Nytt NTH?

– Må ha elefanthud

Ubalanse på bygda

Professor Tor Ytrehusønsker seg en «Schoolof Engineering» for åta vare på siv.ing.studiet. Debatt side 15

Førsteamanuensis Ola Svein Stugu
ved Historisk institutt tror det blirsvært vanskelig å rekruttere fast tilsatte instituttledere.

Forholdet mellom bonden og jorda
hans er kommet i ubalanse, sier stipendiat Gunhild Setten, som forsker
på jærbonden.

Debatt side 17

Side 8NTNUs
internavis
nr. 5
22.03.2001

Fra A til F
1. september innføres
det nye karaktersystemet ved hele
NTNU. Fra da av er
det bokstavene A-F
som gjelder.
Side 3«Tomme kulisser»i Realfagbygget«...pengemangelen gjør atlaboratoriene for en stor delstår som kulisser». Slik blir
situasjonen i Realfagbygget
beskrevet av professor Karl
Erik Zachariassen i et leserinnlegg i Aftenposten.

Svinerisom dette har NTNUs
vaktmestere sett seg
grundig lei på.
Studenter og ansatteblåser både i røykelovog alminnelig folkeskikk, hevdes det.
Side 5

Instituttleder Bjørn Munro
Jenssen ved Zoologisk institutt
er enig. Ifølge ham har brukerne av det nye Realfagbyggetfått verdens flotteste laboratorier, men har ikke råd til å
bruke dem.

Fredsprisvinneren– to år etterBlått lys
Elendig opplsutningom mange av
arrangementene under«Aktivitetsuka» fører
til krav om at tiltaket
legges ned.
Studentene valgte
vinterferie framfor
miljødebatt.
Side 4

Nomadene

FOTO: NORALV PEDERSEN

Ni ganger i sin
40 år lange karriere
har Per Hag og
Haakon Waadeland
byttet kontorer. Vi ble
med dem på gjengrodde stier i universitetets historie.

For to år siden fikk studentlederen Antero Benedito da
Silva den første Studentenes
fredspris under ISFiT-99.
Universitetsavisa har besøktda Silva på Øst-Timor. Det er idag et FN-protektorat, men
etter planen skal de 900 000
innbyggerne få selvstyre i løpet
av året.

– At de norske studentene
støttet oss i kampen, ga oss
styrke til å holde fram, sier da
Silva i dag. Han har nå startet
et forskningsinstitutt som
studerer ulike sider av
gjenoppbygginga av landet.

Side 6 og 7

– Flunkende nytt laboratorieutstyr blir stående ubrukt eller
utnyttes svært dårlig. Vi makter ikke engang å kjøpe inn dekjemikaliene som trengs, sier
Munro Jenssen til
Universitetsavisa.
Side 3Samler all
studentservice
NTNU og Studentsamskipnaden
planlegger et felles servicesenter for
Gløshaugen-studentene. Senteret vil
få tilhold i de nåværende lokalene til
Tapir bokhandel i Gamle Kjemi(bildet), og skal etter planen åpnes
høsten 2002.
NTNU vil samle Seksjon forstudentservice, rådgivingstjeneste forfunksjonshemmede studenter og karrieresenter i det nye servicesenteret,mens Samskipnaden flytter
over aktiviteten som
utføres ved«Studentinfo».
Det vil blant
annet si administrasjon av
studielån,semesteravgift
og studentvelferd, inkludert
boliger ogbarnehager.

Spørreundersøkelser
I denne uka startet to interne
spørreundersøkelser blant studenterog instituttledere. NTNU skal nå
gjennomgå en omfattende egenSide 13
evaluering.

Side 12 og 13

Les daglige nyheter på http://innsidaUT.ntnu.no/ Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

2

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

på dagsordenen
ledelsenhar ordet

Rektor Emil
Spjøtvoll

Utvidete fullmakter?
Flertallet i Mjøsutvalget foreslo at universitetene skulle få en rettslig status
som særlovselskap, mens et mindretall gikk inn for et forvaltningsorgan
med særskilte og utvidete fullmakter.
Stortingsmeldingen «Gjør din plikt –Krev din rett» har lagt seg på mindretallets modell, men følger bare delvis
deres forslag om utvidete fullmakter.
Ut fra en vurdering av at forskjellen
mellom de to modellene ville avhenge
av hvilke fullmakter som ville bli gitt,
valgte Kollegiet ved NTNU i sin uttalelse om Mjøsutvalget ikke å ta et valg
mellom dem. Kollegiet presiserte derfor hvilke fullmakter som var ønskelig.
Disse gjaldt hovedsakelig økonomisk
handlefrihet, hvor det ble fremhevet
at «På det økonomiske område må vi
ha muligheter til å avsette fond og ta
opp lån, samt bygge opp randsoneselskaper».
Statsråd Giske gir ikke noe i retning av utvidete økonomiske fullmakter. Statsråden har flere ganger nevnt
innføring av nettobudsjettering som
gir økt handlefrihet i fordeling mellominterne poster, men dette var planlagt
lenge før Mjøsutvalget. De utvidete
fullmakter går på det faglige og organisatoriske. De fire universitetene fårrett til å opprette grader på hovedfagsog doktorgradsnivå. Videre får institusjonene selv bestemme den indreorganisasjon i fakulteter og eventuelle andre beslutningsorganer under
Kollegiet.
Giske presiserer at vi fremdelesskal ha bare fire breddeuniversiteter i
Norge, og at de skal ha en spesiell status. De er alle store økonomiske ogorganisatoriske enheter, og milliardbedrifter med en stor profesjonalitet
på det økonomiske og administrativeområde. En vesentlig del av ressurstilgangen kommer fra andre kilder enn
fra statsbudsjettet, og vi oppfordres til
stadig å øke denne delen. Det sies at«den eksternt finansierte virksomheten ved universiteter og høgskoler fortsatt som hovedregel skal integreres iden ordinære virksomheten». Dette er
et godt prinsipp, men den eksternfinansierte virksomheten er konkurranseutsatt, og da må vi kunne ha en
større grad av økonomisk handlefrihet. Vi må kunne handle etter vanligeøkonomiske prinsipper, for eksempelved å plassere midlene på rentebærende fond eller foreta investeringer inødvendige arealutvidelser. Både universitetet og staten taper penger ved
at vi må leie av andre som ser muligheten for fortjeneste ved å investerefor å møte våre behov. Det er ganske
paradoksalt at Studentsamskipnadene
har en større økonomisk handlefrihet
enn våre fire universiteter.
Hvis Stortinget fastholder at
hovedmodellen skal være forvaltningsorgan med utvidete fullmakter, bør dette omfatte også det økonomiske området. Det kan gjerne være innenfor visse rammer med begrensninger på låneopptak og fondsoppbygging. Men skalvi leve opp til ambisjonen om å være en
ledende kunnskapsnasjon, som meldingen innleder med, må vi slippe til
kreativitet og handlekraft på alleområder.

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul«Alle (...) universitetene her i landet har vært en berikelse for det
akademiske miljøet. Det vil sikkert også de nye universitetene bli.
Flere av høgskolene har allerede en mer solid akademisk plattform
enn det de etablerte universitetene hadde da de i sin tid ble etablert.»
Leder i Sunnmørsposten 7. mars

Høgskoler blir universitet
uansett, mener Giske
En utvidelse av
universitetsbegrepet
vil komme uansett.
Spørsmålet er hvilke
kriterier som skal
legges til grunn, sa
statsråd Trond Giske
da han besøkte NTNU
forrige fredag.

Ville Trond Giske nådd så langt
som til å bli statsråd dersom
utdanningsreformen hans var
gjennomført da han var student?
Om lag 300 møtte fram i
Realfagbyggets største auditorium da statsråd Trond Giske
forsvarte utdanningsreformen
forrige fredag. «Kvalitetsrreformen – gjør din plikt, krev dinrett» foreslår drastiske endringer for norsk høyere utdanning. Ved siden
av kraftig utvidelse av universitetsbegrepet, er innføring av en internasjonal gradsstruktur, langt tøffere krav til studieprogresjon kombinert med betydelig økning i
studiefinansieringen og overgang til ansettelse av instituttledere og dekaner, sentrale elementer i reformen. Ved siden av
studentene stilte både dekaner og instituttledere i rikt monn. De fikk se og høreen pågående og uredd statsråd.

Fra fire til én doktorgrad. Giske
signaliserte at han begynner å bli kraftig
lei av at så mye av diskusjonen omkring
stortingsmeldinga går på universitetsbegrepet. Men han ser det ikke som noe
alternativ å la forholdene være som de er.
– Jeg tror ikke det er noe realistiskalternativ. Et enstemmig Mjøsutvalg foreslo en ny bruk av universitetsbetegnelsen,
hvor fire doktorgrader skulle være kriteriet. En utvidelse av begrepet vil kommeuansett. Spørsmålet er hva som skal til: Vi
fremmer en modell hvor én doktorgrad er
nok for å få ta universitetsnavnet i bruk,og så får flere doktorgrader heller komme
til etter hvert som det er faglig grunnlag
for det. Dette er bedre enn Mjøsmodellen,
som vil kunne føre til at utdanningsinstitusjoner setter alle kluter inn for å få
utdanning på fire doktorgrader.
– Vil ikke en senking av terskelen for å
kalle seg universitet, føre til at begrepet
blir så utvannet at de beste universitetene
føler de er nødt til å markedsføre seg selv
som eliteinstitusjoner for å skille seg ut av
den gemene hop – og kan dette lede til etskille mellom A- og B-universiteter som dutidligere har advart sterkt imot?
– Vi har ikke plass til flere enn fire
breddeuniversiteter. Det er det allmenn
enighet om. Slik sett vil det bli opprettholdt en klar arbeidsdeling. Vår reform vil
ikke svekke breddeuniversitetene.
– Meldinga di har fått navnet «kvalitetsreformen.» Men den inneholder elementer som kan se ut til å svekke kvalitetskravene – for eksempel at du går imot
oppretting av et eget organ for akkreditering og evaluering, samt at du vil ha mindre bruk av eksterne sensorer?
– Jeg tror ikke at eksterne sensorer erkvalitetssikring. Den enorme bruken av
ressurser til gjennomføring av eksamenog ekstern sensur – sammen med et slikt
akkrediteringsorgan – vil trekke ressursene bort fra der kvaliteten skapes, i

ILLUSTRASJON: ELIN HORN

undervisninga og i forskningen. Dermed
vil store midler gå til mer byråkrati i stedet for til å fremme kvalitet, hevder Giske.

Hevet pekefinger. Under presentasjonen av reformen, og med støtte av
sitater fra U2, Tre små kinesere og
Erlend Loe, benyttet Giske anledningentil å rette en advarende pekefinger mot
studentene.
– Å ha en ung statsråd kan også væreen ulempe, sa han. Med det mente statsråden tydeligvis å signalisere at han hari friskt minne hvor mye tid som går med
til alt annet enn å lese fag eller gå på forelesninger. Manglende studieprogresjon var
et gjennomgangstema.
– Statistikken viser at rundt 40.000
studenter er forsinket. I forrige uke ble
det offentliggjort end undersøkelse som
viser at studenter bruker alt for lite tid
på studiene. Slik kan det ikke fortsette,
mente Giske.
Reformen foreslår en rekke tiltak for åfå opp studieprogresjonen. Lånefinansieringen er ett av dem. Det foreslås å øke stipendandelen fra 30 til 40 prosent, men
samtidig knytte dette opp til en ordninghvor beløpet i utgangspunktet gis som lånog konverteres til stipend først etter at
eksamenene er avlagt.
Dette foranlediget kritikk fra studenter i salen: Det vil føre til økt eksamenspress, ble det hevdet. Studenter får et ekstra, økonomisk press på seg ved at de taper
store beløp dersom de stryker.
– Jeg er enig i at dette kan føre til økt
eksamenspress. Derfor ønsker vi å stablepå beina alternative ordninger til dagens
system med ensidig vekt på avsluttende
eksamener. Vi må få til en ordning med
løpende vurderinger, sa Giske.
Innvendingen om at studenter somønsker å bruke tid på frivillig arbeid, foreksempel UKA eller ISFiT, nå blir straffetøkonomisk, hadde statsråden lite til oversfor.
– Jeg reagerer på argumentet. Jeg
aksepterer ikke at 400-500 UKA-og ISFiTaktivister skal fungere som unnskyldningfor 40 000 forsinkede studenter, tordneten engasjert statsråd.
– Dessuten vil alle studenter få mer
penger med vårt forslag, forsinket eller
ikke, hevdet Giske. Statsråden har tidligere røpet at han ikke satte av mer enn énmåned til lesing før en av sine universi-

Fire eksterne i
Kollegiet
Kollegiet som skal velges til høsten,
kan komme til å få fire eksterne
representanter, mot to i dag. I Giskes
stortingsmelding foreslås det at styretskal sammensettes på følgende måte:Vitenskapelig tilsatte: 4
Eksterne: 4Studenter: 2
Teknisk/administrative: 1
Dette vil bety at Kollegiet får tofærre medlemmer enn i dag, men det
interne flertallet beholdes.

tetseksamener. Under fredagens foredragkunne han røpe flere skrekkelige eksempler: Om ikke navngitte politiker-kolleger
som gikk opp til tunge eksamener etter fådagers lesing. Fra salen ble det spurt om
unge student Giske ville tatt eksamen dersom han – i henhold til sitt eget reformforslag – hadde blitt tvunget til å sette av
ett eller to semestre til nevnte eksamen:
Dersom ikke, hadde han da aspirert til å
bli statsråd i dag? Giske unngikk behendig å besvare spørsmålet.

– Penger ikke alt. Under den kortetida som var satt av til debatt, spurte
blant andre professor Kolbjørn Hagenom regjeringa kunne love mer penger ut
over en ren reorganisering av høyere
utdanning?
– Jeg aksepterer ikke argumentet om
at mer penger er alt som skal til. Selvfølgelig er det også en del av diskusjonen,men nå må vi se på hva det er å hente
gjennom å få til en bedre modell, svarte
Giske. Når det gjaldt reformen av gradsstrukturen, hadde statsråden følgendekortfattede melding til salen:– Jeg kan med hundre prosent sikkerhet si at dette vil bli vedtatt. Så det kan
dere forberede dere på at vil bli innført fra
neste høst.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
http://innsidaUT.ntnu.no/

Tomme laboratorier i
Realfagbygget
Uta blank, men inni
krank! Brukerne av det
nye Realfagbygget harfått verdens flottestelaboratorier, men har
ikke råd til å bruke
dem.
Instituttleder Bjørn Munro Jenssen ved Zoologisk institutt fortviler: Siden overgangen til
NTNU i 1996 har han opplevd
årlige nedskjæringer av driftsbudsjettet.

På stumpene løs. – Det gårpå stumpene løs, både når det
gjelder forskning og undervisning, sier han, og tilføyer at
frustrasjonen ikke akkurat har
blitt mindre etter flyttinga til
Realfagbygget.
– Vi er såre fornøyd med lokalene vi har fått, – flotte arbeidsrom og masse nytt og fint utstyr.
Problemet er at vi ikke har råd
til å ta det i bruk. Flunkende
nytt laboratorieutstyr blir stående ubrukt eller utnyttes svært
dårlig. Vi makter ikke engang åkjøpe inn de kjemikaliene som
trengs. Et annet eksempel er den
nye dyrestallen, som regnes som
en av de beste i landet. Den medfører betydelige ekstrautgifter,
som vi ikke får noen kompensasjon for. Dermed greier vi heller
ikke å utnytte den slik vi gjerne
skulle.
Tilpasningen til stadig slankere budsjett medfører at instituttet ikke lenger ser seg i standtil å drive tilfredsstillende undervisning på hovedfagsnivå.
Grunnutdanningen lider også:– Det er for lengst slutt på å invitere gjesteforskere. All eksternundervisning er kuttet ut. Vi kan
ikke lenger leie inn kompetansetil å holde undervisning i kurs

Her burde det sittet zoologer på hver en stol. Men instituttleder Bjørn Munro Jenssen har ikke budsjett til det.

der vi selv ikke har spesialkompetanse. Et eksempel er undervisning i akvakultur, der vi måleie inn personer med spesialkompetanse blant annet i fiskesykdommer. Denne spesialkompetansen fins ikke ved NTNU.
De ansatte ved Zoologisk institutt må selv gi denne undervisningen. Det betyr at studentene
ikke får forskningsbasert undervisning. Og når lærerne måundervise mer, blir det mindre
tid til forskning, beklager Munro Jenssen.

Skviset. – Videre har vi kuttet

ut alle former for gruppeundervisning. Vi prøver så langt som
mulig å skjerme feltundervisningen, fordi den er viktig forbiologiundervisningen. Men
studentene må betale høyere
egenandeler til reise og opphold. Vi har også vært nødt til å
redusere bruken av sensorer
fra andre universiteter, – vi har
ikke råd til å dekke reise og
oppholdsutgifter.
Når krybba er tom, bites som
kjent hestene. Jenssen hevder at
det ikke lenger er tvil om at denaturvitenskapelige fagene har
blitt NTNUs stebarn, fullsten-

dig i skvis mellom teknologifagene, samfunnsvitenskap og
humaniora. Dette skjer samtidig
som NTNU, som det eneste universitetet i landet, har økende
søkning til biologifagene.

Imøteser ny budsjettmodell. Fakultetsdirektør Geir
Walsø ved Fakultet for kjemi og
biologi er vel kjent med pengeproblemene ved Zoologisk institutt, men framhever at innstrammingstiltakene omfatterhele fakultetet. Walsø bekrefterat det har vært betydelige budsjettnedskjæringer over flere år.

