorium F1 fylt til bristepunktet. Det var
neppe noen som gikk skuffet fra den verdenskjente atomfysikerens allsidige og
fengslende kåseri som spente over enserie spennende tema, fra energi og
materie til oljeforekomster på store havdyp.
Mot slutten av åttitallet var HeinzOtto Peitgen her, matematikeren som viste fascinerende fraktalbilder og doserte
om Mandelbrot-matematikk. Den gangvar det også kamp om plassene i F1, og
Tapir har vel verken før eller siden hattslik rivende omsetning i sin matte-seksjon.

For vel ti år siden var jeg selv med påå få hit James Randi, den amerikanske
magikeren som har gjort det til levebrødå avsløre kvasi-vitenskap. Eneste mulighet vi hadde for å få ham innom Trondheim, var en tirsdag i påskeuka. Med etså ukurant tidspunkt fryktet vi det villebli få tilhørere. Frykten var ubegrunnet.
Slett ikke alle som ville høre og se «The
Amazing Randi», fikk anledning til det.
Men de som klarte å presse seg inn i EL
5, lærte mye om hvordan vitenskapeligesjarlataner opererer.

mens han var her, inklusive selve Onsager-forelesningen, av sterkt faglig karakter. At det må være minst én forelesningpå høyeste vitenskapelig nivå ved en slik
anledning er forståelig, men etter min
mening er det svært beklagelig at ikke
en av forelesningene hans ble blinket ut
og markedsført som en populærvitenskapelig forelesning for et bredt publikum.
Berry er utvilsomt en vitenskapsmann
som har både pedagogiske evner og etrepertoar som egner seg for en slik presentasjon. Her mener jeg Berrys vertskap
forsømte seg.

Allsidige Berry. For et par uker siden
hadde NTNU også besøk av en vitenskapsmann av internasjonal klasse,
Onsager-foreleseren Sir Michael Berry.
Han er en fremragende pedagog, som er
opptatt av å popularisere vitenskapenog å nå ut til et bredt publikum.
Undertegnede fikk i oppdrag å intervjue ham for våre interne medier. For åvære litt forberedt for oppgaven, måtte
jeg sette meg inn i hans bakgrunn ved åstudere hans hjemmesider på nettet. Som
det framgår av artikkelen om ham, er hanen spennende og allsidig fyr. Min nysgjerrighet ble vakt, både av bakgrunnsstoff og av samtalen med ham, og jeg kunne gjerne tenke meg å lære mer om deforskningsfeltene han har engasjert seg i.
Etter at vår korte intervjurunde var
over og han måtte springe til sin siste
forelesning, spurte jeg om jeg ville hautbytte av å høre på gjesteforelesningenhans. – No, var det kontante og avvisendesvaret. Kanskje var det fordi jeg i løpet av
vår samtale hadde avslørt for stor uvitenhet, eller kanskje var det fordi hansforelesning ikke var beregnet på tilhørere
utenfor den indre, faglige krets. Jeg bådehåper og tror at det var mest på grunn av
det siste at jeg ikke ble vurdert som aktuell tilhører.
Etter «vaskeseddelen» å dømme var
alle de tre forelesningene Berry holdt

Mer folkeopplysning. Universitetet har undervisning, forskning og formidling som sine hovedoppgaver, og formidlingen er utvilsomt den lavest prioriterte av disse. Formidling kan skje påmange måter og til ulike målgrupper,
men populærpresentasjoner til et bredt
publikum – byens befolkning og isærunge og vitebegjærlige mennesker – er
etter min mening et forsømt område.
Lørdagsuniversitetet er selvsagt et godt
tiltak, men ikke nok. En populærvitenskapelig forelesning med en internasjonal storkanon burde det minst være en
av i hvert semester.
Når man ikke engang tenkte tanken
ved Sir Michael Berrys visitt, viser det atdet må en mentalitetsforandring til hosden faglige staben. Samtidig må universitetsledelsen vektlegge formidling merenn den hittil har gjort. Om ikke gjesteforelesninger ved NTNU får sin faste
plass i Adressa, bør det i hvert fall satses
på foredragsmagneter som med jevne
mellomrom kan tenne pressens og allmennhetens interesse for populærvitenskap.

15

UNIVERSITETSAVISA NR. 8 – 10. MAI 2001

Si din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes via e-post:
medieseksjonen@adm.ntnu.no. Innsendte manus kan bli forkortet.
Fortsett gjerne diskusjonene på nettet: ntnu.fritt-forum (tilgjengelig fra «Innsida»,
der alle innlegg blir lagt ut etter at avisa er trykket).

debattBør enkelte debattinnlegg avvises?
Einar Broch etterlyser en viss styring
av debatten i
Universitetsavisa.
Debattsidene i Universitetsavisa
er en viktig del av avisa. I siste
utgave er hele fem av 24 sider
viet nettopp den åpne debatt
mellom universitetets ansatte.
«Si din mening, men skriv kort!»står det på første debattside. Bra
leveregel for et debattorgan.
Videre står det: «Innsendte
manus kan bli forkortet». Ser enpå gjennomsnittslengden av
debattinnleggene, så er det vel
antakelig heller sjelden at den
trusselen effektueres.
Jeg har imidlertid et par mer
prinsipielle spørsmål til redaktøren:1) Hender det at innsendte
debattinnlegg blir avvist?
2) Mener redaktøren at det er
rimelig og riktig at debattinn-

legg kan og bør bli avvist?

Et hjertesukk. Jeg er fullt
klar over at jeg med det siste
spørsmålet kan beskyldes for åreise en debatt om hvorvidt stalinistiske metoder skal og bør
tas i bruk. Slike metoder ønsker
jeg selvsagt ikke. Grunnlaget
for mitt debattinnlegg og mittspørsmål er mer et hjertesukk
basert på hva vi har sett pådebattsidene i løpet av de parsiste månedene.
I nr. 5 og nr. 6 av Universitetsavisa (UA) har professor Alan
Krill to debattinnlegg med titlene «Geo-fakultetet svekker studiene» og «Forholdet mellom
ingeniører og geologer». Til sammen fyller de to innleggene enhel avisside. Det sentrale budskap i begge innleggene er at
Krill mener at Institutt for geologi og bergteknikk (IGB) bør
deles. I UA nr.7 skriver IGBs
instituttleder Terje Malvik at
dette er et standpunkt som Kriller alene om ved instituttet. Han
forklarer også hvorfor det er

Om misforståelser av Einar Aas
Jeg ble meget gledelig overrasket over innlegget til Einar Aas
i Universitetsavisa nr. 6, om at
jeg hadde misforstått hans innlegg. Jeg sier gladelig unnskyld
for min krasse motstand mot
noe jeg oppfattet som en negativ innstilling til de frie fagene.
Det er flott at Einar Aas er på
min side i kampen om å få blestog forståelse for hvor mye defrie fagene er verdt, og hvor
mye mer de kan bidra til etgodt NTNU, enn de får lov til å

gjøre i dag. Unnskyld for urettmessig kritisk reaksjon på dittinnlegg, Einar Aas! Jeg håper
virkelig at flere tar vårt standpunkt og at dette vil føre til at
NTNU kan utvikle seg på nye
og interessante felter som i dagbare er gråsoner i skjæringspunktet mellom frie fag og tekniske fag. Lykke til videre til
oss og NTNU!
Marianne Eidem Pettersen

Gunn Imsen
er professor i pedagogikk

naturlig og riktig at IGB er etsamlet institutt.

Nok spalteplass til Krill?
Hva skjer så? Jo, i UA nr. 8
finner vi TO debattinnlegg av
Krill om samme sak! I det ene,som er relativt kortfattet, sierhan at han ikke ønsker å gi seg,og oppsummerer debatten slik:«Både den egenrådige Alan
Krill og det tverrfaglige geofakultetet er seg selv nok». Det
andre innlegget som fyller nesten en halv side, har tittelen«Om geologi og matbutikker».
Det er utformet som en allegori

basertinnledningsvispåpåstanden om at «NTNU vet
ikke hva det går glipp av uten
geologi.» Etter at geologi harværtundervistherpå
Gløshaugen sammenhengende
siden 1910, må dette i sannhet
sies å være en noe drøypåstand.
Og nå er det at jeg håper at
redaktøren forstår mitt hjertesukk. Hvor lenge skal denneørkesløse debatten som egentlig
ikke lenger er noen debatt, få
fortsette? Instituttets og fakultetets ledelse har åpenbart gitt

opp å veilede eller for den saks
skyld stoppe Krill. Finnes det en
mulighet for at redaktøren kan
hviske Krill i øret at nå har hanfått nok, for ikke å si mer enn
nok, spalteplass for å fortelle universitetsverden at han ønsker endeling av IGB? Eller må vi regne med nok en Krill-allegori? Omså skjer, så er jeg ikke nødvendigvis sikker på at det styrker
Univeritetsavisas renommé som
debattorgan.
Einar Broch

Redaksjonell behandling av debattinnlegg
Det er normalt ikke god presseskikk å utstyre leserinnlegg
med en hale av kommentarer fra
redaksjonen, men vi velger å gjøre et unntak i dette tilfellet,
ettersom Broch stiller to meget
viktige prinsipielle spørsmål til
redaktøren.
Innsenderen har rett i at vi
ofte har trykket lange leserinnlegg, og det finnes sikkert leseresom mener at vi burde ha benyttet slette-tasten flittigere. Men
innlegget «Litt mer krøll fra
Krill» i forrige avis er faktisk eteksempel på at enkelte innsendte manus kortes ned før dekommer på trykk.
Generelt så legger vi følgende
regler til grunn for den redaksjonelle vurdering og behandling
av leserinnlegg;• Vi avviser lange, faglige innlegg formet som kronikker. Vi tilrår at slike manus i stedet sendes til riksdekkende aviser som
Aftenposten eller Dagbladet.
Redaksjonen mener at slikt stoff,
som det ofte ligger svært mye
arbeid bak, fortjener en større
leserskare utenfor universitetetenn det UA kan tilby.

• Vi kan avvise innlegg som harvært publisert i andre medier,f.eks. Adresseavisen og Under
Dusken.
• Lange debattinnlegg kan bli
forkortet av plasshensyn.
• Overskriften (tittelen) kan bli
endret fordi den er for lang, eller
lite dekkende for tekstens innhold.
• Mellomtitler blir satt inn ilange tekster.
• Alle innlegg over en viss lengde utstyres med en innledende
setning, med uthevet skrift, somskal gi leserne en antydning om
temaet i teksten.
• Det leses korrektur.
• Etter trykking blir alle innlegg
lagt ut på nettet i ntnu-frittforum.
Av dette framgår at vi ikke
har noen definert redaksjonell
politikk for å vurdere innholdet
i leserinnlegg. Så lenge meningene som ytres, har en forbindelse
til NTNU og uttrykksformen
ikke bryter norsk lov, mener vi at
det skal være stor takhøyde på
debattsidene. Dette gjelder i særlig grad for innlegg fra enkeltpersoner som fremmer ytringer

som går på tvers av oppfatningen til et flertall. I UAs retningslinjer, som er vedtatt av Kollegiet, står det blant annet at avisa
skal stimulere til meningsutveksling og fri debatt og «bidra tilå skape en organisasjonskultur
preget av åpenhet og samhold,hvor det skal gis rom for å ta opp
vanskelige og kontroversiellesaker.»
Debattsidene er lesernes
sider og skal ideelt sett redigeres
minst mulig. Men av hensyn til
de samme leserne ser vi gjerne atdebattantene skriver kort.
Redaktørens oppfatning er atmange skriver unødvendig langt.
På den andre side så finnes det
eksempler på gode, velskrevne
og tankevekkende leserinnlegg
som fortjener ekstra plass. En
internavis for en akademisk
institusjon som lever av og ved å
produsere ord og tanker, bør ogsåkunne gi plass for ytringer bygget på brede og grundige resonnement.
Jan Erik Kaarø
Redaktør

Likestilling og kvinneprofessorater

i det akademiske glasshuset

Vi Vi trenger en
likestillingsstrategi som serpå kvinner som
mer enn veggpynt, skriver
GUNN IMSEN.

NTNUs likestillingsplan utløper i 2001.
Mye prisverdig arbeid har vært gjort forå oppfylle dens intensjoner. Men mye gjenstår å rette opp, og
det må være en selvfølge at dette viktigeområdet følges opp
med en ny og spenstig femårsplan.
Den gamle planen
har to visjoner: likestilling i kvantitet og
likestilling i kvalitet.
Med kvantitativ likestilling sikter en mot
jevn fordeling av
antall kvinner ogmenn på flest mulig
fagområder og blant
vitenskapelig ansatte og i ledelsen. La
oss bare innrømme
det først som sist: Det
er fortsatt altfor
mange fag med stortSide 15 — Svart Cyan Magenta Gul

kvinneunderskudd, særlig på teknologisiden. Samtidig er det få som snakker om
at vi har tilsvarende mannsunderskudd
på en del humanistiske og samfunnsvitenskapelige fag. Hva med noen tiltak forå øke andelen av mannlige studenter idisse fagene?
På lærersiden er det først og fremst
den lave andelen kvinner i toppstillinger
som har vakt bekymring. Særskilte professorater for kvinner har vært ansett
som en radikal strategi for å rette opp
dette. Statsråd Trond Giske har også grepet til denne strategien for å vise sin sympati med likestillingssaken. Ære væreham for det. Bra er det også at han i ettertid har kommet på bedre tanker og trukket tilbake forslaget om å fjerne de personlige professoropprykkene, noe som ville ha stengt den viktigste veien til professorstilling for kvinner de siste ti årene.
Den kvantitative visjonen er likevel
ingen radikal målsetting, om det er reelllikestilling en vil fram til. Likestilling
handler om forhold mellom manns- og
kvinnekulturer, om fordeling av makt og
reduksjon av dominans og underordning.

Rundt lunsjbordet er det fortsatt slik at
mannlige kolleger kan tillate seg å okkupere konversasjonen med fotball og svette joggeturer, mens vi kvinner føler tungt
på at vi ikke må snakke for mye om barna og familien. En kvinnelig professor fra
eller til rokker lite ved maktkonstellasjonene. Fortsatt fylles lederposisjonene av
menn: Rektor så vel som alle elleve dekaner er menn. Derimot ser det ut til at vi
har fått en tradisjon med kvinnelig prorektor, og blant prodekanene finner vi fortiden fire kvinnenavn. Det skjulte budskapet er klart: Det er greit med kvinnelige ledere, bare de holder seg relativt
underordnet de mannlige topplederne.
Her er vi ved sakens kjerne. Likestilling handler om langt mer enn hvor
mange mannlige og kvinnelige studentervi finner i de ulike fagene, og hvor mange
kvinnelige professorer vi har. Likestillingmå sikte mot reell innflytelse for begge
kjønn i debatter og i beslutningsprosesser.
Likestilling handler dermed om respekt
for demokratiske prosesser der debeskjedne og tause stemmene også blir
hørt. Det handler ikke om såkalt effektive styringssystemer som feier demokra-

tiet til side, heller ikke om herrer på bakrommet som «snakker sammen» og velter beslutninger basert på langvarige og
grundige utredninger og debatter. Som
da ideen om NTNU ble til under en middag i Oslo på midten av 1990-tallet, ellerda et knippe herrer nylig lyktes i å omkaste planene om RIT 2000 og med et lettvint
skuldertrekk foreslår å flytte de tunge
Dragvoll-miljøene til Øya. Det er sikkert
ikke bare kvinner som føler avmakt overfor slike framgangsmåter.
Vi trenger en likestillingsstrategi som
ser på kvinner som mer enn veggpynt, og
som krever likeverdig innflytelse for bådekvinner og menn der beslutninger tas.
Mest av alt trenger vi professorer av begge kjønn med styrke og integritet til åarbeide for demokratiske verdier, forskningens uavhengighet og den frie tankens
levekår i et gjennomkommersialisert samfunn.

16

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

debattMer om Platon, medier og mythos
Olav Gundersen
fortsetter sitt angrep
på den multimediale
mythos gjennom å
insistere på argumentativ sakprosa
og skriftlig symbolisering som fornuftens og vitenskapens
medium.
Ifølge Bjørn Rasmussen (BR) har
jeg ikke innsett at i dag «lever vi
i et mediert og estetisert samfunn» hvor «mythos lever!». Sliker min «resirkulering av Platon»og av «Platons fascinasjon forskriftspråket» ikke på høyde med
vår tid. På dette grunnlag tolker
BR meg dithen at jeg skulle meneat «medieproduksjon, kunst, ulik
teknologisk materialutvikling og-fremstilling er universitetet
uvedkommende». Men noe slikt
har jeg hverken sagt eller ment,snarere tvert i mot!

Hva er et symbol?/Mediet
former budskapet. At mythos i aller høyeste grad er
levende både på og utenfor universitetet, og at vi lever i etmediert og estetisert samfunn,er nettopp det som åpner for å
undersøke om Platons kritikk
av mythos er holdbar og relevant overfor vår samtids medifiserte og estetiserte mythos.
BR oppfordrer oss til å ta somutgangspunkt at vitensproduksjon er symboluavhengig. BR
mener tydeligvis at vitensproduksjon ikke er avhengig av
skrift. Noe som er temmelig tvilsomt. Hvis vi derimot tolker«symbol» som uttrykk i et
medium, blir imidlertid påstanden fullstendig feil. For ethvert
budskap krever et fysisk medium
som det symboliseres i. Jeg forsøkte å resymere Platons argument for at mediets form former

budskapets innhold. Å lese dette
ut av Platon forutsetter imidlertid at vi lever etter Humboldt og
har lært av ham.