FOTO: MENTZ INDERGAARD

I år var budsjettkuttet spesielt
stort og på hele 20 prosent i forhold til i fjor. En del av nedskjæringen har sammenheng
med at antallet sivilingeniørstudenter på kjemi har gått ned.
Walsø innrømmer at fakultetet
kanskje ikke har funnet den
mest optimale fordelingsmodellen og imøteser NTNUs nye budsjettmodell.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Bokstavkarakterer fra høsten av
Glem alt om tall og
desimaler. Heretter er
det bokstavene A-F
som gjelder.
Det er like greit å lære seg det
med én gang: A betyr «fremragende», F betyr «ikke bestått».
Bokstavene mellom der – B, C, D
og E – blir da henholdsvis «megetgod», «god», «brukbar», og«tilstrekkelig». Flere karaktererenn disse seks blir det ikke.
Etter den 1. september blir
det helt slutt på å sette tallkarakterer ved NTNU. Da blir alt
sensurert etter bokstavsystemet.

Tilpasset Europa. Når
NTNU nå går over til en ny
karakterskala, er det ut fra etønske om å få en ensartet skala
felles for hele universitetet. Og

ut fra ønsket om en karakterskala som er lettere å forstå iutlandet. I det europeiske samarbeidet er det denne skalaen
man konverterer til når man
skal sammenlikne eksamenskarakterer fra ulike land.
Den nye stortingsmeldinga
har anbefalt at all høgere utdanning i Norge går over til en slik
skala; og de andre norske universitetene vurderer også å ta
den i bruk.

Gamle skjevheter. Den nye
karakterskalaen opererer altså
med seks bokstaver, punktum.
Ingen plusser eller minuser,
ingen desimaler eller andre
finurligheter.
De gamle desimalkarakterene som allerede ligger ieksamensprotokollene,
blirliggende – men vil til høsten ogsåbli konvertert til bokstaver. Kon-

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gulverteringen vil foregå etter
bestemte tabeller som fakultetene selv har utarbeidet for de
ulike typene studier. Det betyr
for eksempel at en samfunnsviter som tidligere har tatten emneeksamen med karakteren 2,1, vil få denne konvertert
til en A – mens en mat/nat-student med samme karakter vil få
den konvertert til en B. Det er
fordi dagens karakterskala har
blitt brukt svært ulikt i ulike fagmiljøer, altså en gammel skjevhet
som nå skal rettes opp. Hensikten er å få en felles oppfatning av
nivåetpå
prestasjonene,uavhengig av gamle fagtradisjoner. Den nye karakterskalaen
blir gjengitt i informasjonsdelen
av vitnemålet.

D-dagen.

Alle eksamener
med eksamensdag til og med
den 31. august i år blir sensu-

rert etter tallkarakterskalaen.
Det samme gjelder alle oppgaver som blir levert før sammedato, selv om de blir sensurert
seinere på høsten. Og alle som
har fullført en grad før denne
datoen, vil få vitnemål etter den
gamle tallskalaen.
Men går du videre etter den
31. august, for eksempel til
hovedfag etter fullført lavere
grad, får du ditt nye vitnemål
med bokstavkarakterer. Ingenvil få karakterutskrift og vitnemål med blanding av tallkarakterer og bokstavkarakterer,
det vil bli med enten den ene
eller den andre karakterskalaen.
For at de som ikke fullfører
sitt studieløp før 1. september,
ikke skal «miste» det de har fåtttidligere, får alle tilsendt en
karakterutskrift med det de haroppnådd av eksamensresultater,
i tallkarakterskalaen. Den blir

sendt ut i forbindelse med konverteringsarbeidet.

Fagspesifikt. Fakultetene er
nå i gang med å utarbeide fagspesifikke beskrivelser av vurderingskriteriene for hver bokstavkarakter. Det skal være etsupplement til den generelle
beskrivelsen, og er ment som a)hjelp for de som skal sensurere
eksamen; b) hjelp for studentene til å vite hva som ligger til
grunn for karakteren; og c)hjelp for potensielle arbeidsgivere. Karakterskala med fagspesifikk beskrivelse vil stå i
studiehåndbøkene.
Mer informasjon finer du påadressen http://www.ntnu.no/studieavd/karakterskala.html
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

4
Viktig blå bok
Budsjettdokumentet 200020002 for NTNU foreliggernå ferdig trykket. Den blå
boka inneholder en rapport
om virksomheten i år 2000,
årsplan for 2001 og budsjettforslag for 2002. Her står det
garantert ting du ikke vissteom NTNU, men som kanvære verdt å vite. Ikke minst
budsjettforslaget for 2002 bør
vekke interesse. De vitebegjærlige kan få dokumentet
ved henvendelse til Økonomiavdelinga i Teknostallen.

Nytt nummer
av «Barn»
Hva slags kunnskap kan regnes som vitenskap, og hvem
bestemmer det? Spørsmålet
stilles i siste utgave av tidsskriftet Barn, utgitt av Norsk
senter for barneforskning.
Artikkelen tar for seg psykologen Åse Gruda Skard, en av
landets pionerer i barnepsykologi. Gjennom sitt virke
over 50 år ble hun den som
framfor noen ga moderne barneoppdragelse et ansikt utad.
Bøkene hennes ble folkelesning, og hun dukket stadig
opp i programmer om barneoppdragelse i radio og TV.
Kort tid etter at den sisteboka hennes ble utgitt i 1986,
ble hun borte fra det offentlige rommet. Artikkelforfatter
Tonje Kolle er opptatt av
hvorfor Skard er blitt usynlig
og glemt, og knytter dette tilpedagogikk, makt, kjønn og
vitenskap.

Nysgjerrigper
Kvifor er brune egg hardareenn kvite? Dette var problemstillinga 7. klasse vedSæbø skule stilte. Etter ei radeksperimentar fann dei at egg
med brune skal er hardareenn kvite. Forklaringa viste
seg etter kvart å vera at desse egga vart verpa av ei hønerase som er større.
Prosjektet gjekk til topps i
konkurransen Årets nysgjerrigper 2000. Nå er tida komefor årets konkurranse, og
ungar i alderen 1-7 klassevert inviterte til å melde seg
på. Statsministeren kjem til ådele ut prisen til dei heldige.
– Vi har mange premier –sjekkar på 10 000 kroner, opplevingstur til Oslo, og mykje
meir, seier prosjektleiar Terje Stenstad. Frist for innsending er 1. mai. For meir info
kan ein sende epost til
mha@forskningsradet.no

Aids
Universitetet i Nairobi
reknar andelen HIV-positive
studentar til å liggje mellom
20 og 30 prosent av totalt 20000 studentar. «Etter som
førelesarar og studenter dør,vert heile generasjonar av
talent tapt,» skriv den amerikanske avisa The Chronicleof Higher Education.« Studentane blir til regel sjuke
først etter at dei er uteksaminerte. Dei har ikkje mange
yrkesaktive år føre seg før dei
bli permanent sjuke,» skriv
avisa. Ein reknar med at 8.8
prosent av den vaksne befolkninga sør for Sahara er smitta av HIV.

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

nyheter

Aktivitetsuka ble
vinterferie– Legg ned aktivitetsuka! Det er rådet fra
fakultetsdirektørÅge Søsveen etterårets arrangement.
Han synes det er pinligå være arrangør når
bare én av ti studenter
møter opp.
Aktivitetsuka er et arrangement
skreddersydd for sivilingeniørstudentene i tredje årskurs. Ved
Fakultet for maskinteknikk ble
det holdt seks foredrag på onsdag og torsdag. Av de 140 studentene på dette fakultetet itredje klasse møtte det opp
mellom 10 og 34 studenter på
hvert av foredragene. Lavest deltakelse var det på foredraget til
administrerende direktør David
Lysne fra Sintef Petroleumsforskning, som snakket om deekstreme utfordringene i å hente olje og gass fra 1000 meters
havdyp. På mange andre fakultet meldes det også om glisne
benkerader og minimal studentinteresse for Aktivitetsuken.

Pinlig. – Legg ned hele uka,
anbefaler fakultetsdirektør ved
Maskinteknikk, Åge Søsveen.
Han synes det er misbruk av tid
og ressurser å arrangere en slik
uke for studentene, når de ikke
finner tid til å møte opp. I et
kort semester med et krevende
studieprogram er det ikke forsvarlig å sette av en uke til frivillige aktiviteter, hvis studentene heller velger vinterferie,mener Søsveen.
– Vi er veldig skuffet overoppmøtet, og det er pinlig når
prosjektlederen for den norske
el.bilen «Think» tar seg fri fra en
travel jobb og kommer hit, og så
er det nesten ingen her!
– Kan fravær av studenter på
foredragene være med å skade
NTNUs anseelse som en seriøsog engasjert institusjon?
– Vi kan ikke skjule den vurderingen, sier Søsveen. Hanønsker nå heller gjesteforelesninger og temakvelder over ethelt semester, enn en hel uke
som studenter fritt kan disponere.

Meget glissent på benkeradene i Realfagbygget da det ble arrangert stor miljødebatt under Aktivitetsuka.
FOTO: TROND OLDERTRØEN

– Legg det til 1. klasse.

Må ha belønning. Leder av

Dette er det andre året hvor
Aktivtetsuka blir arrangert.
Hensikten er å gi studentene en«annerledes uke», som det heterpå arrangørenes hjemmeside,og en mulighet til å gå på forelesninger innen andre fag enn
de man studerer. Et felles program utarbeides for tre av
dagene, mens fakultetene selv
styrer innholdet i to av dagene.
Blant årets tilbud var bådedebatter, seminarer, kurs og
forelesninger. Men erfaringenetyder på at tredjeklassingene istedet brukte uka til vinterferie.
– Intert må vi bli enige om
hva vi vil med denne uka, er
kommentaren fra fakultetsdirektør Birger Horgen ved Geologi og petroleumsteknologi. 40 av
studentene ved hans fakultet
benyttet uka til å reise på ekskursjon til England, mens resten
av studentene deltok på en todagers ekskursjon til Kristiansund. Fakultetsdirektør ved Kjemi og biologi, Geir Walsø, foreslår at uka heretter blir arrangert for første årskurs, ettersom
tredjeklassingene tydeligvis ikke
vet å verdsette tilbudet.

Aktivitetsuka, Petter Norli,bekrefter den lave deltakelsen:– Det er skremmende at
framtidas ledere ikke dukker opp
på miljødebatt, sukker Norli og
sikter til et av seminarene. Norli er fornøyd med både planlegging og avvikling og finner ingen grunn til å ta selvkritikk forarrangementet. Han mener det
er studentene selv som har sviktet. Men han mener at det nesteår må legges inn en «gulrot» som
lokkemiddel for dem som deltar.

En mulig belønning kan være å
gi studenter som deltar, fritak
for øvinger.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no«Kunnskapsløse politikere
er et miljøproblem»
Manglende faktakunnskaper
blant miljøpolitikere og saksbehandlere er en større trussel mot
naturen enn både drivhuseffekt
og utslipp av tungt nedbrytbare
miljøgifter.
Heller ikke gamle miljøkjepphester som kloakkforurensing og drivhuseffekt kan likestilles med fravær av faktakunnskaper blant politikere hva

graden av miljøsynd angår.
Det fastslo de seks foredragsholderne under diskusjonsmøtet på Gløshaugen onsdag 14. mars. «Myter og fakta i
miljødebatten 2001» var tema
for møtet som inngikk i Aktivitetsuka.

10 000 kroner for beste idé
Gode idéer bør
belønnes, mener
Jon Lippe.

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul

Lippe (bildet)
er prosessleder i Næringslivets idéfond
for NTNU, og
lover 10 000
kroner i premie til den
beste tverrfaglige prosjektideen.
Næringslivets idéfond
skal starte nye

prosjekter i 2002 og er på jakt
etter vitenskapelig ansatte og
studenter med gode ideer.
– Vi vil ha tak i ideene, foreløpig er det ikke så viktig hvordan ide skal gjennomføres.
Videreutvikling til prosjekter
kommer i neste omgang, sier Lippe.
Prosjektene skal knytte
NTNU mot næringslivet. – Viskal utvikle kunnskap somnæringslivet vil trenge i flere år
framover, sier prosesslederen.
Fondet disponerer tilsammen 70
millioner kroner over en periode på sju år, og har 17 medlemsbedrifter, deriblant Statoil, Gjensidige-gruppen, Telenor og Norsk
Hydro.

Idéfondet har i dag 17 stipendiater og postdoc-er, som er igang med prosjekter innenfor defire satsingsområdene «energi og
miljø», «transport og logistikk»,«medisinsk teknologi» og «kunnskapsnettverk». Her koples akademisk forskning med bedriftenes behov.
– På denne måten kombineres faglige utfordringer for forskerne, bedriftene får nyte godt
av kompetansen ved NTNU, og
studentene introduseres til problemstillinger de vil møte seinere i arbeidslivet, sier Lippe.
Idéfondet er åpent for nye
prosjekter innen alle sine firesatsingsområder, og ønsker innspill fra både teknologi, huma-

niora og samfunnsfag. Lippemener det finnes rom for de fleste fagmiljøer:– Vi vil gjerne at ulike fagmiljø samarbeider om prosjekter. Problemene i samfunnet er
for komplekse til å kunne løses
av en fagdisiplin alene. Det er
det beste argumentet for tverrfaglighet.
ANNE BERIT HEIERAAS
anne.heieraas@adm.ntnu.no

Les mer om Idéfondet på:
w w w. i d e f o n d e t . n t n u . n o /idefondet/UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

5

nyheter

Avstumpete røykere irriterer
Teknisk avdeling har
sett seg grundig lei påat nikotinsugne
studenter og ansatteblåser en lang marsj ibåde røykeloven og
alminnelig folkeskikk.
Et slapt røykteppe svever overinngangspartiet ved Sentralbygg
1. På trappa står tre dampende
studenter i le for en snøskur som
for en stakket stund dreper vårstemningen. Fem-seks meter
borte ruver et stort, ensomt askebeger. Rundt og særlig undermetallristen hvor de nikotinhengivne tar et pusterom, fanger en mosaikk av sigarettstumper blikket.

«Røyking forbudt». – En
skikkelig uting. Det er ikke slik
det skal se ut på universitetsområdet. Driftsleder John Erik
Ustad er oppgitt. Med referanse
til blant annet et eget oppslag
et par sigarettlengder unna, påselve inngangsdøren, hvor det iklartekst heter at røyking i
nevnte område er forbudt, nekter han å tro at utilstrekkelig
informasjon er hovedårsaken
til at det dampes og dumpes
sigaretter. Både studenter og
ansatte synder, verst er deførstnevnte.
– Makeligheten tar kontroll
over oppdragelsen; for det børvære godt kjent at det i tråd med
den nye røykeloven ikke er tillatt å patte rett ved inngangene,fastslår driftsleder Ulstad. Han
mener også at NTNUs profil som
røykfritt universitet burde borge
for bedre tobakksvaner blant høy
og lav.
Volumet av sneiper er det
mest iøynefallende resultatet av
røykernes romslige tolkninger av
de nye forskriftene. Imidlertid er
det ikke røykstumper i hytt og
vær som volder mest irritasjon
blant de ansatte på Teknisk
avdeling.

LEI: Det går på stumpene løs for driftsleder John Erik Ustad og driftsoperatør Stig Pallesen. Røyking ved inngangspartier og haugevis av sneiper alle andre
steder enn i askebegrene irriterer.
FOTO: TROND OLDERTRØEN

Røyklagt ankomst. – Naturligvis er det beklagelig atmange ikke viser såpass
respekt at de bruker askebegrene. Men det største problemet er at ikke-røykere blir rammet Det skal være mulig å
bevege seg inn og ut av univer-sitetet uten å måtte kjempe seg
gjennom et teppe av røyk, påpeker Ustad. Men samtidig har
han stor forståelse for at røykere ønsker å søke ly for snø ogvind.
– Som tidligere vanerøyker
er jeg innforstått med hvordanbåde de med og de uten en sigarett i hånden oppfatter situasjonen. Stundom kjenner jeg selv
«suget», innrømmer Ustad. Men
gjeldende bestemmelser må
etterleves.
– Kollegiet har besluttet atdet skal være røykfritt i lokalene

og ved inngangspartiene ved
NTNU, og dermed er det ikke noeå diskutere, avslutter John Erik
Ustad.
TROND OLDERTRØEN

Seniorpolitikken som forsvann«Målet er å utarbeide
en seniorpolitikk ved
institusjonen som skalbehandles i Kollegiet.»
Dette skreiv NTNUs
personalsjef i eit notat
til fakulteta i april
1999.
Året etter var seniorpolitikken
redusert til nokre avsnitt i ei
melding om personalpolitikk til
Kollegiet. Dåverande personalsjef Knut Veium annonserte ein
eigen seniorpolitikk i samanheng
med presentasjonen av ei undersøking om tilhøva for eldre medarbeidarar som Psykologisk
institutt hadde utarbeidd. I dag,to år seinare, etterlyser kollegiemedlem Kjell Evjen denne varsla seniorplanen.
– Eg har fått fleire spørsmål
frå seniorar ved universitetet,som lurer på kva som skjer med
dette, seier Evjen.
Dagens personalsjef, OUdirektør Trond Singsaas, kan for-telje at ei melding om personalpolitikk, frå i fjor, inneheldt
nokre avsnitt om seniorpolitikk.
Det er alt. Han seier at oppfølginga frå universitetsleiinga vil
leggja vekt på at det er mest tenleg med differensierte tiltak
ovanfor dei eldre medarbeidarane. Eldrepolitikken kan ta toulike retningar: Ein type tiltak

retter seg inn på å få folk til å bli
i stillingane. Ein annan type tek
sikte på å leggja tilhøva til rette
for at folk kan nytta ordninganetil å slutte tidleg.
Det varierer frå stad til stadom ein har behov for å halda på
medarbeidarane, eller om ein
treng å få inn unge folk. Derforønskjer leiinga å overlate ansva-

ret for seniorpolitikken til det
einskilde fakultet og/eller institutt.
Det er vedteke å halda såkalla milepælsamtalar for alle tilsette ved fylde 58 år.
Når det gjeld seniorkursa, er
desse lagt på is inntil vidare.
Singsaas forklarar dette med at
ein ikkje av bestemt seg for om

det er tenleg at sentraladministrasjonen har til ansvar å køyra
slike.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

Bare ni søkere til 15 ledige datastillinger
Bare ni søkere har meldt
seg til femten ledige stillinger ved Institutt for
datateknikk og informasjonsvitenskap (IDI).
– Vi har ikke nok å tilby
dem, sier instituttleder
Kjell Bratbergsengen.
Det er ikke lett å skaffe nok kvalifiserte folk til datafagene ved
NTNU. Ved IDI har man store
problemer med å fylle kvoten.