Hvem er Wilhelm von
Humboldt? De fleste opplysningsfilosofene trodde på enunversell, tidløs og kultur- og
mediefri fornuft. Humboldt
argumenterer i epoken etter forat fornuften og dens bilde av
verden avhenger av historisk
gitte og førfornuftige meningsskapende sosiale praksiser og delegemlige medier vi utøver disse
med. Språket har mening fordi
det inngår i våre livspraksiser
og artikulerer disse praksisenes
kunnskaper. Humboldt tar
aktivt del i dannelsen av densammenlignende språkvitenskapen og av historiefaget.
Parallelt dannes kunsthistorie,
litteraturhistorie, religionshistorie, osv. ut fra en interesse i
forskjellen mellom den egne og
de historisk fjernere meningsproduserende symbolbrukende
praksiser. Poenget er å danne en
kritisk bevissthet om seg selv
som noe særegent forskjellig fra
det historisk fjernere. Når jeg
slutter meg til dette prosjektet,
har Rasmussen rett i at
«Gundersens synspunkter er
trygt forankret i 1800-tallets
humboldtske, litterære og nyhumanistiske universitetsreform».
Ja, jeg er for universitetet og
mot puggeskole.

Språkets privilegium. BR
oppfordrer oss til å undersøke«om skriftspråket har et særlig
potensial for kunnskapslagring,
etterrettelighet eller kritikk».
Da er det svært merkelig at han
finner det lastverdig at jeg faktisk har gått Platons undersøkelse av nettopp det spørsmålet
etter i sømmene, og at jeg har
funnet at Platon nok kan ha retti den dialogiske sakprosaen er
fornuftens medium – men ikke
uten den forankring i praksissom Humboldt peker på.
Hvis dramalærer Rasmussen

virkelig er uenig med meg i at
«skriftspråket har et særlig
potensial for kunnskapslagring,
etterrettelighet, vitenskapelighet
eller kritikk», så burde han halatt være å skrive et kritisk debattinnlegg på sakprosa i Universitetsavisa. Han hadde ikke trengt
å lage en teaterproduksjon, det
kunne ha klart seg med et dikteller en novelle. Hvis vi haddearbeidet ved samme institutt, og
ordningen med ansatte instituttsjefer hadde vært innført allerede, så kunne enten BR eller jeg havært sjef. Så kunne den av oss
som var det, bestemt, slik BR
foreslår, at vi skulle ta vitenproduksjonens symboluavhengighet
eller skriftens privilegerte stilling som utgangspunkt. Da ville
det ikke vært noe poeng for meg
å skrive et innlegg hvor jeg forsøker å argumentere for skriftens
viktighet i vitenskapene, og det
ville heller ikke ha vært noe
poeng for BR å argumentere mot
meg i skrift, slik han nå gjør. Hvisnå sjefen ved et slikt hypotetisk
institutt hadde parkert sine utvidede fullmakter, og isteden
avholdt instituttstyremøter med
flest mulig av de ansatte tilstede,ville BR neppe ha forsøkt å danse eller spille et instrument for å
uttrykke sin uenighet med meg.
(La ham likevel i et tankeeksperiment forsøke å dikte ny tekst
til Village Peoples’ «YMCA». Disse stavelsene har omtrent samme rytme som «NTNU». Hvis han
hadde fått revet meg med av
melodien og rytmen, så kunne«møtet» sluttet med at jeg kauket «NTNU» av full hals (til nevnte melodi), mens jeg knipset med
fingrene og vrikket på hoften. Daville BR ha «vunnet» møtet
omtrent slik en popsanger vinner
topplasseringen på salgslista, og
omtrent slik politikere vinnervalg i det «medierte og estetiserte samfunn»: «Geri Halliwell støtter Labour», Adressa 21.5.01.)
Men vi ville altså (isteden) forsøkt å formulere begrunnelser og
argumenter mot hverandre somfrie og like deltakere i en diskurs,

selv om det ble gjort mye vanskeligere av at en av oss hadde
makten som ansatt sjef.

Etisk og teknisk dugelighet. BR sier: «i det medierte og
estetiserte samfunn vi nå
befinner oss i, burde universitetet ha et spesielt ansvar for ikke
å gi skrift og tale forrang som
kulturproduksjon». Jeg er selvfølgelig enig i at vi skal strebe
etter høyest mulig teknisk dyktighet på disse andre områdene.
Og som universitet må vi i tillegg kreve kritisk, teoretisk,altså språklig formulert, refleksjon over alle, nye og gamle
medier, og nettopp ikke gi skriftlige medier forrang som undersøkelsens gjenstand. En slik teoretisk refleksjon må bestå i åundersøke hvordan mediet former budskapet, og hvordan vi
blir plassert i forskjellig funksjoner (som deltakere og tilskuere) som følge av medietsvirkemåte og dets samfunnsmessige rolle. Det som så er
gjort, må dernest innlemmes ien etisk horisont. Platon er en
av de første til å skille mellom
etisk og teknisk dugelighet. Enøkonomiforvalters kyndighet
gjør ham god til å ta vare på
penger, men også uovertruffent
dyktig til å stjele dem. Hvis kyndighet er det eneste begrepet omå være god, så har «det godeåpenbart seg som en tyv om natten», sier Platon. Hva med den
etiske godheten til Leni
Riefenstahls tekniske kyndighet
innen film, hennes kyndighet i å
mediere og estetisere politikken? Hvilket budskap kan vi
tolke ut av de adidas-reklamene
som ble sendt under OL i
Sydney? Slike spørsmål formulerer vi og forsøker å besvare ispråket.

Kunst og andre mediefenomener. BR nevner Big
Brother i samme åndedrag som
kunst, og at han helst skulle hasluppet «at våre nye studenterble møtt med holdninger som iutgangspunktet rangerte ulike
former for kulturproduksjon
høyt og lavt». Som en konsekvens av skillet mellom teknisk
og etisk dugelighet er vi imidlertid nødt til å trekke et skillemellom mellom teknisk kyndighet og kunst. Det er ikke noe«utgangspunkt». Det er en argumentasjon som eventuelt fører
oss dit. For Platon ser det ut til
at all mediekyndighet unntattdialogiske sakprosa er moralsk
lastverdig. For BR ser det ut til
at all ny teknologisk medieringog estetisering er god, fordi den
innebærer et framskritt i teknisk kyndighet.
Reklamefilm og pop-videoer
skal få oss til å kjøpe en vare,mens kunsten skal få oss til åerkjenne oss selv, slik også detogså er den teoretiske refleksjonsog de historisk-filosofiske fags
oppgave. Av de kunstverk som
har sluppet innenfor min snevre
vitenskapelige horisont, vil jeg
nevne som eksempel romanen
Kraften som beveger av Atle
Næss. Ved hjelp av kunstens
mytiske teknikker forsøker verket å vekke en forståelse i oss av
at den medierte og estetiserte virkelighet bl.a. medfører en reføydalisering av politikken og en
marginalisering av kunsten, og
mye mer om kjærlighet og strågul
vin, som ikke ikke uten videre larseg entydig resymere i sakprosa.
Vi kan lære mye av kunsten,
men neppe av BRs teorifiendtlighet. Det er smigrende å bli omtalt
som farlig sammen med Platon.
Men den farligste personen i Norge i dag er nok ikke en skarve
filosofilærer, men en undervisningsminister med utilstrekkelig
teoretisk og praktisk ballast.
Kombinert med de ansattes og
studentenes sløvhet overfor universitetets samfunnsmessige rolle, vil dette føre oss inn i en ny
epoke hvor de glitrende ikonene
erstatter argumentativ legitimering og begrunnelse.
Olav Gundersen
Filosof

Er studentene virkelig tilfredse?
Richard Sliwka er ikke
overbevist om at spørreundersøkelser gir etriktig bilde av trivselen blant NTNUs studenter.
Ni av ti studenter trives godt ved
NTNU, skriver Universitetsavisa i sin siste utgave. En annen,uavhengig undersøkelse presentert i avisa, finner at 94 prosent
av utenlandske studenter vil
anbefale NTNU som studiested.
91prosent av studenter menerogså at Internasjonal seksjon
gjør en god nok jobb.
Mesteparten av studentene
er altså tilfreds! Mesteparten av
ikke-studenter er også tilfreds.
Mesteparten av folk er tilfredse,uansett hva de gjør og hvor debor. Det er et kjent fenomen atmennesker svarer positivt påvage spørsmål som: er du fornøyd
med livet ditt? I en undersøkelse
gjennomført 1995 i 43 land har
86 prosent av innbyggerne svart
at de er fornøyd med tilværelsen.

Eurobarometer finner at mer
enn 80 prosent av europeerne er
fornøyd med sitt liv. Mesteparten av utenlandske studenter trives ved Universitet i Bergen.
Hvilken verdi har slike undersøkelse?