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

Bratbergsengen kan dessuten
opplyse at to av de ni søkerne erinterne. I realiteten er det altså
bare sju nye søkere til de femten stillingene. Bratbergsengen
vil ikke si noe om hvorvidt alle desju søkerne vurderes til å ha den
nødvendige kompetanse.
Instituttlederen skylder på
pengemangel når han skal forklare den sviktende interessen.
– Det er høykonjunkturer inæringslivet på dette området.
Folk sitter i interessante og godt
betalte jobber. Vi greier ikke ålokke dem til oss, sier han. Høyere lønn er en del av forklaringen – men ikke hele, ifølge instituttlederen.
– Vi har et høyt arbeidspress,og få ressurser til å drive forskning. Vi mangler utstyr og lider
under sviktende arbeidsforhold.
Alle disse faktorene spiller inn.
Mer penger er botemidlet,
mener Bratbergsengen.
– Kommer studentene til ålide på grunn av for få lærere?
– Vi er nødt til å leie inn folk
til å forelese for å avhjelpe pro-blemene på kort sikt. Dette gårsvært hardt ut over forskningen, siden de innleide ikke forsker, sier han.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

6

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

innblikk

Blodraud sol
over Santa Cruz
Ti år har gått sidan
massakren på Santa
Cruz-kyrkjegarden i Dili.
Den indonesiske
nedslaktinga av over
200 ungdomar og studentar var det kanskje
viktigaste vendepunkteti fridomskampen påAust-Timor.

herre krossar seg føre Kristus-krusifikset
i kapellet, glir lydlaust ut gjennom hovudinngangen og forsvinn bak treet. Eit frodig,
grønt eukalyptustre som framleis står ved
porten til gravlunden. Der i det tette lauvverket gøymde fotografen Max Stahl seg
med kameraet sitt medan han filma det
grufulle som føregjekk nokre meter underfotsolane på han.

12. november 1991. Mange tusen

ske barnehagen. Ungdomane heldt fram
med leverop, og så small det skot, retta mot
ungdommane og studentane.» Slik skildrar
nobelprisvinnar biskop Carlos Filipe
Ximenes Belo det som skjedde, i Lars S.
Vikør si bok «Aust-Timor. Ein nasjon underjernhælen». Over 200 menneske vart skotne eller spidda i hel av bajonettane. Lika
vart lempa opp på lasteplanet til sju lastebilar som sto utanfor hovudinngangen,med motorane i gang, klare til å køyra.

hadde møtt fram til minnegudstenesta
Vande med døden. – Dili var stille iover den 18 år gamle Sebastião Gomes
fleire veker etter massakren. Folk tordedenne morgonen. Gomes og ein medstuknapt gå ut, minnest Antero Benedito dadent hadde vorte drepne av det indonesisSilva. Saman med Nelson Belo står dake politiet to veker tidlegare. Etter messa
Silva ved grava til Sebastião Gomes. Belogjekk dei sørgjande i prosesjon gjennom
kjende Gomes godt:
sentrum av Dili til Santa Cruz-kyrkjegarden der Gomes var gravlagd. Det fredele– Han var ein god gut. Modig gut, seige gravfølgjet utvikla seg til ein rein
Han seier det så stille at eg knapt kan høyer han stille medan han gløttar mot den
demonstrasjon mot det brutale indonesisra orda:
enkle kvite krossen med inskripsjonen
ke okkupasjonsregimet. Indonesia inva– Eg går sjeldan hit – greier det ikkje.
«Aqui jaz» («Kvil i fred») skrive i svart. Beloderte Aust-Timor i 1975, ein invasjon som
Det er så vondt og skremande å tenkja på
var inne på kyrkjegarden den fatale mori løynd var godkjent av Australia og USA.
det som hende. Eg er redd for at noko likgonen for ti år sidan. Medan han såg veneAllereie i 1991 rekna Den internasjonale
nande kunne skje på nytt.
ne sine verta skotne, åla han seg langs bakraudekrossenatken for å koma seg unna kulene. Han kom
200 000 austtimoresarar, ein tredjedel av
Antero Benedito da Silva myser mot
seg uskadd til den høge sementmuren iden opphavlege folkesetnaden på øya,den låge kveldssola som gløder dei lutande
andre enden av gravlunden og klatra usett
hadde mista livet sidan 1975.
krossane. Det kviler helgefred over Santa
over. Men sjølv om Belo slapp bøta med
Det veksande gravfølgjet protesterte
Cruz-kyrkjegarden i den austtimoresiske
livet, var korkje han eller dei andre stuogså mot det som hadde skjedd like i forhovudstaden Dili denne fredagsettermiddentane i Dili trygge i tida som kom. Polikant av drapet på Sebastião Gomes: Eindagen i mars. Mellom monumenta og vilttiet hadde sett seg føre å smadra det sterportugisisk delegasjon, støtta av FN, varveksande mais grev tre menn ei grav. Ein
ke undergrunnsnettverket av fridomsventa til Dili. Endeleg kunne austtimorekjempande studentar. Sjølv var Belo inne
sarane få eit høve til å seia i frå
til avhøyr fem gonger. Kvar gong vart hanom uretten som føregjekk i lani tillegg til harde avhøyr, svidd med glødet. Men det vart ikkje noko av
dande sigarettar eller torturert med elekvitjinga fordi utsendingane had1974
trosjokk. Dei brune underarmane hansde akkreditert ein australsk«Nellikrevolusjonen» i Portugal. Marcelloviser framleis arra etter sigarettglørne.
journalist som styresmaktene i
Caetano, diktator Salazas sin etterfølgjar, blir
Jakarta nekta å sleppa inn på
styrta. Demokratisering og avkolonisering.
– Far lærde meg å aldri tapa andlet igrunn av at ho skulle vera Aust11. august 1975
møte med torturistane. Han sa at eg måtTimor-sympatisør. Vonbrotet
Konservativt kupp på Aust-Timor etter at
te visa styrke ved å spøka og halda humødette vekte, gjorde at stemninga
alliansen mellom dei konservative og det
ret oppe, same kva eg vart utsett for. Når
var særs spent då prosesjonen
radikale partiet, Fretilin, brest. Den portugisiske
eg fekk elektrosjokk, stramma eg alle musmed mellom 3000 og 5000 menadmininstrasjonen flyktar. Fretilin vinn den
klane i kroppen. Det døyvde smerta og tok
neske nådde Santa Cruz.
påfølgjande borgarkrigen og ønskjer å fullføra
til slutt motet frå politiet.
avkoloniseringa.
Da Silva nikkar medan Nelson fortel:«Cirka klokka kvart på åtte,28. november 1975
– Me har sett og opplevd dette sidan
medan opptoget gjekk inn på
Fretilin erklærer Aust-Timor sjølvstendig.
barndomen. Menn som har fått skore av
kyrkjegarden, kom det ein grøn
7. desember 1975øyra og vorte tvinga til å eta det, valdteklastebil med væpna soldatar og
Indonesisk invasjon av Aust-Timor – i løynd
ne kvinner og vener som er herja etter misstogga i krysset nær den katolgodkjent av Australia og USA som frykta
handling. Me har på
sovjetisering.
ein måte vorte vande
16. juli 1976
med valden og
Aust-Timor annektert og erklært som Indonesia
døden.
sin 27. provins. FN godkjenner aldri Indonesia• Landareal: 14 874 kvadratkilometer
Studentenes
sin invasjon.
fredspris. To år• Folketal: Om lag 900 000
Etter 1976
har gått sidan• Framleis oppheld 100 000 flyktningar seg på
Folkemord. Mange uavhengige kjelder
Antero Benedito da
Vest-Timor etter militsherjingane i september
stadfestar talet på drepne austtimoresarar til
Silva, dåverande
1999. Tilbakeføringa går sakte.
200 000 – ein tredjedel av den opphavleg folkeleiar i East Timor• Aust-Timor er under sivil og militær FNsetnaden på øya.
Student Solidary
administrasjon etter vedtak i FN sitt
Etnisk konflikt. Indonesia har etter 1975 sendt
Council (ETSSC),
Tryggingsråd i 1999.
indonesiske settlarar til Aust-Timor. Mange av
mottok den fyrste• Brasilianaren Sergio Vieira de Mello leierdesse styrde administrasjon, næringsliv og
Studentenes fredsovergangsadministrasjonen UNTAET. Det er
handel.
pris under ISFiT-99
oppretta ei «regjering» med fire medlemmer
Kyrkja. Den katolske kyrkja var sentral ifor den ikkje-valdefrå FN og fire austtimoresarar.
motstandskampen og har stor støtte blantlege kampen for eit• Aust-Timor skal etter planen verta sjølvstyrt
austtimoresarar. Biskop Carlos Belo fikk Nobels
fritt Aust-Timor.
innan årsskiftet 2001/2002.
fredspris i 1996 saman med José Ramos-Horta.
Berre veker etter at• Val på grunnlovsgjevande forsamling 30.
30. august 1999den
indonesiske
august i år.
Folkerøysting der 78,5 prosent av folket påpresidenten• Norge fasar ut naudhjepa til Aust-Timor og
Aust-Timor stemmer for sjølvstende frå
Suharto sommarensatsar på langsiktig utvikling av landet.
Indonesia.
1998 måtte gje frå

Historien

LandetSide 6 — Svart Cyan Magenta Gul

seg styringa i Indonesia, gjennomførte
ETSSC opne møte med befolkninga overheile Aust-Timor. På desse møta kunne
austtimoresarar for fyrste gong snakka
ope om torturen og redsla under den brutale indonesiske okkupasjonen.
Før folkerøystinga 30. august 1999, dereit overveldande fleirtal stemde for sjølvstende frå Indonesia, dreiv studentane ein
større opplysingskampanje. Dei mobiliserte folket politisk og opna studentkontor i
dei fleste byane sjølv om dei visste at dei
risikerte livet. Den pro-indonesiske militsen dreiv utbreidd terror mot austtimoresarar under heile valkampen. Sjølv vart da
Silva utsett for eit attentat i byen Viquequei august 1999. Militssoldatar hogg to studentar i bitar. Ein vart skoten mellom augo.
Da Silva greidde så vidt å koma seg vekk
ved å flykta gjennom skogen.
Den historiske folkerøystinga for to år
sidan drukna i blod då militsen, med open
støtte frå den indonesiske hæren, sette igang ein valdsorgie som kosta minst 800
menneske livet og som dreiv tre fjerdedelar av folket på flukt – opp i fjella eller til
flyktningleirar i Vest-Timor. Dei fleste bygningane vart brent til grunnen. Ei handfull
timoresiske leiarar og FN-funksjonærar
fekk ansvaret for å byggja opp eit AustTimor som låg i ruinar. I dag har dei fleste fått tak over hovudet, og delar av den
fysiske og administrative infrastrukturen
byrjar å koma på plass. Men sjølv om austtimoresarane i dag ikkje lenger treng åvera redde natt og dag, er utfordringanemange.

Treg timorisering. Aust-Timor, som
har vore eit FN-protektorat sidan november 1999, skal etter planen verta sjølvstyrt innan årsskiftet 2001/2002. Fleire
spør seg om austtimoresarane har kapasitet til å ta over gjenoppbygginga. Den
politiske prosessen fram mot valet i
august har enno ikkje kome skikkeleg igang.
– Me er seint ute, men ikkje for seint,
seier Sergio Vieira de Mello, leiaren for den
FN-styrde overgangsadministrasjonen påAust-Timor (UNTAET), før han slår oppgitt
ut med armane.
– Prøv å vera rettvise med oss. Dili var
ein spøkelsesby då FN fekk kontroll overbyen i slutten september 1999. Her var ingenting, absolutt ingenting, seier han.
Ei av hovudutfordringane i dag er å
minska avstanden mellom sentraladministrasjonen i Dili og folket i resten av landet. Dette informasjonsgapet kan på sikt
vera eit alvorleg trugsmål mot demokratiseringsprosessen. De Mello vedgår at timoriseringa ikkje har gått fort nok.
– Å rekruttera folk på lågt nivå harvore lett, men UNTAET har slite med å fåkvalifiserte timoresarar til mellom- og
toppstillingar. Cirka 20 000 austtimoresarar bur i utlandet. Desse burde koma
attende og hjelpa til å byggja opp nasjonen, seier de Mello.
Prekærhumanitær

situasjon.

Maria Dias (34) kom attende. Den hardtarbeidande sjukepleiaren rømde sommange andre utanlands under okkupasjo-

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

innblikk

7– Far lærde meg å aldri tapa andlet i møte med torturistane. Når eg fekk elektrosjokk, stramma eg alle musklane for å døyva smerta, fortel Nelson Belo, ein av dei nye studentleiarane på AustTimor. I bakgrunnen er grava til Sebastião Gomes på Santa Cruz-kyrkjegarden.
FOTO: NORALV PEDERSEN– Dili var ein spøkelsesby då FN
fekk kontroll overbyen i slutten september 1999. Her
varingenting,absolutt ingenting, seier Sergio
Vieira de Mello,
FN-leiaren
påAust-Timor.
FOTO: NORALVPEDERSEN

nen. I fleire år arbeidde ho på eit sjukehus i
Spania før ho flytta heim etter folkerøystingafor å bruka kreftene sine i gjenoppbygginga.
Mellom krossane kjem Maria Dias gåande med
raske steg langs den gruslangde vegen. Ho skal
på grava til broren som døydde for to månader
sidan. Dias stoggar når ho ser da Silva. Dei erjamaldringar og gamle kjende. Dias arbeider for
Pronto atu serbi, ein hjelpeorganisasjon som
skaffar mat og klede til fattige. Ho er nettopp
komen attende frå Atauro, ei øy som ligg firetimar med båt nord om den austtimoresiske
hovudstaden Dili. Mellom 1981 og 1986 sat
3000 politiske fangar frå den austtimoresiske
motstandsrørsla fengsla der. Atauro har vore
den fattigaste og mest underutvikla delen av
Aust-Timor. I den einaste klinikken på øya er
det akutt mangel på medisinar. Det dårleg
utbygde vegnettet gjer at gravide og sjuke mågå opp til ti timar for å få læking. Skulebarna
manglar læremateriell.
Maria syner Antero bilete frå reisa. Bilete av
sjuke og utmagra kroppar.
– Den humanitære situasjonen somme stader på Atauro er prekær. Det er han også her iDili. Pronto atu serbi har gjennomført ei undersøking som viser at kvar tiande familie i hovudstaden svelt og er plaga av sjukdom, samt har

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

uverdige sanitære forhold, fortel Dias frustrert.
– Verda har gløymt desse menneska.
Det gløymde folket. Lenge gløymde verdssamfunnet ikkje berre menneska på Atauro, men
heile det austtimoresiske folket. Mange har iettertid spurt korleis det i to tiår kunne foregå
massive brot på menneskerettane og etnisk
undertrykking utan at verda viste interesse. Hadde ikkje Max Stahl, som hadde sete i det grøne
eukalyptustreet under heile Santa Cruz-massakren, greidd å grava kassetten ned mellom gravsteinane på kyrkjegarden for seinare å smuglafilmopptaket ut av landet, vil det truleg ha gåttenno mange år før politikarar og media i Vesten
hadde fått opp augo for folkemordet på AustTimor.
AV NORALV PEDERSEN– Verda har gløymt desse menneska, sukkar Maria
Dias (34), ein hardtarbeidande sjukepleiar, som viser
Antero Benedito da Silva bilete av sjuke og utmagra
kroppar frå den austtimoresiske øya Atauro.
FOTO:NORALV PEDERSEN

8

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

Jordbruk i ubalanse

Kunnskapom natur og
landskap er
grunnlaget forkorleis bonden
driv garden.
(ILLUSTRASJONSFOTO:SCANPIX.)

Munn- og klauvsjuka er kome til Frankrike. Europeisk jordbruk er ikrise. – Tilhøvet mellom bonden og jorda hans er kome ut av balanse,seier stipendiat Gunhild Setten. Ho forskar på jærbonden.
Eit spøkelse vandrar gjennom Europa.
Onsdag i førre veke vart det kjent at
munn- og klauvsjuka har trengt gjennom
forsvarsverka og tatt vegen inn i fjøsa på
det europeiske fastlandet. Ein fryktar at
krøttarbåla blussar opp også i det franske
landskapet.

Bonden og jorda. – Vi er vitne til eisystemkrise. Munn- og klauvsjuke,
Creutzfeld-Jacobs med meir, er teikn på
at tilhøvet mellom bonden og jorda er
kome ut av balanse, seier stipendiat
Gunhild Setten ved Geografisk institutt.
Setten tek doktorgraden på Jærbondens
natur- og landskapssyn. Jærbonden blir
av mange utpeika til å vera norsk jordbruk si «miljøversting.» Bøndene påJæren var tidleg ute med å ta i brukverkemidlar frå moderne stordrift.
Utstrekt bruk av maskinar og mykje
kunstgjødsel sto sentralt. Men det gjekk
utover miljøet. Silosaft vart tømt rett ielvene, og fisken døydde.
– Jærbonden er og var innovativ, driftig, omstillingsorientert og ekstremt
arbeidsam. Bøndene i det jærske landskapet levde i nærast symbiotisk samspel
med verkstadindustrien, seier Setten.
Men sjølv om jærbonden av mange er
blitt oppfatta som miljøøydeleggjarar, var
han i intervjua oppteken av å markera
avstand til industrijordbruket slik det er
til dømes i Danmark. Setten gjorde kvalitative intervju med tretti bønder. Jærbøndene oppfattar seg framleis som eit
bindeledd mellom natur og kultur.
– Det å kultivere jorda har til alle tider
vore kjelda til føde og liv i det heile. Bonden produserer ikkje bare mat – han utøver ei kulturarv, seier Setten.