Hvorfor så få utlendinger
ved NTNU? Til tross for rapportert stor trivsel blant utenlandske studenter ligger NTNU
på bunnplassen når det gjelder
antall utenlandske studenter iforhold til totalt antall studenter. Er det den éne ikke-fornøyde av de ti studentene ved
NTNU som utgjør forskjellen?
Er det kanskje nettopp de seksprosent utenlandske studentersom ikke vil anbefale å studere
ved NTNU, som reduserer
interessen for Trondheim? Ellerer det de ni prosent studentene
som opplever at Internasjonal
seksjon ikke gjør en god nok
jobb?
Hver dag hører NTNU-ansatte klager fra studenter. Det burde være en selvfølge å ta slike
individuelle klager seriøst og forbedre tilstanden som kritiseres.
Sannsynligvis virker det i dag

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

mer vitenskapelig å svare på kritikk med spørreundersøkelser.
Da kan det stilles spørsmål med
høy sannsynlighet for positivesvar. Og presentasjon av resultatene kan fokusere på det behagelige og hyggelige. Slik blir kritiske studenter til et mindretall
av kverulanter.
Hvis NTNU i en spørreundersøkelse vil finne ut tilfredsheten blant sine (utenlandske)
studenter så burde spørsmål formuleres på en veldig nøyaktig
måte, i samarbeid med psykologer og statistikere. Universitetsavisa skriver at formidable 29
prosent (5 000) av de ca. 18 000
studenter ved NTNU har svart.
Av utenlandske studenter har
195 svart, sannsynligvis ca. 20
prosent. Er de innkomne svar så
formidabelt representative for de
70 prosent eller 80 prosent som
ikke svarte? En må ha en referansegruppe, en kontrollgruppe,
det må differensieres mellom deforskjellige studentgruppene,
mellom kjønn, alder, herkomst,
hvor lenge studentene har værti Norge.

Sprikende resultater. I
undersøkelsen fra Universitet iBergen fant man at Erasmusstudenter var mer tilfreds enn
Quota-studenter. I Bergen trives europeiske og nordamerikanske studenter bedre enn
studenter fra Afrika og Asia.
Studentenes svar om livssituasjonen kan bli veldig forskjellig,
avhengig av tidspunkt når
spørsmål stilles. Japanske studenter i utlandet rapporterer
etter seks måneder en betydningsfull forverring av den sosiale tilværelsen sammenlignet
med livssituasjon før avreise,men etter ett år i utlandet forsvinner depresjonene. De nasjonale medstudenter betraktes av
utenlandske studenter som
vennlige etter to år i landet,
etter tre år i utlandet føles desamme studenter som avvisende, og etter fire år blir medstudentene igjen antatt som
snille.

Ta hensyn til de kritiske.
En seriøs spørreundersøkelse
er ressurs- og tidkrevende, bådei formulering av spørsmål og
interpretasjon. Det finnes mye
enklere metoder å forbedre graden av tilfredshet blant (utenlandske) studenter. Ta hensyn

til NTNUs strategi: kreativ,
konstruktiv, kritisk. Fokuser påde studenter som er engasjerteog modige nok til å formulere
kritikk og ta kritikken til etterretning. Antall utenlandske
studenter ved NTNU er lavest i
forhold til andre norske universiteter. Antall utenlandske studenter i hele Norge (3.2 prosent
i 1998) er lavt sammenlignet
med andre land, en betydningsløs gruppe. Samme lave antall
utenlandske studenter finnes i
USA (3.2 prosent 1998). Men
her betyr de få utenlandske
studenter«bigbusiness»:$ 12.300.000 000 i inntekt perår (1999). Hver glad student
betyr økt gevinst, hver misfornøyd student betyr økonomisk
tap. Må NTNU først bli en delav dette multimilliondollarmarkedet før det fokuseres påde få kritiske, ikke fornøyde
studenter?
Hvis det tas hensyn til den
ene kritiske student av ti, så vil
tilfredsgraden av de ni andre øke
betydelig.
Richard Sliwka
hrs@nvg.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 200117

debattRystende opplevelse i
personheis i Sentralbygg II
Anne C. Elster
skjemmes på NTNUs
vegne over den tekniske tilstanden til
personheisen i
Sentralbygg II.

Mandag 7.mai skjedde en bokstavelig og figurativt rystende
opplevelse i personheisen i
Sentralbygg II på Gløshaugen.
Undertegnede skulle sammen med åtte kolleger og gjester ta heisen ned fra 13. etg.
etter en hyggelig lunsj ved spisestedet der. Like etter atniende mann steg inn i heisenog døren lukket, falt heisen
hardt ned i «fritt fall» i ca. 1,5
meter inntil den stoppet med etstort rykk og brak mellom 13.
og 12. etasje av en sikkerhetsstopp.
Det hele hørtes ut som enstor eksplosjon, og mye støv og
debris falt ned fra taket.
Heiskurven ble stående på
skakke slik at innerdøren hoppet ut, og kassens integritet virket betydelig svekket. Heisen
stod bom fast.

Skremmende opplevelse.
Vi trykket på nødknappen, men
da ingen kom etter fem-seks
minutter, brukte jeg mobiltelefonen min til å ringe opp til førstekonsulenten ved insituttetvårt, somvidereformidlet
beskjeden til de rette personene. Vi fikk beskjed tilbake om at
alarmen hadde blitt registert og
at hjelp var på vei. Heldigvis
fikk ingen av oss panikk tiltross for varme og dårlig luft.
Etter omlag ti minutter til
kom noen fra Teknisk avdelig
oss til unnsetning og fikk jekket
opp heisen nok til at vi kunne
klatre ut tilbake i 13. etasje.
Det hele var en svært ubehagelig og skremmende opplevelse for alle som var med på
det. Flere av de som var med iheisen, fikk rygg-, hode- og/eller
nakkesmerter like etter hendelsen og hvor mange av oss
som får varige mén er ennåikke avklart.
Vi må kunne kreve at
Norges teknisk-naturvitenska-

pelige universitet har en teknisk forsvarlig standard på
heisene her! Jeg og de andre iden heisen har alle lang erfaring med å ta heiser, og detteskal bare ikke kunne skje i et
industriland!

Heiskontrollen sjekket heisene idenne uka. Hans-Christian Gjersøe
fra Norsk heiskontroll sjekker fangmekanismen for den ene av heisene i Sentralbygg II på Gløshaugen. Hvis heisen får for stor fartnedover, er det spesielle kiler somslår inn og stopper heiskorga.

Heisen må skiftes ut! Jeg

FOTO: ARNE ASPHJELL

er selv meget rystet etter ulykken og bekymret for mine kolleger og gjester som tydeligvis
fikk mén etter hendelsen. Ikke
minst er jeg også veldig bekymret for de som nå tar denne heisen! Den er nemlig allerede er
satt tilbake i full drift!
Teknisk avdeling, via hovedverneombudet ved NTNU,
medelte meg etter henvendelsei dag at «Heiskurven har værtgjennom en sjekk etter hendelsen. Den fikk et brudd undersom er sveiset.»
Denne heisen trenger ettermin mening mer enn sveising!!
Innmaten, inklusiv heiskasseog heismekanismene må skiftes
helt ut omgående, og ny heis
godkjennes av de rette eksterne
tilsyn slik at det vi opplevde
aldri mer skal kunne skje!

ca. 20 år siden) og har visstnok
mast i årevis på administrasjonen for å få den byttet ut med
en mer pålitelig heis. Hittil har
imidlertid kun kosmetiske tingsom nye dører o.l. blitt skiftetut.
Må vi vente på at rektor
eller HMS Kong Harald selv
skal måtte oppleve dette (dehar begge vært i denne heisen)
før den blir skiftet ut med en ny
heis i en standard man kan forvente å finne ved et teknisk
universitet i Norge i 2001?
Anne C. Elster,
førsteamanuensis, IDI(elster@idi.ntnu.no)Teknisk avdeling har nok
gjort det de kan, men dette på
taes alvorlig opp på høyestehold!

En skam for NTNU. Som
vertinne for fem eksterne gjester føler jeg også skam på vegne
av NTNU over at hovedinntrykket av NTNU-besøket de sattigjen med etter en flott lunsj i
13. etg, er en livsskrekk tilknyttet våre heiser! Det var representanter fra Universitetet i
Oslo, Universitetet i Tromsø, enverdenskjent gjesteforeleser fra
USA, samt to engelskmenn iheisen, i tillegg til vi fire faste
ansatte ved Institutt for datateknikk (IDI). IDI har forøvrig
17 ubesatte vitenskapelige stillinger ved IDI på ammanuensis/førsteamanuensis/professor
nivå. Den dagen kunne vi hafått fire til!
Undertegnede ble for øvrig
motivert til å kontakte verneombudet og å skrive dette innlegget etter å tatt lunsjen i dag
med prof. Syvert Nørsett og co.
ved Matematikk som holder til i
nettopp i 13. etg i Sentralbygg
II (jeg tok vareheisen denne
gangen!!) Han og andre der har
opplevd flere episoder med heisen (han fikk bl.a. lyskuppelen ihodet etter en brå heisstans for

Heisene har god sikkerhet
Vi er gjort kjent med et leserinnlegg til Universitetsavisa med
tittel «Rystende opplevelse i personheis i Sentralbygg II». På flere
punkter gir innlegget uttrykk for
mistillit til NTNUs heiser med
hensyn til sikkerhet og tilsynsrutiner. I den forbindelse ønsker
vi å presisere følgende:
Vi vil sterkt beklage at brukere av universitetets heiser blir
utsatt for hendelser som oppleves som ubehagelige eller skremmende, selv om det er forårsaket av sikkerhetssystemets funksjon. I dette tilfellet ble det tekniske system for sikkerhetsstopp
utløst og forårsaket derved
momentan stopp av heiskupeen.
Ved slike hendelser vurderesårsak og nødvendige tiltak av
vedlikeholdsansvarlig heisleverandør i samråd med Norsk heiskontroll. Heisene blir aldri satt idrift igjen etter et slik hendelseuten etter klarering fra de samme instanser. Denne prosedyren
ble også fulgt i dette tilfellet.
Alle NTNUs heiser er underlagt forskriftsmessig tilsyn og
vedlikehold utført av sertifisert
heismontører og offentlig tilsynsmyndighet. Heisene i Sentralbygget gjennomgår spesifisert service og ettersyn åtteganger pr. år av heismontør fra
heisleverandør, kontroll annethvert år av Norsk heiskontroll
og utbedringer etter anvisning
fra de samme instanser.
Den aktuelle heisen ble fornyet i 1994. Heismaskineri, styringssystem, wire etc ble skiftet
selv om selve kupeen ble beholdt.
Alt utstyr knyttet til sikkerhetsmessige forhold, er derfor
skiftet ut og omfatter klart mer
enn bare kosmetisk fornyelse.