Side 8 — Svart Cyan Magenta Gul

Bonden og naturvernaren. Mange
har mykje imot bøndene. Natur- og miljøvernarar har mange innvendingar mot
moderne, stordriftsorientert jordbruk.
Utover på syttitalet vart det etter kvart
umogleg å bortforklare miljøskadane
som industrijordbruk medførte. Enorme
problem med avrenning gav naturvernarar gratis ammunisjon.
Djupast sett handlar dette om korleis
ein gjer sine erfaringar, seier Setten.
– Vi må gå til sjølve praksisen – korleis skaffar bøndene seg kunnskap om
natur og landskap? Denne kunnskapener grunnlaget for drifta av garden. Her
ser vi at bøndene og naturvernarane skaffar seg denne innsikta på svært ulikemåtar. For bonden er det i stor grad historiske prosessar som ligg til grunn. Eigedomstilhøva er viktige her – ni av ti bønder tar over garden via odel. Men ein arvar
ikkje bare jord og gard, men også mykje
av mentaliteten til forfedrane. På Jæren
inneber dette at ein overtek ei suksesshistorie. Problem vert imidlertid langt på
veg løyst på ein teknisk måte: Vitskapsteoretisk kan ein vel seie at såkalla postmoderne problem vert løyst på modernismen sine progressive premissar, seier Setten. Dette heng bokstaveleg talt på auget
som ser. Når vi skoder utover tåkedekte,nakne åkrar utanfor Trondheim i midten
av mars, så er det ikkje mykje å sjå på.
Men bonden ser noko anna, og meir, enn
det som er mogleg å sjå med augo.
– Bonden ser historia til åkerlappen –tidlegare praksis, korleis landskapet har
endra seg, avgjerdsler, strategiske val som
forfedrane og dei sjølve har tekne. Detteer viktig. Det som ser monotont og grått
ut for oss, er eit landskap metta av mei-ning for bonden sine auge, seier stipendiaten.

Grunnleggjande skifte. Creutzfeldt-Jacobs, munn- og klauvsjuke: Er
det behov for ei grunnleggjande revisjon
av tilhøvet mellom bonden og jorda?
– Mange bønder føler nok at drifta må
leggjast om på grunnleggjande vis. Menom til dømes ti prosent av dei norske
gardsbruka skal gå over til økologisk drift
innan 2010, må det omfattande mentalitetsendringar til, seier Setten.
Ho minner likevel om at det er til delssvært sprikande oppfatningar av kva somvert oppfatta som økologisk og dermed
naturleg, og ikkje minst kva som er god
moral. Dette kompliserer mykje av forvaltninga.
Gunhild Setten trur norsk landbruk
vil bli langt meir polarisert i framtida enn
i dag. Det eksisterer generelle stereotypiar av den norske bonden. Realiteten er
at det varierer temmeleg mykje korleis
bønder og småbrukarar lever sine liv og
driv sine garder. Bondelaget er på mangemåtar medansvarleg for at desse einspora førestellingane er så sterke, meiner ho.
– Vi har eit bondelag som er svært
redd for polarisering av landbruket, trassi at dette skjer likevel. I heile etterkrigstida har bondelaget forfekta ei produksjonslinje, der omsyn til miljøvern har
hatt låg prioritet. Når det utover på åttitalet vart aktuelt å arbeida med kulturlandskap, var bondelaget djupt skeptisk,seier Setten.
Stadig skiftande moteretningar innan
landbrukspolitikken har ikkje gjort tilværet enklare for den einskilde bonde.
– Det har vore vanskeleg for bøndene

å justera seg
etter skiftande
retningar innan
landbrukspolitikken. Tidlegare
bad styresmaktene om at silosaft måtte bli
tømt rett i bekken. I dag er dette ulovleg. Dengong var biologisk mangfald
eit uforståeleg
framandord. I
dag
er
det
mellomanna
dette ting dreierseg om, seier ho.

Gunhild Setten tek doktorgraden på jærbonden
ved Geografisk institutt,
NTNU. Ho har intervjua
30 bønder på Jæren.

Tapar i går, premiebonde i dag.
Dermed er det ikkje så lett å avgjera
kven som er heltar og kven som er skurkane i dette spelet.
– Du får den paradoksale situasjon atdei bøndene som ikkje hadde pengar tiltunge investeringar i stordrift på syttitalet, er landbruksdepartementet sine premiebønder i dag, medan dei som den gong
gjekk i ’investeringsfella’, i dag strevar
hardt for å omstilla seg.
Gunhild Setten er bondedotter frå
Steinkjer. Men ho vurderte aldri å bli bonde sjølv.
– Nei, det var vel ikkje før eg blei forskar, at interessa mi for landbruk vaks
fram.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

9

innblikk

Universitetsklinikken blir
like stor som Realfagbygget
Nye RiT 2000 opphever skillene mellom undervisning, forskning og sykehusdrift.
De første nybyggene kan stå ferdig i 2005.

Slik planlegges den nye
universitetsklinikken:
1. Nevrosenteret med Institutt for kliniske nevrofag
2. Kvinne-barnsenteret med Institutt for kvinneog barnesykdommer
3. Miljøsenteret med Institutt ved miljøsenteret
4. Psykiatrisenteret med Psykiatrisk institutt
5. Hjerte-lungesenteret med Institutt for hjerteog lungesykdommer
6. Bevegelsessenteret med Institutt for beinog leddlidelser
7. Abdominal-akuttsenteret med Institutt foranestesi og bildediagnostikk og Institutt for
abdominale fag
8. Pasienthotell
9. Laboratoriesenteret med Institutt forlaboratoriemedisin
10. ForsyningssenteretInstitutt for fysiologi og biomedisinsk teknikk og
Institutt for kreftforskning og molekylærbiologi
blir værende i Medisinsk teknisk forskningssenter.
Universitetsdelen av RiT 2000 blir på
62 000 kvadratmeter brutto, som er
omtrent like mye som hele Realfagbygget. 49 500 av kvadratmetrene er nybygg.
Første byggetrinn er ferdig prosjektert,og arbeidet blir satt i gang til høsten, så
fremt prosjektet når opp i revidert nasjonalbudsjett. I heldigste fall kan bygningene være innflytningsklare i 2005. Før-ste byggetrinn omfatter Nevrosenteret,
Kvinne og barn-senteret og Laboratoriesenteret.

Integrasjon. Med «nye RiT» legges
det til rette for full integrasjon mellom
medisinstudiumogsykehusdrift.
Tidligere ideer om å samle NTNU-delen
av byggeprosjektet i en akademisk eta-

sje atskilt fra sykehusdelen, er definitivt
forlatt. Nå skal virksomhetene veves inn
i hverandre, og det legges opp til
utstrakt sambruk av laboratorier, auditorier, forskningsarealer og kantiner.
Det organisatoriske samarbeidet blirivaretatt ved at senterleder og instituttleder skal sitte i hverandres ledergrupper. Nytt er det også at Høgskolen i Sør-

Trøndelag (HiST), er trukket sterkere
inn i RiT 2000. HiST skal leie lokaler av
NTNU for bioingeniørutdanningen og
praksisrom for sykepleierutdanningen.
Det legges også opp til sambruk avlærere.
SYNNØVE RESSEM

Frykter at NTNU kan bli skviset
Integrasjonsmodellen i
RiT 2000 kan gi mange
fordeler, men stiller
store krav til
samarbeidsklimaet.
– De største utfordringene kan melde seg
når vi skal avklare sambruk av lokaler,tror instituttleder Olav Sletvold ved Institutt for kliniske nevrofag.
Institutt for kliniske nevrofag blir den
første NTNU-enheten som kan flytte inn
i nytt RiT-2000-bygg. Sletvold framhever
at instituttet, ut fra foreliggende premisser, er såre fornøyd med arealene det er
blitt tildelt.

Frykter plasspress. Sletvold er ikke
like sikker på at sykehuset har dimensjonert stort nok for sitt behov, spesielt
når det gjelder kontorer, undervisningsog møterom, og han frykter at NTNU
kan bli satt under press. En del undervisningsrom skal disponeres av NTNU
og sykehuset i fellesskap.
– Dette kan fort bli en kime til splid
hvis det oppstår plassmangel ved sykehusdelen. I en slik situasjon kan undervisning og forskning risikere å bli nedprioritert til fordel for sykehusdrift, sierSide 9 — Svart Cyan Magenta Gul

Sletvold. Han legger til at i så måte hadde den opprinnelige ideen om en egen akademisk etasje vært en fordel.

Mer forskning. Blant fordelene med
integrasjonsmodellen er at det blir kortavstand mellom forskningsrom/ laboratorier og klinikkdelen, noe som gir gode
muligheter for klinisk forskning.
Sykehuset blir på langt nær utnyttet
godt nok som undervisnings- og forskningsarena under dagens forhold, framhever Sletvold. Til dels skyldes dette at
NTNU har svært beskjedne arealer iselve sykehuset, og at det er stor geografisk spredning mellom enhetene.
Institutt for nevrofag omfatter åtte ulike
fagområder, fordelt på åtte forskjellige
enheter på Øya og Munkvold. Sletvoldhåper at integrasjonen i det nye
Nevrosenteret skal medføre flere synergieffekter. Blant annet ser han for seg attettere samkvem mellom NTNU- og
sykehusansatte skal inspirere til ny
forskning og mer forskning.

kes til kurs og konferanser. Hver fagenhet får egne ferdighetslaboratorier inærhet av sengeområder og poliklinikker.
I tillegg skal det ved Laboratorium forklinisk nevrofysiologi etableres en spesialenhet kalt Auto-Sens-laboratoriet, noe
som mangler ved NTNU i dag. De sistnevnte investeringene henger sammen
med at instiuttet har valgt utvikling av
spesialkompetanse på det autonome nervesystemet som strategisk satsingsområde (nervesystemets regulering av automatiske kroppsfunksjoner som for eksempel puls og blodtrykk). Spesialkompetanse innen dette fagfeltet er mangelvare iNorge i dag. Instituttet legger også til rette for forskning innen medisinsk teknologi, spesielt ved å prioritere arealer til
forskning på tredimensjonal ultralydsmetodikk i tilslutning til operasjonsstue
for nevrokirurgi.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Bedre arbeidsforhold. Sletvold
vektlegger at de nye lokalene vil innebære en dramatisk forbedring av
arbeidsmulighetene ved instituttet. For
eksempel blir de fleste undervisningsrommene samlet i er eget undervisningsområde, som også skal kunne bru-

Instituttleder Olav Sletvold ved Institutt for kliniske nevrofag blir den første som kan flytte
inn i nytt RiT 2000-bygg. FOTO: SYNNØVE RESSEM

synnove.ressem@adm.ntnu.no10

innblikk

11

innb

NR. 3
UNIVERSIT

innb

10

likk

– 22.

FEBRUARETSAVISA

sjode internaNorge
blant er hvor
være
områd
skal
ene
aping.
dette
områd
ig er
verdisk
disse
Samtid å øke sin
er at
jøer.
r for
på. Målet e fagmil tninge
ledend forutse
lenalt
har spesiel

jøet
d mil
i me
part

er forområsområd
tsatsing
av disse
spesielhvert
iet firee Kolleg til. Undervil bli satset
utpekt et femte
r det
mråde
ber 1999 kom
I desemI april 2000 t to fokuso
NTNU. det vedtat
er
dene

a
Inform u– 22.

FEBRUARETSAVISA

en
nger
Solfa

for,

. Det

11

sand
Fra lceller
til soinnb

er

er segutmerkav
Norgeå være
ved
land
ikke
solrike nårde mest . Men
å forskei verdensoldet gjelder lse av
produpå utnytteog åfor detteenergianlegg vi blantsere
et, erElformål aktive.
verde mest en av
ere produ- ,kemledenddens
av silisium
brusenter alet somrpanelemateriav
solcelle
ning
kes i

NR. 4
UNIVERSIT

innb

lmateria å
r forskapesomdan til elekskal
kommg sampå
for
Institut pådrivesom
det jegg skal
ved
rgi
del –
vært å forskeøsning bør det
BedrifHagenjemi hartilsolenesatsin landre
en bygninenergil.
for allI dag
strøm. afer islik tekno
brukes paneler ASPHJELL
or Georgog– Men helhet når det er én
gen ogbehov.
trisk
skal
r en
e- Profess gi og elektrok
bygninsom for solcelle FOTO: ARNE
ScanW
løsslik at
tenkerkreve næringsliv
har uliketen
bygg hvilke behovde riktige og
idig
lengersilisium
ord produs og teknolo e ovnen
dokartikler sarere
ikke , for ulikeneranskaff ling av
Samt
Glomfjbåde iljøer.
itetsaviipå femer 100 tusolfangogsolcell sterkt. framstil
samme
ora.
r.
serie
vi studere
med
Univers
brukes
rer
I en
årene
fagss
umper, under ett
ererområdeslik atderer
og settert og arbeid
av
ndustriale fagmnog miljø».
present satsingsvære ne har,varmepekspansjonenspred
asjon de tre siste600 hoved rådet
d kan virke samme
har
NTNUsute er «Energi
omProduk
ngsom postkjepp
Solcellei
bruker e. Derme
vært
og
av
interner
år, ogFørst
er øker t per
harrenrodukt Hestnes.
støttetI løpet udenter ert. Satsidiat- og
ningentil sine rådet
den
er ikke irsolcellene
energip
veks har etablertav ren
30 prosen med
gsom komadsst. Det
miljø kronene
amin
leve
andre tak, fortellefor dette
trent at silisium
land
sjon
skal
satsin
torgr
rende
nings
uteks 30 nye stipen
resn.
til
brukesdet har
Flere
samme
t
forsk
pet om bak pp å samle U til denter
ført
utforder som i dag gen – arki-–
for produk r, og
starteen knappsmelad som
tildelsig
av solenmå har kjem
netiltak fra solcelleutvikleblitt
hetsgrfått
rodukt bak bygnin bruker
ntnu.nonmes
til å
sjonenved NTN
Tank » er netto
reduer siden
et, erhar hittil
lodenelekenergi at produk
ild@adm.
energipstårDesigflinkereafer
et bestraskt.
» fraformålspro- hester. og miljø fagmiljøer
og selvefor å fag- har tilling
jordk
som
til
ulike
vi er bruke den. JENS SØRAA
øker
tone.kvenrrer
stiktype
ScanW
der
ført
doc-s
gi
rrene
å skapebare
FOTO:
ke. De bygghet at renovasjon le i
er et
tverr
mener er til å
surs. «silisiumskrap
i verdenuliker,til denn for at bygghe
rer,
skjøn
e
Hestnes hva viceller aftig energi som er gragte områ n er kilde tilv omtaskje. «Ener se fra
et samvir«miljøsamme
tet om industrien
i solcelleingeniø
i enn
Grete
alle
KVENILDgi
ttend
fortelle rgi» og
forfra20
petan på utval Forskninge
som, SOGBærekr solener
Anne eknolog
arbeide s kan
tekter,omfa oke få positi
uten
tronikk som brukesnoe
ved g, TONE
eretfor«lavenenoe må mi- lagspillogså
Vi harsilisium ut proenergit
pene.
Hestne ordene
r energi n som går
egen
kord
spekt
sjoner,skal
om en tidsep ker. For
upper
grade
nå
silisium
d-kom
bygg.
logifautslip r hele
esifika i hennes
det
solar
gjenn
vår riebøtis, fornyba Energie et anlegg
dtlan
mulig oftere bruker kravsp
niKyotosere
38 faggr tekno
fer bygger sin tilsåkalt
ing.
hjem
skal
i
ere
nnet
sess idas histo har Brunollen og uten at lig og dekke. Hele vert, fra og huma
urensn å produs
siteten trenge 600
stadig het» i sine gått helt
av hvaSi. Scanwa
gjenvu
et
til
,
har
fag
nskapavil
år.
ruker er involå
opptatt er det
med
gi, errotok
vennlig
titallframt
dette
duksjo belte, og
drift.
neste
miske
rre ikkedannessluttbog her Stubedre
er veldig
siste
real-p ed om
erpar års
for solenerning
dessvesilisiumtene
Det
femdobfor- institutter g, økono
av etn gasshar gjort, visste. til å
forbrenet anlegg
solcellen, Montklar beskj så mye getstuden
dem
løpet
på
leir.
Ved
millio2
nnsfa
hvordaut
før
miljøbe
tonn
en
ut
21
sjone
av CO
minvi vestli på vår samfu– Arkitek tenevært tur, og serstilleer blittme
Levetid år.
en gittog butan.
å finne gingenden
for detarkitek som har
80 00030
tilfreds et,
ktram
ut på
avtal akkurat kje forditil å endre fordi
propanarkitek til hinder
innfan gjør med
er det hovedminst
de store mange
etan, arbeid går å gjøre
Prosje å kunne ingsråd et
lagre
man
seg stor vil væresåI Norge anlegg,
For
lufta inn. Kans villige
er å
det
ds
for
hva
metan,
Japan
aje også
ikke e ønsker
startet /ner. t har Forskn
uk. I
lite
ut. For gje. Bollan
bygges spørsmålet løsningene av karbon
afer
til energi
lyst
CO 2
puste re er så Og kansk
dre solcellehyttebr
50 000dentendeav
rk børbehove og ScanW ved NTNUilskala
blirforhensyndet ser vunnettsomkraftve mulig. Så fanget. En er som består i stor
saklig år bli bygget anleggrd.
tro atbruke
har
likevelElkem prosjekin satgjort
er de er,
på fremstsilitanda
harsolcelle av huset.
blittmakvifer
lettestede somvil detårene,
ndustriete.
s mener
forske
leves