bygget og i øvrige bygninger ved
NTNU er underlagt et forsvarlig
tilsyn og vedlikehold som ikke
tillater slurv med hensyn til sikkerhetsmessige forhold.
Kåre Langøy
Seksjonssjef
Teknisk avdelingPå grunnlag av dette kan vi
forsikre om at heisene i Sentral-

Arrogant professor
Professor Stig Berge hevdar i
Universitetsavisa 8/2001 at det
er meiningslaust at professoraneskal bruka so mykje tid på å lagaeksamensoppgåver på bådenynorsk og bokmål. I eit utslag
av ekte gamaldags professorarroganse framstiller Berge det
som om det er omsynet til
professorane som bør vega tyngst
i samband med eksamen. Meneksamen er ikkje til for professorane, og det er, og bør vera, ein

sjølvsagt rett for studentane å fåeksamensoppgåva på sitt eigemål.
Berge gjer eit poeng ut av at«ikkje ein einaste ein» nytta
nynorskutgåva av eksamensteksten han hadde streva so
hardt med å laga. NTNU registrerer kva språk studentane
ynskjer å få eksamensoppgåva
si på, so det bør soleis vera lettfor administrasjonen på «tekno-

Side 17 — Svart Cyan Magenta Gullogiens høgborg» å finna ut kva
eksamensoppgåver som lyt
lagast i parallellutgåve. Er det
eit fag der alle studentane har
kryssa av at dei vil ha eksamenpå nynorsk, so er det sjølvsagt
ikkje naudsynt å laga ei bokmålsutgåve.

vene. I §7 i hovudforskrifta tilmållova stend det klårt og tydeleg at kvar kandidat skal få oppgåveteksten på bokmål eller
nynorsk etter kva dei ynskjer. So
sjølv om Berge freistar å hevda
noko anna so er mållova på sidaåt studentane i denne saka.

Vidare hevdar Berge det er i«samsvar med målbrukslova» atfaglæraren kan nytta den målforma han vil i eksamensoppgå-Om Berge er so overarbeidd
at han er «nøydd til å ta med seg
omsetjingsarbeidet heim», so bør
han heller gå inn for å få fleiretilsette på fakultetet. Å nytta ressursmanglar som argument for å
fjerna rettane til studentane,vert berre småleg.
StyretStudentmållaget i Nidaros

18

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

nettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig via
NTNUs hjemmeside (www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Disputaser
M-Sc.
Ramadan Mohammed Ahmed
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel:»Mathematical ModellingandExperimental
Investigation of Solids andCuttings Transport». Prøveforelesningen vil bli holdt i Rådsalen,
Hovedbygningen på Gløshaugen,onsdag 13.juni kl.10.15,over emnet «Drilling through Depleted
Reservoirs». Disputasen finnersted i Rådsalen,Hovedbygningenpå Gløshaugen, onsdag 13. juni
kl. 13.15,
Cand.med.
Gunnar Morken
har til forsvar for graden doctor
medicinae fått antatt avhandlingen: «Seasonal Variation of
Human Mood and Behavior».
Prøveforelesningene finner sted
torsdag 7. juni 2001 kl. 15.15 og
16.15 i Festsalen på Østmarka
Psykiatriske Sykehus,Østmarkveien 15,Lade. Første prøveforelesning (selvvalgt emne):«Cognitive Treatment in Groups».Andre
prøveforelesning (oppgitt emne):«Biological Rhythms and their
Impact on Psychiatric Morbidity
and Mortality». Disputas finnersted fredag 8. juni kl 11.00 (merktiden) i festsalen på Østmarka
Psykiatriske Sykehus.
Sivilingeniør
Rune Aarlien
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel: «On the Design,
Efficiency, and Market Potentialof Residential Air Conditioningand Heat Pump Units with CO2
as Working Fluid». Prøveforelesningen vil bli holdt i
Totalrommet, Hovedbygningen,Gløshaugen, mandag 11. juni kl.
10.15 over emnet «On: Global
Environmental Consequences of
Direct and Indirect Emissions
from Heat Pumping Equipment,andPossible
Sustainable
Solutions». Disputasen avholdes
samme sted mandag 11.juni kl.
13.15.
Sivilingeniør
Jens-Petter Andreassen
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Growth andAggregation Phenomena in Precipitation of Calcium Carbonate.»
Prøveforelesningen vil bli holdt
i Totalrommet, Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 8. juni kl.
10.15 over emnet: «Filtreringsmetoder og separasjonsteknologi for finpartikulære og geldannende faststoff/væske systemer»
Disputasen finner sted i Totalrommet, Hovedbygget, Gløshaugen ,fredag 8.juni 1 kl.13.15.
Sivilingeniør
Lisbeth Rørmark
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Structural Properties and Thermodynamics of
La1-xAxMnO3±d (A= Ca, Sr;0£x£1)». Prøveforelesningen vil
bli holdt i Auditorium R.6,
Realfagbygget, Gløshaugen, fredag 8. juni kl. 10.15 over emnet:«Ionic Conduction in Nanosized
Ceramics» Disputasen finner sted
i Auditorium R.6,Realfagbygget,
Gløshaugen, fredag 8. juni kl.
13.15.

Angelamaria Pilliterri
Gotusso
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel:»Scale Dependence ofAcoustic Velocities-An Experimental Study». Prøveforelesningen vil bli holdt i Rådsalen,
Hovedbygningen, Gløshaugen,torsdag 7. juni kl 10.15 over oppgitt emne:»Effective Stress –Fiction or Reality?». Disputasen
finner sted i Rådsalen, Hovedbygning, Gløshaugen, torsdag
7. juni kl. 13.15.
Sivilingeniør
Narada Dilp Warakagoda
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Nonlinear Dynamical Systems for Automatic
Speech Recognition». Prøveforelesning vil bli holdt i Rådssalen,
Hovedbygningen, Gløshaugen,fredag 1.juni kl.10.15 over emne:«Voice interaction with avatars».
Disputasen finner sted i Rådssalen, Hovedbygningen, Gløshaugen fredag 1. juni kl. 13.15.
Cand.med.
Henrik Hjorth-Hansen
har til forsvar for graden doctor
medicinae fått antatt avhandlingen: «Novel Cytokines in
Growth Control and Bone Diseaseof Multiple Myeloma». Prøveforelesningene finner sted torsdag 31. mai kl. 15.15 og 16.15 i
auditoriet i Medisinsk teknisk
forskningssenter,Olav Kyrres gt.
3. 1. prøveforelesning (oppgittemne): «Biphosphonates in theTreatment of Patients with
Muliple Myeloma.When are theyeffective and why?». 2. prøveforelesning (selvvalgt emne):«Tumour angiogenesis Molecular
Mechanisms and Therapeutic
Potential». Disputas finner stedfredag 1. juni kl. 10.15 i auditoriet i Medisinsk teknisk forskningssenter.
Sivilingeniør
Hans Jørgen Dahl
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel: «Norwegian Natural
Gas Transportation Systems
Operations in a Liberalized
European Gas Market.« Prøveforelesningen vil bli holdt iRådssalen, Hovedbygningen,Gløshaugen, onsdag 6. juni kl.
10.15 over emnet:«A Sustainable
Energy Production and Comsumption in Norway 2020 &#8211;
What is the Role of Gas Fired
Power Plants?» Disputasen avholdes samme sted onsdag 06.
juni kl. 14.15.
Sivilingeniør
Annette Meidell
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel: «Homogenization andComputational Methods for
Calculating Effective Propertiesof Some Cellular Solids andComposite Structures». Prøveforelesningen vil bli holdt ved
Høgskolen i Narvik, auditorium
1, fredag 1. juni kl. 10.00, overemnet «Materials and Structuresin Plants and Animals - Shapes
and Microstructures for Mechanical Efficiency». Disputasen avholdes samme sted fredag 1. juni
kl. 13.00.