i på
Energ

ren
ange
CO 2-f

ivrer

t for

med
man
felles for å
grade soløsningdeldype Dette har
Petroleu
sen atehovenenergi-i
Hestneseinere energil
solar
til
CO 2en i såkalte
nye hus integrert et er grasarkipå at n British Og nettopp
ein.
e de
re
Sintef såkalt
energib av matnde
sand
er tenden
en
sier
m.
NTNU.
1997. alle desomsandstav
tprisen å integre
markedCO 2ensomt nå,
spenne For det
til
førstete tegnenetet
er bedrifteSI. «Fra
til
siden
ling
Petroleugen vedtil å forporøs
ff, tørking ogsåarkitek greid– Dette nde akkura av
SOG,å skape teknologi. energi
prosjek Hagenten
ter ogbrukes drivsto
r-feltetstårde tydeligsr energi, Beyondforsknin
veste
har
ren
sium,
kan
som
Et av fornyba navn tilomog faktisk
heter or Georgbare
har greid i slikfå mulighevegg,på Sleipne assen oppvarming, glass,r solcellesat spenne h, gründeåpner
at noeikke
alteknogskursogså
ser på endretceller» professer vil solcellespunktr og
1. julihartet
ov framsom
Naturgsom
i sommeseg:materiav
PETROLEUM
som
Alf Bjørset
men med utgangetterutdannin har forstått
asog studentstørste
fôr-behfer som fabrikken tiltt for
tenke g av metalle dyr.
ledes
Prosjek er
BEYONDI
BP sponsetog
erNorgeshun
FOTO:ter, som
Instituenormtkjemi. million
en kan
ScanWa se av
forskereav naturg
tektursker
eten. ie påvedsmeltinfå et
i prinBåde
holderarkitek
e begynnog elektro på 21 har som
ved hjelp ass, ogvarer, både menne ingen vil
en utvidel le kapasitScanCell
bruandre etablertemessigd.
ske nærmergen.
på seg.
logi
miljøennellertile løses fra naturg r Bollan
røreår og ing av
design arkittsnær
en rammepå Gløshau
mat
vil femdob Bjørset
ager,
samme
for godt med å
firer forsker som
atkanskj
har
eres
r.
åpner
sette
fortelle
overvinterd– Oppdre kan
etablerngsr
utenfo øsninger oppdager på sliskal
legg
produs ere fett,et.
paneleer i ferd
kroner bidra til
somkan
forskni en
Norgeog dette, snakkepå iskaldei hjemm– Mangeå
ansatte siden.
einer
over,
se energilstudentene- og
Narvik ne» til solcelle r kan
produs
selv
assen
ng av
må
orskere » – samehov
mål
vis å
Bioprot man ogsånår
invarmeisnings utvikli
å sende litt til
naturgoljen
ksen.
«waferner
fra solcelledentydelig ende. Og
de oss andre energibandre energif funnet
brusolcelle underv basis forbegynt e å skjele
kan
av «hight av
omdan
Energi t for elektriser av
t. Mens assen
sippetenn
utfordr torene har begynn
opptatt energi og
kes til så mange «hydrogensamlceller
messig silisiumbasert ngssamjø99 prosentil ekspor naturgtenebehove 2 milliard bor
utslipp som
forskni
Som
kan
løse
s om
s.
tektkon vil de nok tstuden om å gjøregårel brense andre
ngsmil is. Helenorsk, initiere
til enfor dering,
ing som ligilder,
Hestne utenHestne eksemp – uten
r vel
forskni industr
assen godosess.
Fraktehenter opp, raffine
energi befolkn
ke kurs,vis er arkitek
sier
både
også
energik selv om
dustri; mellom
s
sitet
ting
sert
i
handlenaturgder forlingsprili avsides
han
norsk
Og
felt samfun
for disse
sto
trinn
årlig
verden øyer og
selges her en veldig
Heldig g», så det dette nivået, er å skje
r ved
funnet en til elektri dette trengs aft.
r etarbeid NTNU og t til framst av
m kompli behand
seg har . Felles sområde.
til
r. Nestegasskrologien blirSolBakarbeide netivt på Det begynn
innenfogjennopå små
en enkelenergi-innhold selger
tech-tind.
NTNU satsinghydrog mp. Men vann- og
eller
er vedr knytte g og bruk solområde jede blird, som Selv om
attrakt
Norge r Bollan
at solteknass somå jobbeperråd og ass som
på en gashver
kes etter
gende
sett
miljø for det tredje:
oljen,
Bollanartig
bølge-,
vanndaaft.
på område eriserin illing av uths fabrikk
oppfra Jens– Regnetpris enn pris, fortelle skal også fraktes
av avskulle det er naturger.
i. Mens nabodet erOgvind-,
naturgss tilkaraktfor, sier og vannkr dødsstøt
Bjørseter;framstinfrasol-,
bruk
ling,
teres
lav
DerfornaturgaTONE KVENILD– Klart er bruk energi
for
hun
aler.
t bekymlaveres gjerne. I dagr energ i sittfremov isk på
system ater,
ved
sitt
det
ekspor andene
veldig
mye
FOTO:
k
det
fått
for Norge.
i tidapå.
gassakkura
Hestne bruk, trorskape
rgihusfor dyrt.
silisiumog solcelle kandid
av dengjøre erbør brukesomosesser nelle materiatoritil en
5.
-fri»
kilde
nsen
noe
til
ikke
net siertt for termis gging harsom et lavene er med å,se økonom
vare
assen
hvis
lingspr funksjo«CO 2
til kjøperl blir dettenaturgassen neddag
klar lscelleness-labor rt enceller fem dr.ing.lse i EU’s til
Norge
på
nger
har
nemlig bruker i til å bruke
Naturg fraktes
aftutby førsteamanueså dyktige
Institum økt
gii Norge å frakte i (flytendemenerkeanserte nye renrom installe, som
Bygni kan pekerfå problemne er
brense
må vi
danne
måte
vannkr er ikke
deltake medvirmen
ass
gjennone Norgesomsolenerenn
Bolland
I det er det nå
om
topp
ilbud
knolog
måter
– Her
annen
m rør,
danske, ellerm;naturg som vi komme da vil
Olavdanske vi nordm
hun.
tts framtid
.
berg,
i
menn,
søke
et.
er kronerren,
til at energiressurse
gjenno på andre på LNG-te– men ilde, sierprogra nye studiet rodirektenvilnypå proStolten sitt institu aktivit
varming
HelioSgien
fransk
sen
,
har
byget
lag,
funn»
det
struktu teknolo
studiep
ramme ng av, entenforske solcel3,3. million. Årsake l på desatserenergik ennlige
ta i bruktyskere for alvor vi
glige ialteknoret forrpa ogen viktig
for å
er.
orbrukav
forskes -miljøenetil å
framovn til
samme mange
samme «hydrogensam
ere
som
Mens
utviklien viktig energiv de to områnøyer
illingbrukesflinkei jordskok matevedeti energif og tjenestvi
de tverrfa «Materkraft
vi langt
ren.
italien ming,d.
NTNU
is bliOgskallandetsl sater så
Smarte ett av
vi fårinnen ene formiljø» aløkning av varer
ligger I dag kan
for fremst
randø menn og oppvar råvaren.
overflo vi ikke
ass finnes
entligv logi.
spesiel godet.
i og
av organissser, somikkesessen
av
har i
eleve
om
r:
som
forhåp tekno
til lands,
er altsåNaturggramm «Energ til materi tingass tild.
forbruk
som
t har
t
umsga
– SelvogmrådeRåvar ndere, engelsk
gi her utvikle område gertgass? sk nedbry
naturg leverandører Bollan
nå erGass),
mvand
oppSmart (SmartBygg) har utpektområde , spesiellogi» , relateråpetroleeknolobygnin akkurat
to fokuso
ass tilnederle å ta i bruk å være være, mener
biologidette
eter naturuere
ulike
og miljøass (Miljøtradiog energio
energit det gjelder
sjonaltsklasninger
t av
men
NTNU
utpektHva
naturg nemlig
lderuttillings mener interna i verden
Energitil denoss medgrad også bruke
begynter konstr ming,sresulta inneho
av naturgme nårsubstiteog miljøennådene. Vi har foruren
fremste seg
er eti forholdproblem til oppvar
brukene
Og Hestneenergi20
nordm det i stor begynner
GassenEnergifra
av CO 2marker e har forsker
uten
s.
sing.
områd
rt og
av de ennlig
energi er for dyre
riale.
bør
for å
utslipp elektrisitet
slik mange
har også
Hestne i løpet
Norge
slik
apingsMiljøv
alleredbæreretrenger e løsning
kull
ene,
sier
sjanserpå
teknolonds transpo
gien– Hvis vi få større
verdiskeller
gien,
energimiljøetig vilsområdmed
teknolosamtlig teknolo
g, vil ystem basert ikke olje
fordi
vil kunbruke
til innenla nnlige
åSamtidsatsing
e
og
,
denne
gene
ger
på
m.
varmin mingss
fire
brua. Gass til miljøve kraft
sjonell tror atse.
i biler,
aftverk
lønnso at bygnin faktisk
bygninfagområdene
klimamå satse som
Hunde øvrige
oppvar ie vannkr
de
tive
han.
vil bli så langtb. Gass til CO 2-fri ent for
og holSom
hva
sier
heller og diesel, av kontitåreneieffekmellomInstituthar,ningsfr
c. Gass til hydrog
Norge
olje
tekvedneste ha komme energi enn kan lagres
energ samspill
land
tid resten bådee og
dabrukerOwren
ergienandre
d menerd. Gass til mat
det), med livsstilgien
ere merter
Smartor Geir
Bollan der vi i dag ligger imidlerdet gjelder finnes
tBygg
og
produs overskuddsen
geraktivitee. Gass Profess
når
stane
ass
ItaliaHerde(Smarkulturer,
foran, and og
bensin går
naturg og ferjer.
ve bygnin
følgenLedereknikkker. Dennenrgihesten I Nederla. Energi effekti
antallne hører
stortsolenebusser med hele
lusjone reinten)og kuldet
et:b. Energi else av
mråderuktur. per på eterbilrevor
nentetsområd e og hydrog
store «eksosen»
enbitil fokuso
og infrast asspumc. Utnytt pumpesatsing d (solcell
for den, dernologi e naturghydrog ilde
I tillegge undereruddet
d. Varme nsel
drive
er
idéfon systemanalysetenergik gi?
allered og startsk hydrogenbilenFor å
løsninghjemm slivets
on.
e. Biobre rte løsningkniskevil
tid enInstitut
Energivedsjoner, 2004. Da
oduksj imidler eller soleneri dag– Næringområde
erougif. Integre le klimate
i serieprtrengs det
vindssystem Ascheha, men tiltrolig– Hoved,ikke
settesg. Fleksib styring Øyvind
er framtid av god
lsceller hvorfor
or
vann,
ilder
h. Elkraft Profess
grunn
brense ass. Så. Teknoologi
er
lens
energik unna på
dukter kan gå
naturgLeder
gsteknsomumspro til at vi– som
og vind a et stykke
for bygnin
er konpetrole
nok
– Sol
og
framtid pris påt langt
før denlav
komme flere tiår teknologier,er denneighet og
nær
ta
d.
rende
gjengel på langt Det kan
Bollangiske
ereksistelogien sol og vind. andre
mener
teknolo folkspåvente, , er at deav
ig medrett
opp
miljøet motløs
sedyktspiseskurran kan ikke meg littstraksså lenge som gjør gjøres,
som
– Det
ingenenyvinndanhvor
er på CO2 fra
nd forsk e opp – slik
Bolla
s
fang
kan naturgas
Olav
best
s» unnaman
ing avrenn «gjemme
forbkanngsforskni
at denen.
Norges har utpektsfæringen, de alle
atmo
atRegjertre erog
Energi

Miljø

i nn

bli

kk

sand
Fra solceller
til

skal

av

HelioSiframstillingpålaboratoriet
forskenyesolcelleindustrien.
I det
for
NTNU/Sintef
seg
avsilisium
utmerker
være

2001

bli

kk

– 22.

– 22.

FEBRUARenmener til
flinkere
Hestnesbli
bygg. av
Grete måeneter
energiløsninger
Anne
arkitektene
solenergi
planlegger innenforavå integreredeSolfanger

FEBRUARlandåNorge ved solrike når
Men forske
ikke
mest
å
solde
av
i verden.
gjelderå produdet
utnyttelseog for dettepå
blant
Elenergianlegg er vi
versereaktive.
avformålet,mest enproduerdebrukem ledendesilisium,
av somdens
av
sentermaterialet
eleki solcellepanelertilkes omdanning
Bedrif- i
forstrøm.
solenergi
produse-og
trisk ScanWafer

når
bruk
fremstepå
Arkitektprofessoren

Norgeinternasjode hvor
blantvære områder
skal dette verdiskaping.
er sin
å øke

man
at
er
er Detfor,skal
mest skapes.som det
bør ogivrer skal
jeg
I dag
løs– det bygningenergiløsningogbehov. bygningen
en er éndelriktigeog
all når
det har ulike behov de solfangereettforathvilkehelhetslik bygg
under
sammenverdens
forskningi bygninger.

områdene
Samtidig
for
disse
at
er fagmiljøer.
Målet
forutsetninger
på. ledende
nalt spesielle
har

– Men

til

å
for på
materialforpådriverå forske
Instituttvært til
ASPHJELLved har
ARNE
brukes FOTO:
Hagen
skal solcellepaneler.
for
Georg
elektrokjemisomogsilisium
Professor ovnen
avteknologiistøtteanskaffe
renframstillingharetablert av dettenharsolharsolceller sterkt.av
og av
Glomfjordogrenland produksjon
år,
omrer
den dette
per
Flere for solceller,
raskt. stikekspandererøker
Produksjonen
med foretrestiltak fra produksjonenøker er er graprosent
energitil at
forsolceller30 silisiumbrukes knapp smelsom
en hittil eleki verden energi
ført
uten går
trent til at som
fra type
blitt harsomcellerført
solenergi
erenergianlegg idenforBærekraftig
ethetsgradtil solceller,ikord fornybar Energien
SOGScanWaferformålet,gjenvunnet
pro«silisiumskrap»
tis,
produsere
SØRAA
surs.
er
drift. er
ut

Solcelleindustrivekst

å utvikle

åbrukesom
Inform samden. JENS
silisium,nå til det
urensning.
års
til
tet
tenkerlenger ulike studerer
flinkereikke isom
settervarmepumper,
sammen600
par anlegg
for vier bruke FOTO:
gradekomm andre
med solenergi,
ermintronikkindustrien
å
ikke
vi
et
og
et
bygger sin
at
leve
til
av
000
kan virke
på
Det
for
satsing
tekog
ertrenge år.
silisium solar
brukes,slik har,80
menerviskal – arki- –løpet
Hestnes.
år.
såkaltScanwafer og vil neste
det hovedslik
være
dokhvaDermederi dag
30
I JapanLevetiden
en
000
Si.
enn
Hestnesbrukerne
milliobest
100som
brukerne
50
forteller
minstI Norgeet21
erduksjonskapasiteten
ningene.energiprodukter
utfordrende.bygningen
Grete
tak,
bak og selveskape
hyttebruk.
krever næringsliv
solcellesilisium
femdobbelte,
solcelleanlegg,
andre
byggethuset.
tilfredsstille etAnnefor bliåavårenehovedfagsstu«miljøpoststår
dre
byggherrene
tonn
samme
energiteknologi
som
solcelleanlegg
både
år
og
for
del er gras-sieratogstartetsomsaklig i med
energiprodukterå kunnefagmiljøer.
noe egensiste 600
Forskningsrådet,
nå,
NTNU/
det
De
byggherrer
Samtidigmed
vil hus
For harSatsingsområdet
Prosjektrammetre ogulike
av
Designmessig
sammenfortelle
integrert
ved fremstilsilimarkedet«lavenergi» hennesora.
nye endeakkuratkan
ScanWafer på
ner.
bare
hva
i
åpnersomsamvirke.
og
av
stipendiatingeniører,av detog
som – Dette
grade til solarbeid
arbeidebehovetordeneetjuli
gründerenhjem
prosjektersomHestnes1.
I tilnyeå forske
solar sandElkeminternasjonale
tekter, ogsåspennende
kravspesifikasjoner,helt
opptatther Stu- åisatI løpet
30 starten.
og
bygg. bruker gåttsat Bjørseth, som fabrikken
spredtkjeppfelles for såkalt «Fra
Hagen
skal
til
uteksaminert.
avveldiggjort,
i sineut
SI. prosjektet
Alftone.kvenild@adm.ntnu.noSintef av
harmulig oftere
ScanCellerkapasiteten.
Georg
ser for detPetroleum
tildelt sidenvært sine
sammenhar
nettopp
ScanWaferSOG,
kom-til torgradsstudenter
og
ling
ikke
stadigmiljøbevisste.
utvidelse Bjørset
NTNU.
til
heter
dem
denterfått
sette
materialteknoenergi-industrien
British Ogved å forProsjektet
en
sium,
det
vennlighet»
at
før
vært
femdoble skalhinderprofessor
til står
kan
formillioner
som
på
har
til
vil
åpner
For
satsingsområdet
celler» av
har arkitektur,
dessverresomå samle21 harav
NTNUredusom til solcellepaneler. av
Petroleum.
ut. de gjebedriften
kronene
legg
være
på og
doc-stillingerå
somledes Institutt
solceller
leir. – Arkitektstudentene
ersomtegnenelyst
elektrisk
arkitektene stor vil
elektrokjemi.årmuligheten
fra
PETROLEUM
Narvikom baknettopp ved fortilseg
Beyond få
KVENILDbor
ved ogser vunneter defordannesrammefire etablering av en
artiklertverrfagenergi,til
store mange
vil solcellevegg,«waferne»
det harsom
TONE
logi enforskningsgass- 2
så ønsker til energide2 milliarder
Energiertiltydeligstenavn solcelleforskningen BEYOND
er kilde 20
ifemarkiovermiljø».
årene,
bruogdepå Universitetsavisa
CObehovetdeFOTO:
største
som
har
det
ikke
og
likevelav fornybar sommer
Tankenkjempettrinn
forskningsmiljøene
for
bidra
områder fra ved
energiløsninger,dei avsidesligeller
solcelleinutviklingSol
Et på endreti og studenter
hvordanav den
løse
For
serie
miljø» fagmiljøer
hensynforbrenningkroner å
denteneatbefolkningseinereog Neste blir
ut
at
for
Norgesser harhar
spennende energi
og ulike
I en«Energimå
mener
med lagredeVedsatsingsområder.
energipåmåltro
som sponsetøyer
om at noe
avpresenterer erfinne
snakkerbasis
gjør å
forskere
forskningssamfra utvalgte
verdens
teknologi.
Forskningenå integrere
undervisningsBP
av
humanite. Hestnestendensen
teknologifag,
vinterdager,
NTNUs ute
butan.på å innfangingen er
små områder.
å skapei hester.
spekteret– samindustrimanfaggrupperogBåde nærmere
påkarbonaerogut«Energi på
Først
fabrikkjede bruki slikforskningsmiljø- av
messig silisiumbasert
forstått
skala
fra
greid greid
av
initiereske Gløshaugen.
iskalde i hjemmet.
norsk framstilenngår å gjøre hva
hele 38
gende
har
fag
omdannermaterialer. en
norsk,
jordklodenomtale
har harved
til bruk solpetanse
første arkitektprisenepåogpå
propani storbegynner
løsningene
skje.
for
energiforskere,somsombestårBjørseths
og av
dustri; mellom
selv
at renovasjonsproveste bare ogsåutslipplagspillutslippene.
gjort
utetan, arbeid spørsmåletav som
arkiommå
etterutdanningskurs
somdekker Heleutgangspunkt
En
andre
at
involvert,
matarbeid NTNU knyttet
byggesslidesignmessig
ikke som
installert
blitt
positiv
varme energibehovsere og
selv stoandre
funksjonelleved
hun arkitekter,tilav
brenselceller
renroms-laboratoriseg.
på
noe
med
nå kronerpå proer økonomiske
bør Så blir
metan,. Bollands«hydrogensamfunnet»somfå
er områder
lingsprosesser
oss
men
Og
energibehovene
5.
skjøntpåenergikilder,mange
nye detKyoto-atfanget.akviferer har
2
lig
de til andre
framstillingbliromforskermiljøene
de tørking også– utenoppdager til siden.
For
CO
så
er
på
solcelanserte
kandidater,
karakterisering
tektur holder
tilansattehar dype
for
Dette
I det
og uten åå røresom
etablerte
kes Somalleeksempelalle omfattende
trengssluttbruker.
i EU’smillionerkraftverkmulig.
litt av «high-og
å forske av
solcellesystemer;
ling,
faktisk
andregodt med utenfor
fram1997. til
gasskraft.
man
Hestnesfor
dr.ing.
HelioSiog
3,3. fordette og at solteknologien infralettesten såkalte
institutterå sendehar en tidsepoke Brundtland-kommisilisium og
etfor ferd
der elektrisitet
studentene
energiløsninger
tilenergitil
sidenbrukes drivstoff,
dette, bedre for2
sandstein.
medvirkefem
å skjele
også
i
til
den
naturgass på
opptattvårglass,
CO en inaturgasdeltakelse studietilbud
fôr-behovcellerovn brukes fremstilling
prinharsamfunnsfag,Vier – Mangeå se når begynt
vårav
Men vann- sett er
om myeog
2utenkanOgfunnetav og ifor
å gjørehvis
studieproCO og porøs
Hestnes.
danne omskalskal historiebøker.
nye
har begynne
gjennomting
om sierbølge-, skulle det fremover. noe
vestligepå fordi
oppvarming,vedhydrogenhjelp
ter Sleipner-feltetseg: metallerog dyr. et enormt
hun i tida økonomisk
av
søke
sessenBolland.
vel
titallet beskjed så vi
tydeligvis
nok
i dag å brukesessfåå skjeved naturgass,vanndamp.
sevind-, gjerne tror
solenergitilmiljø»på Naturgassen av«Materialteknovil
rammeprogram;
utfordrende.vil de
blitt
hver
å endretverrfaglige
Norgenivået,vil sier hun.
kilde
tenke
også
og materialsiste Montreal-protokollen
framtidas
sol-,løses fra forteller
arkitektstudentene
måbyghandler
forfordi tilklar erdautviklingde
bruk,
tektkontorene
nemlig bruker
kan smeltingmennesker
dette begynnerMens nabotil
kommerkurs, er det
Hestnes
til
fett,
Det
vi
gitt
en
oljen bruvi
på Detså
innen
detområ– menke«Energikanskje
både
må
klar
i sitttosatvilligesomernaturgassen
varer, tilsjonen,og relatert energiomvandgrammene
energikilde, denaturgass
Heldigvis
energi.
kan kan produseres
kanskjeKanskjeMensogå gjøretredje:enbrenselscellenes
energivennlige
produsere den
lite
mat – Oppdrettsnæringen– Her
av spesiell godeattraktivt
logi»
til
avtalen akkurat
tech-ting»,
det
dette
viktigav
med dyktige,
naturgassen
Norgeinn. så Og
har
ett
også
god
og
skaperNTNU,
miljøOg for
teknologien bli en Smartesomeksport.
lufta
erlavenergihuser såkanspesielt
strukturen,
man
altså
over, Bioproteinernyprosenttil
veldigfremstilling«hydrogensamfunn»
som på et problemer
erpuste
Norge.
naturgassen
utpekt området
kan
ensamme et99 går
sen.
eller
få
for
får
i brukframhar detteen gasbrukerevi
danskenepeke
i verdensklasHele opp,
raffinering, selges herviteknologi.
sippetå taatpå
energiressursene
frainternasjonalt,
miljø
kan
forhåpentligvis
selgertil
langt kanhvordanlevestandard.
2
menersegog
Bygninger nordmenntil de(SmartBygg)viogsåbehandlingsprosess. Bolland.
ikke

fire

på

Energiforområdisse
spesielt
avsatsingsområder
hvert satset
bli
vil

parti
har

-fangeren

miljøet

med

på CO
slik
opp –
forskerunna
fange
kan av naturgass
Bollandforskningsutpekt
Olav besthar«gjemmes»
Norgesallemandesamfunved
kan
at
felt
er
forbrenning
netet
tre
den
Regjeringen,arbeiderom Jens
atbådefor disse
innenforsom Selv fra
hanbekymatmosfæren.
gassjobbeBolland,
har FellesCOfraktesDerfor
forskereSmarthenter
vi
på
på.
I dag
flinkeNorge
Fraktes.
komplisert
danskeskal I dag dyrt.
som nå ervil Årsaken
harliggerenkel
såninger Energi
Hestnesårlig
ernedoljen, forteller
en per energi-innholdforlag,å markeremangeldene Ogenn pris,
gjennom
ikke til lands, området. akkurat tradiallerede
forsamme.
etter
dette naturgassenvi
bygninger den
lav eksporteressing.
(flytende
kes – Regnet pris20
her utvikle
blirlandets
men tilom
i overflod.
ådesjansermiljøet
frakteveldig som til kjøperlandene.
opplavereav
har – Selv
til
enforholdi Norge å
fordi
gjelder konstruere i
mye til
KVENILDkuni løpetvil teknolofraktesmen måterLNG-teknologi
se.
det
oppvarming,
dyrevare Naturgassen
vil bruenergiteknologi
Hestnes.
tilnaturgassTONE
fornårmåte rør, andre på
FOTO:
sier
problemer
me
økt
bruke
på satser
energi
Samtidig faktiskog holteknologien
annengjennom
uten
bygningene
bør
løsninger
det
de
sen
lagresdennelønnsom. at hva
trengerikke
gjennomteknologien,atkan(MiljøGass),
forskes
bli så langt enn
samtlige tror
og
eller
Norge
vil
NTNU-miljøene
sjonelleHunenergimener
direkte,fokusområder:mateårene kommet
naturgass energisubstitutttomer
i jordskorpa som
haogå
dødsstøtav
enten
neste daBollandsatsingsområde.
seg
sier og vannkraft.
sitt akkurat2-fri»utpektfinnesav organisk
brukgien produsereoverskuddsenergien
som er artigfor,
Olav
Bak og NTNU.
«COfått
klimatransport
tjenester.
miljø
varming.
det bruk energihar
energibærere
ne Denne
og
for
har
råd
og
er
Naturgass petroleumsgasser,ker.
har
i energiforbruk,som
naturgassvarer
nedbryting– Klartdet termisk
vifranskmenn,
Miljøvennlig
verdiskapingsområdene
Energiinnenlands
Instituttav
alvor
førsteamanuensen
kraft
til
ulike
sier forøkningved
miljøvennligemedogså
framtid,for nøyer Og
-fri
net
ikke
biologisk
aktiviteter
Gass til2
tyskere,forbrukharernaturgass?
a.
av
CO
Owren
Institutt
vannkraftutbyggingaktivitet.
Gass tilerinneholderråvaren.
Mens italienerehydrogen Geirb.
institutts
topp
opp-etfølgendeavtil
Hva resultat
og
oppvarming,
sitt en viktig
matc. Gass
et Gassen
Bolland.til
Stoltenberg,
tilGass til
hører
for
er
hydrogen)d.
fagområdene
nemligsom
retog
bygninger
Gass er Professor
menersatsingsområdene,
riale.
e.
harnaturgass
kraft
fire
naturgassleverandører
engelskmenn
mellom. Vi fra forurensvære,mange
Lederkuldeteknikk
2være(solcelleslikogså å brukeCOøvrigefokusområdene
i bruk å
satsingsområdet:
og
av
til
Råvareleverandøren.
samspilldekull
med gradå taenergieffektive
å brukeunder idéfond
elektrisitet
nederlendere, oss storSom
med livsstileller
Energisystemanalyse
utslippogpåi biler,begynnerpå oljeI tilleggiogbegyntdet
bygninger
satse somav kontihjemme
Norgefå størrebasertog ikke
teknordmenn
Smartekulturbør
må diesel,vi– Næringslivets
detslik – Hvis vil(SmartBygg), av solenergi
ogresten bådeEnergi,– Hovedområde
Institutt
han. helleroljea.
gjelder finnes
ved
Energieffektivegårsier Norge
løsninger
varming, vannkraftverk,b.
det Italia bensinstabruker imidlertid
har,og
oppvarmingssystemnårc. Utnyttelse
reint
antallVarmepumperløsninger
eri dag ligger
Aschehougningsfrieland menerd.
viforan,
stort bilrevolusjonen
Biobrensel klimatekniske
HerandreBolland derete.
I NederlandØyvindhydrogenbi«eksosen»på storeferjer. hesten
f. Integrerte styringssystemer
der drive energikildeogFleksiblehele
den
en solenergi?
naturgass
å
g.
i dag
Professor
forElkraft
tilForer
busser medinfrastruktur.
h.
eller mengod
nentet og naturgasspumper
Lederbygningsteknologi
av Teknohydrogenbilen,imidlertid
vindgå
detvil
nologiforstartskuddet
ikke er framtida,
kan
Da
grunn
vi
allerede og
konpåtrengsat
i serieproduksjon.
erog
hvorfortilsjoner, i 2004.
unna
Så energikilder
nok før den
trolig settes
petroleumsprodukter.
langt tiår teknologier,vann, brenselsceller, som et stykke
pånaturgass.
vind
lens
folks
pris kommetta flereog
Bolland.
teknologiske
av– som– Sol framtidalavdeognær kan eksisterende
menerat
opp
Det
er
denne
langt
andre vente,erspisespåvind.
er
motløs,med
og
gjengelighet
miljøetlitt strakssollogienpå
ikke megrettgjøres,kan gjør
kurransedyktig
lenge som somså – Det

2

2001

MARS

2001

i
else
og lammsom
yrrelserforst en maskin godt farsyns
etti
er over han rask legen med «dødt»
klag
et
r
es
nen
t legg tter sitte t ser hanmanunge sykehuse få minu På bildeDen. På
Etter hjerne.
nsansiktet hodet.
nerpasiente .
skan
lde av høyre sidegebipåhjersenbildetområdefår diagnoerernomt gjen iakte
uet annet
vind
er betrav, et som
lokk i det ene
To høyb Lyset burde værtkt, men elige
ert.
mør
nesk
kikk
je, somsom er
men
Det
18. etasi tredje
det:
u
vind
e væreburd i periskop.
ikke
et
stoff
forskarve
hele
felet
har
gang
seg om ng og
første samlet regjeri DetFororge
er dette:
nings-N øt overfor
p kartapet
les framst
g. Budsk er nettop e vering
stortin e genom den vestlig
i forskn det
hele
human
tungt ing av
Over
i