Side 18 — Svart Cyan Magenta Gul

Ledige stillinger
Stipendiat
Ved Fakultet for kjemi og biologi, Institutt for materialteknologi og elektrokjemi, er det ledig
stipendiatstilling innen fremstilling og karakterisering av solcellesilisium.
10 stipendiatstillinger
Ved Fakultet for kjemi og biologi, Institutt for kjemisk prosessteknologi og Fysisk institutt,
Universitetet i Bergen, er det ledig inntil 10 stipendiatstillinger
og to post.doc./forskerstillinger
innen kjemisk/metallurgisk reaktor- og prosessteknologi,og høytrykks gasseparasjon.
Førsteamanuensis
Ved Pedagogisk institutt,Fakultet
for samfunnsvitenskap og teknologiledelse, er det ledig stillingsom førsteamanuensis i pedagogikk innenfor området utdanningshistorie med vekt på nyere
norsk skolehistorie.
Vitenskapelig assistentInstitutt for sosialt arbeid har ledig stilling for vitenskapelig assistent.
Førsteamanuensis
Kunstakademiet har vikariat ledig for førsteamanuensis i maleri.
Vitenskapelig assistentInstitutt for by- og regionplanlegging har ledig stilling som vitenskapelig assistent fra medio
juni 2001. Den som tilsettes, skalsærlig arbeide innenfor instituttets undervisning for Fakultet for
bygg- og miljøteknikk.
Førstekonsulent
Ved Økonomiavdelingen,Seksjon
for eksternfinansiert virksomhet, er det ledig fast 100% stilling som førstekonsulent.
Seksjonssjef,
SVT-fakultetet,Personal- og økonomiseksjonen, har ledig stillingsom seksjonssjef.
Kjemiingeniør/ bioingeniør
Ved Institutt for fysikk er det ledig fast stilling som kjemiingeniør/bioingeniør fra 1. august.
Arbeidsområdet er hovedsakelig
ved Seksjon for biofysikk og medisinsk teknologi.
Kontorsjef, vikariat
Ved Fakultet for fysikk, informatikk og matematikk (FIM) er
det ledig et vikariat inntil ett år
som kontorsjef ved Institutt formatematiske fag, med mulighet
for fast tilsetting i løpet av vikariatet.
Sommerjobber
Vi kan tilby spennende sommerjobber innen områdene markedsføring og økonomi og ønsker
å komme i kontakt med studenter. Nordisk Språkteknologi as
P.O.Box 93 N-5701 Voss Norway.
Tel. dir: +47 56 52 20 84 Fax:
+56522001 Mobil: 93007127
Post.doc. og stipendiater
En post doktor- og to stipendiatstillinger innen metallurgi er ledig ved Institutt for materialteknologi og elektrokjemi.
Siv.ing./cand.sient. i molekylærgenetikk
Ved Institutt for Bioteknologi/NO-

NTNU-kalenderen
Fredag1
juni

Tirsdag5
juniFredag8juniFredagskollokvium:
Fysikk, Informatikk og Klinikk, – Kan det bli kommers av slikt?
Institutt for fysikk, fredag 1. juni, i Aud. R3 i
Realfagbygget, kl. 14.15, ved Kjell Arne Ingebrigtsen,
GE Vingmed.
Seminar om tungregningÅpningsseminaret for tungregneanlegget ved NTNU
og det nasjonale prosjektet NOTUR holdes tirsdag
5. og onsdag 6. juni. Det er egnet for nåværende brukere og de som kan ha interesse av å ville utnytte
tungregning i vitenskapelig arbeid i framtiden.
Guest lectures: Professor John Gillis
The Norwegian Centre for Child Research (Noseb)
organizes a seminar with Professor John Gillis. Gillis
will be giving two lectures on modern life and family time on Friday 8th of June 2001 at Dragvoll,
Auditorium 12, building 10, level 4.

BIPOL er det ledig eit tre års engasjement for siv.ing/cand.scient.
i molekylærgenetikk/bioteknologi på prosjektet AKTALG.
Stipendiat
Ved Musikkonservatoriet i er det
ledig en stipendiatstilling i komposisjon for en toårsperiode fra
1. august 2001.

Rundskriv og kunngjøringer
Nytt forlag
Et nytt, populærvitenskapelig
forlag er under etablering i
Trondheim. Forlaget er initiert
av tidligere studenter ved NTNU,
og vil fra 1. juli holde hus i
Innovasjonssenter Gløshaugen.
Nytt studietilbud: Musikkteknologi grunnfag
Faget er et nytt spennende tverrfaglig samarbeid mellom Institutt
for teleteknikk,akustikk,Musikkvitenskapelig institutt og
Musikkonservatoriet i Trondheim. Studiet vil foregå dels i
MITs lokaler i Olavskvartalet og
dels på Dragvoll. Faget er organisert i fire fem-vekttallsemnerog starter høsten 2001. Fagpåmelding 1.juni.
Moms på reprotjenester
NTNU er nå en institusjon som
er regnskapsmessig avgiftspliktig i forbindelse med salg av tjenester som NTNU utfører overfor eksterne kunder tilknyttet
universitetsmiljøet. Dette innebærer at slike tjenester må faktureres med 24% merverdiavgift.
Ved universitetet har vi et eget
hustrykkeri, NTNU-trykk, somleverer forskjellige reprotjenester innen kopiering og innbinding av kompendier, dr. avhandlinger,hovedoppgaver,rapporter,
brosjyrer etc. Mesteparten av reprotjenestene ytes overfor interne kunder som fakulteter, institutter og øvrige enheter ved
NTNU. Slike tjenester har værtog vil fortsatt være avgiftsfrie.
Seminar om Systems Engineering-utdannelse i NorgeNORSEC har gleden av å invitere til seminar, 13. juni ved
NTNU i Trondheim. Emnet er
Systems Engineering-utdannelse
i Norge. Dette er et tema som vi

vet mange ønsker å høre mer om,
og gjøre noe med. Vi har klart åfå tak i hele tre utenlandske eksperter på emnet til denne dagen.I tillegg får vi presentert norske erfaringer, planer og synspunkter. Dette vil passe ypperlig
for deg med interesse for tverrfaglig arbeid / systems engineering, om du er fra utdanningssiden, industri eller den offentlige
forvaltningen.
Sorgenfri/ Tyholttunet barnehage 30 år
Sorgenfri/ Tyholttunet barnehage holder «åpent hus» på
Tyholttunet barnehage torsdag
14. juni kl 14.00-18.00. Underholdning/taler starter kl. 15.00,
ellers har vi utstilling og servering. Alle barn og voksne som
har/har hatt tilknytning til barnehagen, er hjertelig velkomne.
Utlysning av midler til SørøstEuopa-programmet
Utfyllende informasjon om programmet og søknadsskjema finnes på Internett: www.siu.no eller www.forskningsradet.no.
Utlysningen gjelder midler forperioden 2002-2004. Søknadene
vil bli behandlet av programstyret i desember 2001.
Stenging av parkeringsplass
P30
I forbindelse med at Studentsamskipnaden skal starte bygging i området ved Vollabakken,
vil parkeringsplass P30 bak
Lucasbygget bli stengt fra fredag
1. juni.

Internasjonale
kunngjøringer
NTAS – Utlysninger
Total budget: up to 18,5 MEuro.
INTAS officially opens its OpenCall 2001 and launches 2 new
Thematic Calls
Stipend for å studere ved
Universitetet i Kiel
Følgende stipend for studier i Kielstår til disposisjon: Wintersemester 2001/2002 (Okt. - Feb.)
Sommersemester 2002 (April
2001 - Juli 2002) 1000 DM pr.
mnd. Søknadsfrist: 31. mai 2001
og 30.september 2001. Er åpnefor alle fagområder, unntatt medisin.

19

UNIVERSITETSAVISA NR. 9 – 31. MAI 2001

Mastergrad i USA med VALLE-stipend
Ferdigutdannede sivilingeniører fra bygg samt sivilarkitekter kan søke Master of Sciencestudier ved University ofWashington i Seattle med Valle
stipend.
Fulbright stipends forStudy/Research in the U.S.
2002-2003
These graduate stipends are now
available for research scholars
and students with a minimum
Cand. mag. or equivalent.
Application deadline: Sept. 21,
2001 . For more information/application forms please contact:
The Fulbright Foundation,
Arbinsgt. 2, 0253 Oslo Tel:
2283200 Fax: 22832607 email:fulbright@extern.uio.no
Homepage: www.fulbright.no(Click on «GRANTS for
Norwegians»)
Monbusho-stipend til JapanTre stipender på 1,5 eller 2 årfor viderekomne studier i humaniora, samfunnsfag, naturvitenskap,teknologi og medisin.
Verdi: JPY 185 500 per måned,JPY 25 000 i ankomstbeløp, betalte studieavgifter med mer.
Flyreise på økonomiklasse
tur/retur Norge - Japan refunderes for stipendiater som fullfører studieoppholdet
Scholarships in Berlin
The European College of Liberal
Arts (ECLA) announces a competition for places and stipends:
From July 15 to August 26. thissummer, 64 undergraduate students from around the world may
study at an International
Summer University in Berlin.

Bolig
Sentrumsnær enebolig med
fin utsikt i rolig strøk på
Ladehammeren leies ut fra 5/72001 ca. 1 år. Pris: kr. 10000,pr.mnd. ekskl. strøm. Kontakt:
vebjorg.tingstad@svt.ntnu.no
Leilighet ledig
Koselig leilighet, 2 roms (ca. 50kvm) møblert, ledig for rolig,
ikke-røykende studentpar fra
1.juli.Henv.Wenche M.Rønninge-mail wencmaro@online.no Tlf.
73942272 (p) / 73990843 (jobb)
Bolig til leie på Nardo
Fra ca 1. august 2001 til 30. juni
2002.Møblert,3 soverom og kjellerstue, passende til familie.
Romslig hage. Leie kr. 9000,- pr.
mnd. Henv. Helge Engan, tlf
73594420 (arb.) eller 73940979(hjemme).

lighet på over 45 kvm. senest fra
midten av juli. Han er lærer og
hun jobber på Dragvoll. HelstområdetNardoMoholtDragvoll, men andre steder kanogså være av interesse.Tlf:91580
06 Mail: snefridholm@hotmail.com eller khuln@hotmail.com
Ledig hybel
fra 1.juni.100 m fra Gløshaugen.
20 m2 med egen inngang, kjøkkenkrok, bad m/ varmekabler.
2800,- pr. mnd. inkl. strøm. Ring
Ole Einar, 92 63 54 21
Overnatting
På Studentersamfundet tilbys
det overnatting med frokost for
kr 115 pr døgn i perioden 28.
juni til og med 14. august.
Hybel til leige
i juni og juli.Fullt møblert m/TV.
Du deler bad, kjøkken og stor
stue med tre andre. Klostergata
20 B, vegg i vegg med
Studentersamfundet. Pris 2000
kr/mnd. Peter Måseide maseide@stud.ntnu.no Mobil: 40 85
86 75
Dele leilighet
Jente 32 år disponerer treroms
leilighet på Møllenberg. Søker
annen jente/dame for deling av
utgifter (fra 1. juli). Leiligheten
er 80-90 kvadratmeter,to år gammel, og eies av firma. Husleie:
kr 3600,- pr pers pr måned. Ring
Siv på tlf. 73529803/ 99266338
Leilighet ønskes
Rolig studentpar ønsker leilighet i området Baklandet,
Møllenberg, Sentrum. f.o.m august 2001. Helst delvis møbelert. Mail: annemak@stud.
ntnu.no Ring: 95233916
Leilighet søkes
For
gjesteprofessor
fraChristchurch, New Zealand ønskes liten leilighet i perioden 15.
august til 20. desember, helst igangavstand til Gløshaugen.Det
er tilstrekkelig med etsoverom + oppholdsrom, kjøkken og bad. Kontakt: Instituttforkonstruksjonsteknikk,
astrid.kolberg@bygg.ntnu.no (tlf.
73594680/94700) svein.remseth@bygg.ntnu.no(tlf.73594678/92420930)
Ledig leilighet
To roms møblert leilighet på
Steinan ledig. Ca 50 kv.meter isokkel.Egen inngang.Høy standard. Leies ut til ikkerøyker. kr.
4.500 pr.mnd. Tlf 95126601

Rekkehus
i 10-minutters gåavstand fra
Dragvoll til leie fra 5. juli til 26.
september 2001. Sildråpeveien
38 F. Henvendelse Ole Øystein
Knudsen, tlf.73849368 (hjemme) eller 91172760 (mobil) eller
Vivian Berg 73591751 (jobb), epost: ole.knudsen@sintef.matek.no eller vivian.berg@
hf.ntnu.no
Hybel ledig
Møblert 20 kvm rom med sovealkove leies ut i sommermnd
juni, juli, august. Hybelen er i
femte etasje i Brattørgt 3a, med
bra utsikt mot fjorden.Leien blirpå 3500 i mnd ikl. strøm.
(Depositum er ennå ikke bestemt.) Ring 93050402 el mailmeg på benedicte81@hotmail.com
Leilighet søkes
Rolig og røyfritt par søker lei-Side 19 — Svart Cyan Magenta Gul

Kjøp og salg

Stewart’s cornerBlått Barnebilsete av typen HTS
Besafe m/babypute,hodepute og
solskjerm til salgs. Rimelig. Tlf
73966598/ 90029759.

Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Triksesykkel til salgs
Trek Vert 3 BMX triksesykkel(1999 modell) selges ubrukt.Pris
1500 kr. Ring 99572443 eller
74943887 (kveldstid).
Baby bilstol
1/2 år gammel,meget pent brukt
SAFETY BABY BILSTOL 0-20
kg 5-pkt. sikkerhetssele selges
kr.400(nypriskr.1000)
Tlf.73802181/mob.91102535

Some new words for 2001
Starter marriage: a short-lived
first marriage that ends indivorce with no kids, no property and no regrets.

LekehytteØnsker å kjøpe liten lekehytte
til hagen. Tlf 73943577.

Irritainment: a term for entertainment and media spectacles
that annoy you but are compulsive viewing. On my list is Bill
Clinton in front of the Grand
Jury and some of CNN’s live
scoops. Others may feel the same
about Big Brother.

Kjøkkenbord
Lite grønt kjøkkenbord med tostoler selges for 250 kr.Kontakt:
oyvind@gofairtrade.net eller
tel.73 59 62 62

Ohnosecond: that minutefraction of time in which you realize that you have just done something stupid or made a big
mistake.

Swiped out: a cash card or
credit card that has been
rendered useless because themagnetic strip is worn out fromextensive use.

Farge-TV
Grunnet flytting selges en noe
eldre (slutten av 80-tallet) fargetv. Det er ingen stereo tv, men
den har tekst-tv, fjernkontrollog skartkontakt.Enkelt TV-bord
på hjul medfølger.Ring 73953780
eller 99251024.

SITCOMs: (single income, twochildren, oppressive mortgage):what yuppies turn into when
they have children and one ofthem stops working to stay athome with the children.

WOOFYS: well off older folks.

Blå Opel Corsa selges
1985 årgang, 185 000 km, 1.2
motor, tre dører. EU godkjent
2001. Årsavg. 2001 betalt. S &V - dekk. Ny CD-Radio. Selges
kr 15 000,- Tel: 73532326/
91897194 Cathrine@apertura.ntnu.no

Tricky words

Annet
Vaskehjelp
Vi søker pålitelig vaskehjelp til
ryddig hus på Tyholt. Ca fire timers arbeid annenhver uke.
Kontakt: vibeke.moe@marintek.sintef.no, tlf 73595968
Oversetter
Jeg oversetter fra engelsk til
norsk.Faglig bakgrunn:cand.polit. psykologi. Tlf: 73932634.

a disease, disease
When you refer to an infection,
illness or physical disorder inpeople, plants and animals,disease is a noun that can takean indefinite article: «A disease
that is infectious/rare/fatal».
When used in a general case,disease can also be used in theplural: «Several fish diseases
have been eradicated».
However, when a specific strain
or type of disease is referred to,disease is treated as an uncountable noun with no indefinite
article in front and no pluralform. «Dutch Elm Disease»,«Legionnaire Disease» (here theterm disease is often capitalized).
Also note that although thenames of some specific diseases
like rickets, German measles,
measles and mumps end in –s,
these diseases take a singularverb: «Measles is a typicalchildren’s disease».
historic, historical
Historic (Norw. historisk) means
important, famous and something that is likely to be remembered: «17 May 1814 is a historicdate». «On this historic site».
«President Lincoln’s historic
Gettysburg Address».
Historical (Norw. historisk)means either persons or things
that existed: «A historical event»and «historical characters» arethings that are based on a studyof history. Similarly, historical
records and historical evidence.

Stress puppy: a person who
seems to thrive on being stressedout and whiny.

Xerox subsidy: euphemism formaking photocopies at youremployer’s expense.

Note that historical time is often
contrasted with prehistoric time.
A useful way to remember thedifference between historic andhistorical is that only historic
has the meaning of importance.
Contrast «Lenin’s historic theories» (those of great significance)with «Lenin’s historical theories»(those about history). Modern
English style guides recommendthat «a» (not «an») is to be used
before historic and historical.
content, contents
Content n. (Norw. innhold)means the amount of a particularcomponent in a material or
substance: «What is the leadcontent of this petrol?» Content
also means the subject matter ina book, film or a talk: «The
content of the book was very poor
despite its catchy title». Note thestress is on the first syllable.
Content adj. (Norw. tilfredshet)means in a state of satisfaction,
happiness and peacefulness: «Sheis very content with her new wayof life in Greece». Note the stressis on the second syllable.
Contents n. (Norw. innhold)means the substances inside orheld by a bottle or other type ofcontainer: «She lost her bag andthe contents fell on the floor».
Note the plural verb. Contents
also refers to the list of sections
in a report, sometimes called theList of Contents (Norw. innholdsfortegnelse): «The contents is too
long». Note the singular verb inthis sense.

Enlightening Japlish«Dick and Uprise» (name of a barin Roppongi, Tokyo)«Pocari Sweat» (Japanese sports
drink)«Asse Angel Sweet» (trade nameof a Japanese chocolate bar)
Scandinavian Natural Roman,best bread message«Our little friend ‘Tomte’ use

magical secret-power fro delicious BREAD that, Well enjoy innext morning. Children who living in NORTHERN EUROPE
tell us secret that just baken
BREAD. YES. TOMTE’s secret.
HOKUO as. BREAD country
SAPPORO is very similar withTOMTE’s land.» (Japanesebakery bag from Hokuo)

«IT Fornebu er et latterlig initiativ.
Det er dødfødt med en Silicon Valley-kopi 40 år etterpå.
Det er rent destruktivt å satse statlige midler på slikt.»baksidaGjørmebrytingPå Gløshaugen kan man i disse dager underholde seg med
gjørmebryting i sølebasseng.
Kamphanene finner du i hølet
etter den henfarne parkeringsplass P-15. Her skal det
med tid og stunder – det vil si
neste sommer – ha reist seg etnytt fem-etasjers undervisningsbygg med lokaler for tre
fakulteter.