det
lagt.
liggersatses rsiell utnyttsomskadenten
ialet Togbilletten
analysig
neog komme
Pasien . Legen til de riktige
e potens nå.
foreløp
menteårlig,
enorm Toget går – erfram medika det gjelneslag
eulivev n har
dette. turistklasse er kronerog finnerserendpå de .
seks
– på 300 million
deredu ulike typene dlinge
fordelt landetennsatt tilfem - ti år, ene i til betafor de Fordi behan
mindre har legengsmiljø plass
ikke
over
sen,
der.
viktigt i gang
kan
bare
.
n
redde
ke forskin
kommeetter hendel
er det e. Norge ssasjer
for å
Manne
Her
blindpa
timer prognoser rådet. bli svakreisend
ffetslagomliten å
lende med som
godeseg
i arvesto
ingen
lure
vev rundt
k i sistegenene forskn ing.
Detog
unngik. Innen. Alletose.
heter man få
FUGE genomer,genomforskn
synt.
kartlagdiagntiske histodet
kalles kalles ffet er del dyr,e mulig ing vil sikker
bakpresis drama
Enormnsk forsknå stille tidligere
på dissee i arvesto og en mer. Ny
Mer mange gheten seth jobåsker rganis
medisi ing til et langt
Genenmulig-å
liggerfra virkeli Harald forsker
mennemikroo det mulig
tild bliranledn se på
hos
rier
r og
or Olav re. Somsi og bilgjort av generog
bedre
for
diagno nkt. Derme
plante ogi har
vis
profess å realise
ner v
aneste
genom
telig
han
er
tt formedisi effekti
tidspu betrak
teknol e titusen jonell er her et
ber forsemearbeid–
15 år,
hetene gge. Nyegi mer bivirkstuder ig. Funks
ved Institu
tt somnostikk som diagno etiskr,
lig ierit«magn
oppstå
foreby api vilMRsamtiding – FUGE
dediagtverrfagharantydeog mindre
betyr
for uhelbrapi
KVENILD
genter ling,
forsknfelt som disse framsk
forskå utviklehåpnavnet av denMR
har jobbet eth.FOTO: TONE
n
genom
t av
Haralds– Vibehand og nytt mer. Genter
nytt
tode. ns». Som måling i kroper, cysnhenge
Olavjonellsier
aper
ninger sykdom kdomm hvert
et resulta
resona rer dette atomer når de
samme
Funks
n
.
sviktsy og etter
deligetene. studerer og egensk r og
innebæasjone tilbake tfelt og
vil komme
alene
gener dyr, plantegener
for immun , kreft
ning
informsender i et magne radiofibrose mer, er ikkesker,
Hvilke der?
tisk
innen
kvente atismellom
pen er seg
ykdom nenmenne mer.
tilstanåhjertes medisimuligheterng. Innhos
befinn es av høyfreav matem
rganis ulike i genene
til alter-–mulig
Men store
ttsveder
forsknimikroodet aktivitepåvirk Ved hjelp
ringer, og hvilke
seen svulst
i forholderåaktivegenom
smetodfunksetter
vil oppdretene
gjør
om
er
forandhelse?
bølger.
nell
ing
g elleren hadde derøkelsesom godt synlig
resultasatset
sektorfunksjo
Hvilke ker sykdom godle spørsdettestrålin Pasibelastn unders
ke metodpasient av hjernen av språk
et bilde delensegmerke vil bli
rer inngrep.
og
side
den
ering
Denne
en marinforårsa ger skaper
sentranativeinnebæ
skapei kropps høres ikke
fôr,
a få
Det
n?
n engstetfor færreiske
viktigepå venstre
ng av ersielt
for formulnæring snart.
endrin er de heltdet gjelderdenne
Men røntge
som kirurg s ogsåten
fordeKirurge
thensyssjonen ligger. fordi denne
denganske på utvikli
Dette e når delen av
bli skadet
større utsette , og pasienfor øyet.kelig liktflere klare
de kommlaksent for
en svulst
nningnormalt
opptungt ing av delene avmålen nske
opererelett kunne
forskenten økelser positiv Harald
mistenMR har pel kan vevet denå
hadMR-ska
for
en
–
nen
genoming foret.
klart mener
utnytt sante kan norskhelt av
medisi inga.
underseksem lik det det mulig
side.
funksjo inngrep t at pasient
høyre
interes . Her bli hektet
forsknFunksjonell betydnsk forsknet teller ogien,ler. For svært MR erøvrigen påunder derimo
operere
stor
–
være
bli
ing
e.
genom æring passer på.
ne teknol
kan fra. Med n fra det
vil få all biologi ap vil aavslørte nksjonedermed nen.
iøren
vi oppdalt er
drettsn ikke bioprosjekter isk
ning k talt
seth.
utgår
funksjosvulste d kan
ingen av fokusde språkfu
prodekn kunneøkonom rsinsk kunnsk
Det
denne
om man et
praktiss satå skilleog derme e. Genere
Kirurgeret, sier ved
med MR er ett
MedisiOmrådvil få storpå komme
å skadeedet gjelder
natuning. lt forandIversen Han er
n tidliger
Tarvevet,or NTNUteknolt
uten
d og
når og lokalis ler i
insk skal
et.
best
r
genere ing. Jakten
radikaOle-Jan
Ultralyene innenf
ge svulstemoleky faktum
fakult i en nasjor Harald«Medisklart detalje
tilsante Det er et arter er
betydnnusområd mråde gsområdene beid,iMR
utviknske
iske
entantsom har, fortelle
re.
ogisk
apet
e
elt interes r til.
medisi s repres
singso Satsin glig samar ord
anatom sykdom
knolohardne av marine
teknol softwa
av
sgrupp e budsk
ekutenren, prosent
NTNU
logi». e tverrfa ikke nye
ring
ing og are og
for MR-teiltpå
fremm e.
vil
ter harskal
at 99 get.
nal arbeid
glig
forsknav hardwvært umulig
fremmdette er
viktig er et EU-dir
seth.
e å
itikern tiårene
spesie FUGEMen
ører. tverrfa fakngssen er påelse nstråling det
Liketil
bygskaluoppdaoppgavling
men
rikspolde neste slivet
seths jobbet
ble
hva
hadde
forskni gimiljøKVENILD
utbredden.
og elektrobioav
overfornteretom tverrDette tilknytning
Haraldgiens at røntge : Koste andre
harkt. Snart
TONE
teknolougen.
atikkdagsorbetenkt.
I løpet av næringform forsk teknisk
FOTO:– Vi år, MR-sevære
Beten ngas
eller
trygg.
er
nær , matempå Gløsha ørene
tiv om res kraftigdet finnes
genom
tanken småten
deler annen
15
god
takketat
på Medisin
digregjeri n Iversenmeg ikke ikke
jonell ent for
store en eller
ut fraarbeidfysikk- iljøene å si ingeni
ner
snart
redusevil – hvisgir like skal dissea slik
bygd Denne
nødvenrobotenreogså
g,
disOle-JaJeg føler politikerne– tenkge på ogi. Funks fundam
nikkmVi tar så jonsstu ne og
e funksjo
tisk
koste er somvært i dag, sieret.
har som
Denne
n har
–
–
ri, matva roomsninge med,
lsestid Hva
utvidedteknol ng vil væreogene
fagligh og slett vi er
i operas
metod diagnostiserinfåttsamme til at MR
r
tenk
gen.
industoss–
ikaliep
bidragdittaoner. teknol
begrenrettbesøkeTiljobberstaelseFor
forskni øytisk finkjem trien.
for dette?
med
har komme
bedre kkes.
ført
kan
r sin
fortellebåde i det vi
Gløshaufunksj med
apeligernterets ng
jøer,
ende
sindus i denne
kjenne ikke gårda? Det
entene siv utbred
farmas sjon,
bedre beidet vitensk
de ser etene
for å
foretreMR-se Traini
le,
av
seg
seth. han trekke
nye og samar
le fagmil
om devi gjøre før et tilsvarFUGE
produkn og proses
mulighhan.Og «dit» er Curie program,få forse argumen eksplo
origina asjona
hevde avhengig
Harald pel rene må
stadigDet næresv som detteforårene.
skal langt tid
disse
beidetduksjosom vil
Marie ramme alt komsier
har fått
–levererbegrenivrer rien,er innen
Et eksemt i intern
samar
at vi
ingeniøfemtesvært forskerinitiatidersom i dag
seth
Land
tus somde seinere
ektrobare.
er at pasientenes for hvorøkonommottatdei EUs som nasjon
ført tildiviomprot igjen,
Haraldmen snakke
ikke
MR-sp
MRfellesnye kompetanse
nært
fram,
i
Site
godt
seg
grenseforAllereer
Iversenyd.
foretiskeultraly
statusenlanser.
andredr
blir
åde, om det ultraDet
vurom
med.
dreier Muligid.
hunblir lykkes
høy ene, sierkning.
ståelse. Det er t bør ligge
samt esente MR- og
Ultralseg iikk. trives oss for nyeag for år når
gi.
eller n er
fagomrLægre
biofors å rykk? Dette
ikke er Norgeområdningeren pasienfør han
petansNå søker forskningsråd
sitt enn gjerne rådet komematLægreid
tert
fremratil
og skrem-pkanMisbrupotent teknolo
stipresen bedre grunnlsultate å sorprobl
sper forbefinn det gjeldersene kommer.
me – Nettop
lenge økelse pasienthensy
skopi. Norges
mer tede fagom dmeneringsreoss med
når
e
som
er
.–
t
Etikkteknologenehar ikkegir oss etog
i diagno t
seth
at vi
sjon vi har ressur e pengenen sværter voldsom
og ultralysomundersmiljøet som «Sente Det positiv
beslekforskndretil.
utvikleIversen nde detMR
sliten,ing».
med Filosofene, men deleter
KVENILDog hvaogsåom pengenMentenkehetene , innser
blir av det Harald
status forskn fram somd- og MRlyd.
avgjøreav våre De hjelper
TONE–
e hverandet ermer
to metoikke
opp, skjer dersom
helt å forske på vite
må kjenne
det ervi har,men
FOTO:sillingervensene
i bruk. proble mener hun har
ke
jeg
og
mende
det
mest
noe
gende
pletterdissen,ultraly kliniskertilørene beidet
vil
få
som
trekkeblemstkonseknårta dem etiske d. Hun
eten ikke engang inga
, er at driver
Hva kommer,
derforfor å et sykingeni Samar på sitt beste,
sielt
seringeyrer dertid. Det.
fram,
stoff,
eres
dere
–
vet
net skalikke
får muligh vil viforbys. Utvikl
er viktige r Lægrei
venser en har
for miljøet
prosedkombin asjon om
glighet elig lang rette folat vi
ne begge
erende g farsom lig, fortelle hun forsker
samfunkonsek -ledelsup»-proraskt oss overpå.
te. Ellers bør
tverrfa forferd finne de innenforhva
miljøedene informkunsti «av».
s fluorisot.
som et går så
er enkeltretere
for det muligenoe NTNU
vesentgi stotil ethva
det tar r om å er gode som ogsåomenmulig lfelle. og MR minimal
m.ntnu.ne tilsettes aktiviteen «bottomtil å sieransvar kap til
mindrees så er «på» eller eten,EN
bør bekym
olen@adten
på områd
å ta kjenns det er ikke vært kommer
handlede som
domstiUltralyd
men andre faggenene
er. Farem
sliv,
Prøvenaktivit betyr
oss bort.
OKSHOLtore.oksh
hva vi
e
har
etere
rt
med
–
i
pasienlate. nsitet overfør
nde
råde,
TORE
måned
r
som og næring
ikke
genenekene,
rødt
betenkda
skremmglassplysinte
oppsikt
fagom seg inninngåeSatsingsområ
r om har redusemens
oss. Dette ådemerom baresitt å setteog påføresholde–
over et fagomrhelsevesenseg,ei lita
må ikke etisk fordi man for
pasitilt ned
geneneBildet fortelleertene
at genet endretevner er.
Lægreidog Sintef
se om raskt
vil væreforske,
støtte pasienter,en.
et.
pressedette
eim
betyr ikke har
kan
Astridbærere oggebilde. farge.ntnu.no
Det
å
områd
med
e
i hva
aktivit tidlig og hvor
Trondhrt i satsing metater for
sess
n er
der kannild@admogså
lig ikke
set i
at genet et singjør at vi sykdom,.ntnu.novil dataener
Grønn
men
fargekofår innsikt
tone.kve
re gevins
involve erer ogi, som
betyrsykehugi
id.
en
nild@adm
minst ling. Nå av
ikker:
Ut frainklud teknol ger.
nord
har forhøyogien
gultsterktKVENILD
Ikke
Lægre
Regionerkantone.kve
mrådedteknol å utvikle
noe.
000
satsen nsk
TONE
behand s bort gi
sor
r seg.
at genetoms
mstillinfokusomed
Unime ingsinn medisi
180– Denneprofes nKVENILD
utviklevelge riktig må skjære r kanfjerpå
ter som sykd
ogi toer i ferd men
TONE
Forskn ktiver etiske proble et er medisi
ånalyse måsom
Over
følarian hvis en hos bådemye
enten sykdom ag forsomsområd Det
rray-apel
nsk teknol
ne er forperspesatsing us ved
esMedisidenne gi grunnl på hvor Mikroa hvor myemråde viktige
av genvfibrosefor eksem
n for , dekanulst.
er, harfokuso som
kunne ofte usikre
i tiskve finn
Ledere r Bovim
kreftsv mer presist
de to staket utsområd
ger
en
tater
til
ikke
mye
cysti
legene
utga
t
er
ne
Gunna
ysteendrin kompli
satsing
rundtfor å vite id.
erter
I tilleggområd et:siert
og implanpåvevmåle ter er en
mikrosag
ske fakulte
der kjertlestammprosjek
fire andrer Lægre. Ågende sområdmaterialer kk og
asso
grunnlmutaid rister
ianteni med
egenfortellerbeid varian
NTNUs
og far. alvorlig sykdom
satsingonellee på, fotoni
Lægre
p
nolog
nes,
Som
samaalle deres
te genvar t dennemordataenr om samlogen
Funksj nsk optikk
itenskabiotekog
er en vanligssom utvikle
faglign videreinsklærbio analysere fortelle
nevrovMedisik fibrose lt. Den ske,
Tverr is av generner
rt itasjonebety syksiden.
Medis orhun
k for
MolekynetikkskulleGuls.
når
Cystis er norma menne sjoner
å
mer
ugen.
foreksiste
genmu barereaksjotatusenvproses
ktronik
på
sk
opp
og
innenf ylærge
metoharid,
funger og samme generagitt denne ianten biologi
Magen
Bioele nsk IKT
medsert av tankenlyser hun på Gløshabare etablerte forskostikk
a. Molek ige immunLægre et.
Cyan
fra ett for mange harikke genvar annen
diagn d og MR
Medisi
hodet Derimotteknologene sjonaltingen
genom områb. Skadel
eller
AstridSvart
asert ultraly
sjonenNår én personkan
onell
til en forteller nske fakult
et internahånd. et med
11 —
folk,
s forsk-å
tvers–
ningsb med
det nesten
funksj skal utvikle
r på
Side
med
arbeidFordi fagfeltvimange være koplet ing, medisi . Dagen r om å
Avbild ensjon
og de
gruppeår, finnes–
til så Det må slik spredn Det
driverfordel når
kjerne handle om
oskopienteneinterv enet firesom
forskerikke
r det pel å
dom. å få en nsis ved sakens
spektromtren har vi , en klar sammen de instrum id.
harområd dat det handlee ved,
ing ogdel for manuer LægreNTNU sombådepunkt . Nå
setteder. Herfor eksem
a. Ultraly
alleredavbildnved NTNUhaførstea er vi
utvikle r, fortelle ved robotent til det sykdom , som fører til sykdomnning kan nemligb. MR
for å trenge petansen
type genene ske
annereske kanOg hervi
sisjons
jøene
det. Vitil enhar komme
ogikom høypre og lasersk to årene
mene
mellomett menne menneillet mellom
ning ett gen
av fagmil
teknolutvikle
illet
annet samsp forskning».
ogramt fåttav dekople samsp et gen hoshos etpådatapr mener for å DNA-prøvene
I løpetrte utstyre
genom
ingen
nde
Hun
e
forstå hvorfor type gen
fra å
jonellavgjøreå plasser lysintensitet.avanseengenforstå samme oner. Forskn«funkssvært
forstuderhar dette
Overgamens ge funksj er kalles
geneneitet.til å kunnegelig medr- brukesmåler har vart,
gunsti og protein
som beidet
r aktiv
mikroa åfå gener, har selvføl
gener
samar
e endreen DNA
bittesme noentitusener,
t på
is av
genen
Metod
sisroboNår kunne studer flerei å gjøre. at tusenv
bare illet mellom
knolog , betyr av en høypre
samsp rt datate atriser hjelp
vedavanse mikrom s
eller
avsette
Gul
ray,
røver
nta
Mage
DNA-p

blant
UniNTNU har to fokuso
erer
være
somhvert ene skalpresentsatsing avis
artiklerområd
NTNUs i forrige gang
serie
I en
tsavisa startet Dennengenversite Serien Miljø».
forsknigi».
ogråder.
re på teknolo«Energimedvi nærme insk
serr «MedisinnenfoaInform
komm
tekno

der;
områ
fokus
ut to
og
pekt
U har knologi» ostikk og
biote
diagn og MR». seks
ved NTN
isinsk gsbasertlydseter fra«Med
presi
ildnin on med ultra endia satsingsmer
sstip
«Avb
ale
å stillevensj
rgrad d innenfor jonen er
optim hver oginterduks doktor72 dokto
det muligmest
er i arbei dspro
den
Hele
te
ing fored er
teter
orgra 17 avlag
siner tes vi for lser,
Derm oser og gi
Dokt
fakul
medi
g og idig utset undersøke re vil området. de, med
diagn
ens
r
ndlin
kropp
.
g økenbeha oss. Samt
unde diagnostiseikk i
stadi r i år 2000
harå
vil barefå innblskalpell, åra. I dag
en av belastning
ep for
tida
grade
re
e
for å
re
inngr . I fram
mind
dene
logi
å bruk de seine celler,
giske
Meto
tekno
kirur betraktelig er.
nd utenkraftig ens vev, form aveigrens Medisinsk
tilsta let seg
mink
i kropp liseres
en sette rådet
sser
utvik
r.
etikk ngsom
prose gener visua
bilde at den nye nkan
Satsi
farge
er og
el
pasie
elige er likev
atom
yn til.
stee hensforskjeller
lett forstå
viktig tar størr
leDetlogien individueltekno deres
og
tene
.3
NR

UNIVERSITETSAVISA

2001

.3
NR

UNIVERSITETSAVISA

inn

Under
til.
det
Kollegiet
femte
utpekte et
kom fokusområder
1999
to
2000
I april vedtatt
I desember
det
NTNU. er
dene

MARS

er
områd
dette r for åig ertningeSamtidjøer.
lle forutse
e fagmil spesie
harledendaping.
Norgehvor
sin verdisk
øke

– 8.

ETSAVISAdreårt in
på v
ilde
Et b
kt
11

10

– 8.

ETSAVISA

likk

der somsområ at disseersatsingsjonaltt fem
r. Måletmråde de interna
har vedtat

10

ing
rskn
Genfo ropa

likk

tg
de i startil bil
bølge
Fra
NR. 4

UNIVERSITum
silisier
nes men til
e Hest flinkere
e Gret må bli ninger
Ann
ne
.
giløs
ekte
arkit rere ener er et bygg av
enå integ planlegg
n er
nfor
når derofessore
tektp
ste inne solenergi
Arki
av
ens frempå bruk
verd
ning
forsk inger.
man
er at
i bygnmest

likk

Si skal av
ngriet Helio stilli
rato på fram
labo
e
rien.
nye
forsk
dust
I det
ntef
llein
U/Si
NTN
for solce

2001
NR. 3
UNIVERSIT
2001

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

og

Energinyvinningene

Miljø

er
Hold

psi
der ope un
genen

I en serie artikler presenterer
Universitetsavisa NTNUs satsingsområder. Denne gang ser vinærmere på forskningen innenfor«Materialer».

iolog
k tekn
isins
Med

0 —

Svart

NTNU har vedtatt fem satsingsområder som hvert har
to fokusområder. Målet er at
disse områdene skal væreblant de internasjonalt

ledende fagmiljøer. Samtidig
er dette områder hvor Norge
har spesielle forutsetninger
for å øke sin verdiskaping.

Cyan

Materialene står bak den
nye teknologien
Materialenes betydning gjennom
menneskehetens historie illustreres ved
at de har gitt navn til ulike tidsepoker,
som steinalder, jernalder og bronsealder.
Våre etterkommere vil neppe gi vår
tidsepoke et navn knyttet til dagens

materialer – selv om utviklingen har ført
til en revolusjon innenfor blant annet
datateknologi, medisinsk teknologi og
miljøvern. Satsingsområdet «Materialer»ved NTNU er delt i to fokusområder
– «Lettmetaller» og «Funksjonelle

oksider». Omtrent 100 doktorgradsstipendiater er i arbeid innenforområdet, med ca. 20 avlagte doktorgrader i år 2000. Det er et nært samarbeid
med norsk materialteknologisk industri
som finansierer en rekke prosjekter.

Materialkokken Tor
Tilsett en av den… en av den…
og kanskje en sånn… og så varme
det på…
Han er nok ingen kokk i ordets rette forstand, Tor Grande
ved Institutt for kjemi. Likevel er ikke hans arbeidsmetoder så forskjellige fra kokkens. Professoren bruker
nemlig dagene på å sette sammen ingredienser til en
masse. Men i stedet for tomat er atomer professorens
ingrediens. Resultatet er materialer det i dag er vanskelig for folk flest å forstå konsekvensene av.