Professor Jens G. Balchen til Computerworld nr. 12/2000

Kvikke klikkere

Må ta e-post-pause

Sørkoreanerne er verdens
mest aktive Internett-brukere. I mars i år ble de registrert med et gjennomsnitt på
2.164 sideoppslag per bruker per måned på nettet. Det
er godt over verdensgjennomsnittet på 774 sider.
Koreanerne var også de raskeste «surferne» – i gjennomsnitt brukte de bare 28
sekund på hver side.

Et dansk reklamebyrå mener at de ansattes
utstrakte bruk av e-post skaper en stresset
arbeidsdag og hemmer kreativiteten. Nå innfører selskapet en daglig femtimers e-post-pause, ifølge Jyllands-Posten. Det er reklamebyrået BBDO i København som har innført e-postpause fra klokka 10.00 og til 15.00. Ifølge enundersøkelse foretatt av analysebyrået Gartner Group, er over 30 prosent av all e-post som
sendes i arbeidstiden, private beskjeder. Kun
27 prosent inneholder viktige opplysninger som
krever øyeblikkelig oppmerksomhet.

på siden

Regulativnytt
Det nye reiseregulativet dekker defleste behov hos NTNUs globetrottere. Her finner vi alt fra egne kmsatser for dromedartransport i motvind og til – som faksimilien viser –kostgodtgjørelse ved overnatting påsærskilt trekkfulle lokaliteter uten
ovn i Norheimsund (artskode 4015).

FOTO: LARS SÆTRAN
FOTO: VEGARD OLSÉN

Kostbarkopiering
I fjor betalte NTNU nesten
sju millioner kroner til Kopinor for retten til å kopiererettslig beskyttede verk til
bruk i undervisning, forskning og administrasjon. Summen beregnes ut fra antall
ansatte og studenter, og ligger
på ca 300 kroner per år perperson. Det er fakultetene
som må betale, men de har
mulighet til å dekke inn utgiftene ved å beregne avgiften
inn i prisen som studentene
betaler for sine kopisett, men
praksisen her er forskjellig.
Ass.
universitetsdirektørPeter Lykke oppfordret på siste kollegiemøte fakultetene
til konsekvent å dekke inn
Kopinorvederlag.
Lykke
mener at det er et gap mellom
faktisk kopiering og avgiften
til Kopinor. Muligheten til åfå senket beløpet er til stedenår avtalen skal reforhandles neste år.

Master i samfunn og helse?
Et midt-norsk masterprogram i Samfunn og Helse er
nå ute til høring. Det er MidtNorsk Nettverk (MNN) som
har utredet et forslag om ethelsefaglig samarbeid mellom NTNU og de to høgskolene i Trøndelag. Mastergreaden som foreslås, er tverrfaglig. En av spesialistretningene i forslaget er
aktivitetsvitenskap.

Milliongave fra Fokus

Milliongave fra oljeselskap

Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, DKNVS, og Fokus Bank undertegnet
tirsdag en samarbeidsavtale om videreføring av formidlingsprosjektet«Byen, elven og
kunnskapen».
Prosjektet var
DKNVS sin gave til 1000-årsjubileet i 1997.
Fokus Bank var
hovedsponsor
og ga prosjektetén million kroner fordelt overto år. Den nye
avtalen sikrer
prosjektet enny million. Avtalen ble signert av administrerende
direktørfor
Fokus Bank,
Preses i DKNVS, Karsten
Jakobsen, overrekker beviset Thomas Borpå at adm.dir. Thomas Bor- gen, og preses
DKNVS,
gen ved Fokus Bank er opp- for
Karsten Jakobtatt som assosiert medlem.
FOTO: SYNNØVE RESSEM sen.

Har du hørtom Enterprise Oil? Neppe, for det er
ikke av demest markante oljeselskaper som
opererer på
norsk sokkel.
Den norske
delen av dette britiskes e l s k a p e t Avtalen ble undertegnet av rektor Emil Spjøthar 80 ansat- voll og adm. dir. John Crowle i Enterprise Oil.
te, og de ope- Siden NTNU ble etablert 1. januar 1996, harrerer bare Spjøtvoll underskrevet nærmere 60 samarinnen opp- beidsavtaler der sponsorstøtte inngår.
strøms aktiFOTO: ARNE ASPHJELL
vitet. Det vil
si at de er mest opptatt av å få oljen opp av borehullet,
mindre av videreforedling etter at oljen er kommet itank.
Selskapet gir nå seks millioner kroner til NTNU
over en treårsperiode. Pengene skal brukes til etablering
av et nytt professorat, og til forskning innen områder som
Enterprise er opptatt av. Utveksling av personell, sommerjobber for studenter og stipender til studenter som
vil fortsette sine studier i utlandet, inngår også.

Hjerneforskere samlet
Hundre forskere fra fire verdensdeler og tjue
land møttes på Gløshaugen 19.-22.mai til
konferansen «Brain Energy Metabolism in
Neurotransmission: Function and Dysfunction». Konferansen var arrangert av professor Ursula Sonnewald og medarbeidere ved
Det medisinske fakultet. Konferansens 70
presentasjoner bidrar til økt forståelse av
grunnleggende forhold i hjernens energiomsetting og funksjon. Denne grunnforskningen kan bidra til økt forståelse av
sykdommer som Alzheimer, Parkinson, epilepsi og følger av
redusert surstofftilførsel til hjernen. Flere detaljer om konferansen kan leses på nettet:
http://www.medisin.ntnu.no/ikn/brainenergy2001/.

På bildet ser vi konferansens leder, professor
Ursula Sonnewald (midten), flankert til venstre av professorene Herman Bachelard og
Peter Morris, begge England. Til høyre av Ian
Simpson og Mary McKenna, begge USA.
FOTO: OLA DALE

Utgis av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Distribueres i 13 000 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.
REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 20 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no

Framskritt?

I et år har jeg irritert meg overet blinkende tall på mittmusikkanlegg. En stagnert tid,
12:30. Jeg finner ikke bruksanvisningen, og prøving og feilingi knappetrykking for å frambringe en stabil og riktig tidsangivelse, vil jeg ikke prøve på.
– Har dere en «gammeldags»
radio med skruknotter for volumog stasjonssøking, spurte jeg sistjeg besøkte en elektroforretning.
– Nei, var det nedslående svaret.
Hvem orker å lese fem sider
med engelsk bruksanvisning forå finne ut hvordan stasjoner innstilles? For bilradioer er det ettermin mening trafikkfarlig med
alle de små knappene bilføreren
må spille på. En stor, vridbar
knott for volum ville vært etstort framskritt for trafikksikkerheten.
Apropos bil. Kan denne plastikkpynten de kaller støtfanger, fange opp et aldri så lite støt?
Slett ikke. En uforsiktig manøver i nærheten av en lyktestolpe, og plutselig spretter plastikk
til alle kanter. Siden pyntefangeren er integrert i karosseriet,
blir det penger av slikt. Åttetusen koster det å skifte fanger
på en Ford Mondeo. Den beste
støtfangeren i min bilstall sitterpå en 1930 Ford Modell A. Ektefjærstål – den virker nesten som
en sprettert.
«Planned obsolence» kalte
Henry Fords konkurrenter taktikken med å endre bilenes utseende for hvert modellår. Dataprodusentene bruker samme
trikset. Stadig introduseres nye
versjoner av maskiner og programvare med finesser du slett
ikke trenger. Dette skrives i
Microsoft Word, som har mange
flere funksjoner enn jeg vet ånyttiggjøre meg. Dermed tar
programmet altfor mye plass, og
jeg må ha en mye større datamaskin enn jeg har bruk for.
Dyrt «framskritt», spør du meg.
Hvorfor tar de ikke tak i reelle, grunnleggende behov, de somskal drive verden framover med
ny teknologi? Jeg husker jeg ble
lettere deprimert da en kollega
fortalte meg at det ikke finnes
nok skog i verden til at alle kan
få tørke seg med dopapir. Når
det gjelder dette basale behov,fatter jeg nå nytt håp for menneskeheten. Jeg har vært i
Japan og prøvd et high-tech toalett.
På en fiffig måte har japanerne klart å kombinere bidet
og klosett. Toalettet har et lite
instrumentpanel på høyre side
av toalettringen med tre knapper: Et damehode med teksten
bidet, en rumpe med teksten
spray, og en stopp-knapp. Tre
knapper utløste ikke min knappefobi, og jeg nølte ikke med å
prøve ut avansert intim-vask.
Min dom er helt klar: suverent!
Behagelig (lunkent vann), renslig, mindre forbruk av dopapir.
Japanerne har virkelig brakt
verden et langt stykke framover.
Spar skogen – la verdens befolkning få japansk sprutedo!