Må føre til knoppskyting. Materialene har sattnavn på ulike tidsepoker, som steinalder, jernalder ogbronsealder. Mens man tidligere lagde materialer ved åhugge i stein, smelte og støpe, griper dagens forskere
inn på atomnivå for å bygge materialene fra bunnen av.
Slike konstruerte materialer har fått betegnelsen«funksjonelle materialer» og er et forholdsvis nytt område i Norge.
– Internasjonalt er dette allerede et etablert og stortforskningsområde. I Norge har våre industritradisjoner
innenfor stål og aluminium ført til at vi ikke har satset
så mye på utvikling av funksjonelle materialer, forteller
Tor Grande.
Men nå er feltet også i Norge på full fart framover.
Den foreslåtte satsingen Funmat er et tiårig forskningssamarbeid mellom NTNU, Sintef, Universitetet i
Oslo og Institutt for energiteknikk på Kjeller. Men til
tross for satsingen på rundt 150 millioner kroner, tror
ikke Grande at forskningsmiljøene i Norge vil skape
grunnlag for et nytt Nokia eller Ericsson. Kanskje fordi
Norge ikke setter av så stor prosent av brutto nasjonalprodukt som våre naboland.
– Men det vi ganske sikkert kommer til å oppleve, er
at vi kan lage gode nisjeprodukter. Utdanner vi 20 til 30
personer per år, må jo dette føre til knoppskyting. Vi kan
jo allerede vise til Køfri-brikken her i Trondheim, som erbasert på funksjonelle materialer. Vi ser også friske satsinger på nisjeprodukter fra for eksempel SensoNor og
AME, sier Grande.
Han mener det bør satses mest på grunnforskningen
innenfor området. – Vi kan ikke bare ha brukerstyrte programmer. Disse peker mot allerede etablert industri og
ikke mot nye muligheter.
Miljøvennlig. Utviklingen av nye funksjonelle
materialer vil åpne for helt nye produkter vi i dag
knapt kan forestille oss. Hva synes du for eksempel omtanken på å få knøttsmå sensorer bygd inn i kroppen
din, som kan overvåke viktige funksjoner og varsle i fra
om noe er galt? Noe som ikke ligger så langt fram i tid
som slike sensorer, er utviklingen av nye og miljøvennlige energikilder, som hydrogen og metanol. Her jobber
Grande med membraner – et fast, tett materiale (kjeram).

Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul– Det unike med denne
membranen er at den kun
slipper i gjennom oksygenatomer. Sender man inn naturgass på den ene siden og luft
på den andre, skiller membranen oksygen fra luft, og
oksygenet reagerer med
naturgassen. Ut fra dette kan
man produsere syntesegass,
som man igjen kan produsere
metanol, bensin, diesel eller
andre kjemikalier. Men det
mest spennende med denne
teknologien er at miljøskadelige avgasser ikke kommer ut
i lufta – disse blir nemlig ikke
dannet med denne teknologien, forteller Grande.

Teknologien bak det
meste. Grande arbeider
innenfor feltet funksjonelle
oksider som er et delområde
innenfor funksjonelle materialer. Funksjonelle oksider
med supraledere, magnetiske
og ioneledende egenskaper
har tiltrukket seg stor oppmerksomhet de siste 10-15
årene. Funksjonelle oksider
og er også valgt som fokusområde under NTNUs satsingsområde Materialer.
– Det vi forsker på, harstor betydning også for de fire
andre satsingsområdene ved NTNU. Funksjonelle materialer ligger for eksempel som basis bak mange av de største teknologiske nyvinningene den siste tida, forteller
Grande og ramser opp: Bredbåndsteknologi, miljøvennlig utnyttelse av naturgass, produksjon av solceller, halvledere og lasere, innebygde implantater (proteser) kroppen ikke støter fra seg, og medisinsk kirurgi og diagnostikk.
– Men det viktigste dette miljøet ved NTNU «produserer», er faktisk gode studenter. Disse må vi utruste
med nok kunnskap for å møte kravene til å det å kunne
skreddersy materialer.
Fagmiljøet må imidlertid forholde seg til at den viktig forskningsaktivitet, som i oljebransjen, holdes hemmelig.
– Selv om vi ikke vet hvilke materialer det forskes på,
kan vi ut fra grunnforskning si hvilke problemer industrien står overfor. Dermed kan vi utdanne folk med den
kompetansen som trengs, forteller Grande.

IKKE AKKURAT MELIS. Tor Grande med et sub-mikron finkornet pulver.
FOTO: TONE KVENILD

Materialer
Som NTNUs fire andre satsingsområder, har Materialer to fokusområder:Funksjonelle oksider med prosjekter
innenfora. Oksygen permeable membranerb. Superledning i tynnfilm
c. Ferroelektrisk tynnfilm
d. Brenselsceller
Lettmetaller med delområdene
1. Lettmetaller produksjon med
prosjekter innenfor

TONE KVENILD
Tone.Kvenild@adm.ntnu.no

a. Internasjonal undb. Ny celleteknologi
c. Elektrolyseteknold. Tradisjonelle og ne. Fast avfall
2. Lettmetaller bea
prosjekter innenfor
a. Formingb. Overflateteknolo
c. Konstruksjonsopp
d. Produktdesign og
e. Stykkstøping
f. Silisium til mikroe
solceller

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

Noen som
passer for oss?

Tungvekterepå lett metall

Kan NTNU kopierefakultetsstrukturen til MIT?

Aluminium har
lenge værtstorindustri i
Norge. Men det er
nå det «tar av».

Vi har kikket på organiseringenav tre utenlandske lærestedersom NTNU ofte blir sammenlignet med. De lokale forholdene
varierer mye fra land til land når
det gjelder f.eks. finansiering,studiestruktur og generell organisering av høyere utdanning.
Men vi har likevel prøvd oss påen litt overflatisk sammenligning. Til opplysning så har vårteget universitet nå 11 fakulteter og 74 institutter, med 20 000
studenter og 3 300 ansatte.

Den gang unge Hans Jørgen
Roven studerte materialteknologi på Gløshaugen for snart 20
år siden, hadde de framsynte
professorene i miljøet alleredekommet fram til at biler burdelages av aluminium. I dag er
Roven selv en av de NTNU-professorene som forsker på aluminium i biler. Han er omsider iferd med å se sine eldre kollegers ideer bli til virkelighet.

Detaljkunnskap. – Bilindustrien kommer uten tvil til åsatse storstilt på aluminium iårene framover. I dag består enbil av omtrent 25 kilo aluminium. I løpet av de neste 20årene kommer dette tallet til å
tidobles, mener Roven. Denne
tidoblingen vil stille store krav
til både produksjon og videreforedling av aluminium. Mer viktig kommer imidlertid gjenvinning til å bli, for resirkulering
av aluminium har klare miljømessige fordeler.
– For det første er aluminium
forurensingsfritt. For det andre
er dette et lettmetall som gjør
bilene lettere, behovet for drivstoff blir mindre, samt at bilene
vil bli robuste og tryggere å kjøre. Og ikke minst – har man først
produsert aluminium, må man
tilføre bare fem til ti prosent av
opprinnelig tilført energi for å få
det inn i forbrukskjeden igjen.
Kravene som settes til det å gjenvinne materialene fra det vi kaster, setter også store krav til forskernes kompetanse på gjenvinning og resirkulering.
Roven mener feltet har etenormt behov for studenter medinngående kunnskap om teknologi som kan utvikle helt nye
materialer med tanke på resirkulering.
– Det er teknologien som har
voldt skade på miljøet – og det er
teknologien som kan rette opp
det vi har gjort. Å utdanne folk
med detaljkunnskaper om materialteknologi er måten å snu etuheldig spor vår vestlige sivilisasjon har begitt seg ut på.
I gangavstand. Gløshaugen
har alltid hatt et tungt miljø
innenfor aluminium.
ervisningogi
nye materialer
arbeiding med
gi
pførselg produksjon
elektronikk og

11

innblikk

MIT

Professor Hans Jørgen Roven tester hvordan lettmetallene oppfører seg nårde blir utsatt for press. Et spesiallaget kamera fanger opp prosessen og overfører bildene til datamaskinen. Her kan Roven studere hvordan materialet
har endret seg.
FOTO: TONE KVENILD– Tidlig på 70-tallet gjorde
forskerne mange riktige valg
som har ført til at vi i dag kan
regne oss blant de internasjonalt
ledende miljøene, forteller
Roven. Men det er ikke bare deriktige valgene som har fått miljøet til å hevde seg internasjonalt. Mens det for eksempel iFrankrike kan være mangfoldige mil mellom ekspertene innenfor materialteknologi, trenger
ikke Roven å gå så langt for å
møte de andre norske ekspertene. På rekke og rad sitter debortover i gangen, i høyden må
han tusle fem minutter for å
møte de menneskene han trenger å samarbeide med, og da er
det ikke bare snakk om reinematerialteknologer. Også fysikere, kjemikere, forskere på teknisk design, bygg og maskin,datateknologer og forskere på
marine konstruksjoner er blantde Roven samarbeider med i et«cluster». I tillegg samarbeider
materialteknologene nært med
industrien.
– Det er faktisk få internasjonale miljøer som kan skilte
med en så omfattende kompetanse på alle ledd som det vi kan
her på NTNU, forteller Roven,og mener dette er en av årsakene til det store antall publikasjoner fagmiljøet kan skilte med.

Datasimulering. I dag eksperimenterer forskerne på
datamaskinen før materialene
lages. Først konstrueres designen på produktet, så testes
ulike materialsammensetninger for å finne de materialene
som egner seg best. Endringene
gjøres på mikrometer nivå –tusen mikrometer tilsvarer en
millimeter.
– Jeg føler meg som en romfarer når jeg dykker inn i et
materiale på mikronivå. De småpartiklene og atomene som
omgir meg – det er nesten som åvære ute i universet, smiler
Roven.

Smarte materialer. Alumi-

TONE KVENILD

nium utgjør desidert den største aktiviteten blant de som

forsker innefor fokusområdet
«Lettmetaller» ved NTNU. Men
også magnesium- og silisiumforskningen har fått en kraftig
oppsving de siste årene – på
grunn av krav om å verne miljøet. Silisium brukes for eksempel i solceller, og metallet har
blitt et avgjørende materiale fordatateknologiens utvikling.
– Snart kommer også desmarte materialene. For eksempel vil funksjonelle materialer
settes til å overvåke lettmetallene i bilen din. På datapanelet
kan du lese av om noen av delene
lider av materialtretthet og har
antydninger til sprekkdannelse.

Norges forskningsråd, Sintef og norsk
materialteknologisk industri er sterktinvolvert i satsingen på Materialer.

Polymere og kompositter:

Lederen for satsingsområdet er professor Jan M. Bakke, dekanus ved Fakultet
for kjemi og biologi.

Kompositter med prosjekter innen:a. Fiberkompositter, fremstillingsmetoder, skademekanikk.
b. Bearbeidingsmetoder for plaster.

Sheffield
University of Sheffield er kanskje det av de tre utenlandske
universitetene som vi har kikket på, som ligner mest på
NTNU. Det gjelder både når vi
sammenligner antall studenter(21 400) og ansatte (5 210), og
når det gjelder fagtilbudet. Sheffield er et bredde-universitetet
med både profesjonsstudier og
allmennvitenskapelige fag. Her
er det 73 institutter fordelt på
sju fakulteter.
• Architectural Studies• Law• Arts• Social Sciences• Medicine• Engineering• Pure Science
Bakgrunnsstoff om «struktursaken» finner du på:
http://www.ntnu.no/info/fakultetsstrukturen/ (Også tilgjengelig i boksen «Administrative hjelpemidler» på Innsida.)
TORE HUGUBAKKEN

Chalmers
Chalmers Tekniska Högskola
kan hevdes å være en svensk
slektning av NTNU, men likhetstrekkene var nok tydeligere
før 1996, i NTHs levetid. Chalmers har 2.500 ansatte og 8 000
studenter. Fakulteter kalles seksjoner og omfatter følgende fagområder:Tone.Kvenild@adm.ntnu.no

I tillegg til de to fokusområdene er følgende område staket ut som viktig satsingsområde:Polymere med prosjekter innen:
a. Polyolefinkjemi, katalyse, polymerisasjon, karakterisering på mikronivå.
b. Pasta-PVC, myknerproblematikk.

Massachusetts Institute of Technology har helt siden NTNUs
unnfangelse alltid blitt trukket
fram som et amerikansk forbilde. Den teknologiske hovedprofilen gjør i alle fall at de to institusjonene ytre sett ligner på
hverandre. MIT har 900 ansatteog cirka 10 000 studenter. MIT er
inndelt i «schools», som kan sies
å tilsvare våre fakulteter. Det er
fem av dem, og disse rommer tilsammen 27 institutter.
• School of Architecture and• Planning,• School of Engineering,• School of Humanities, Art and• Social Sciences,• Sloan School of Mangement,• School of Science.

• Arkitektur• Elektro- och datorteknik• Fysik och teknisk fysik• Kemi• Maskin- och farkostteknik• Matematik och datavetenskap• Miljövetenskap•Teknikens ekonomi och• organisation• Väg- och vattenbyggnad

FunmatEn nasjonal satsing innen funksjonelle
materialer, Funmat, som NTNU, UiO,
Sintef og IFE sammen har tattinitiativet til, omfatter materialer forenergiteknologi, miljøteknologi,
informasjons og kommunikasjonsteknologi, samt medisinsk teknologi.
Eller kanskje vi har noe å lære av disse?

Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

tore.hugubakken@adm.ntnu.no12

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

innblikk

Under flyttesjauen dukket dette bildet opp blant Haakons papirer. Per
Hag og Haakon Waadeland foreviget utenfor Gamle Fysikk i 1961.

Flytteballaden om Per og Haakon er over. Nå står bøker og ringpermer i 24 fulle pappesker og venter på luft.

FOTO: PRIVAT

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Hit og dit og
hit igjen med
Per og Haakon
Moses ledet Israel i 40 år
med ørkenvandring.
Like lenge harmatematikerne Per Hag
og Haakon Waadeland
bedrevet kontorvandringi Trondheim.

Åttende mars var det ingen bønn. Bøker,permer og alle andre kontorviktighetermåtte være ferdigpakket, hvis det skullefå være med på siste flyttelass fra Lade til
Gløshaugen. Etter at førsteamanuensis
Per Hag og professor emeritus Haakon
Waadeland hadde pakket ned sin matematikklektyre, endte de pussig nok opp
med nøyaktig 24 tunge esker hver.
I 40 år har de vært kontornaboer, ibrakker, leiegård og i mer offisielle universitetsbygg. Som moderne nomader har
de virkelig fått føle universitetets ekspansjon på kroppen. Haakon ble ansatt ni år
før Per, men fra 1960 har de delt korridor
ni forskjellige steder rundt om i Trondheim. Universitetsavisa tok Per og Haakon med på en nostalgisk reise i gamle
kontorlandskap.

Kapittel 1: Gløshaugen. Gamle
Fysikk på Gløshaugen. Haakon og Peråpner døra, går opp en trapp, tar til venstre og vandrer innover korridoren. Det
var her det begynte.
– Her har jeg ikke vært på 40 år, sierPer, men kjenner seg likevel godt igjen og
strener bort til sitt gamle kontor som nåer overtatt av Vitenskapsmusets laboratorium for radiologisk datering.
– Planen er jo å komme tilbake hit, tildette kontoret, som forskningsobjekt, sierPer spøkefullt.

Kapittel 2: Rosenborg. Tormod
Leinum fra universitetsdirektørens stabvrir om tenningen i NTNUs representasjonsbil, og vi er på vei mot neste campus – Rosenborg. Her er det nesten tomt
nå – men en gang var det et yrende livog godt sosialt miljø, med folk fra mange
forskjellige vitenskaper:– Her på Rosenborg var det også filologer, minnes Per Hag. Han ramser opp devirkelig ekte rosenborgerne som også var
der; Nils Arne Eggen, Eldar «femmålshansen» Hansen, og Bjørn Hansen.
Waadeland forteller at det hele tiden
skjedde utbygging og ombygging.
– Det gikk til slutt ikke an å gå på do,det var jo blitt laboratorier over alt, sierSide 12 — Svart Cyan Magenta Gul

Haakon med et smil.
– Er det noen historier herfra som dereminnes godt?
Haakon trekker på det, men velger
likevel å fortelle om den gang kong Olavvar på besøk. Daværende rektor OlavNæss åpnet en dør og viste Kongen vei
rett inn i bøttekottet. Heldigvis tok Olav
Rex det med humør.

Kapittel 3: Nonnegata. – Der! Derhvor det er gardiner i vinduet, sier
Haakon og peker på en leiegård i krysset
Nonnegata og Haldens gate på øvreMøllenberg. I dag et bokompleks for studenter. Den gang arbeidsplassen for Per
og Haakon og andre matematikere. Herjobbet også den kjente språkeksperten
Finn-Erik Vinje på Nordisk, før instituttet ble flyttet opp til Dragvoll. I kjelleren
fantes det et dekorert festrom, blant
matematikerne kalt «Nonnekjelleren».
– Der hadde vi skiltet vårt, sier Per
og peker på en litt lysere, firkantet del av
den utvendige muren. I leiegården jobbet
de i mattekollektiv i ti år.

Kapittel 4: Lade. I NTNU-bilen fortsetter Hag og Waadeland diskusjonenom når de var her og der, og hvem som
var der og her.
– Du er sikker på det? spør Haakon
ved enkelte årstall.
– Ja, nokså sikker, svarer Per.
Et stille øyeblikk inntreffer:– Når jeg ikke sier noe, så er det ikke
fordi jeg samtykker, men de årene må dufå sjekket, sier Haakon. De forteller omlutter fred og fordragelighet dem imellom
i det førtiårige faglige samlivet.
– Nesten som et ekteskap?
– Nei, kall det heller mannsoppdekning! presiserer emeritusen.
I 1997 ble det vedtatt at matematikerne på Gløshaugen skulle slås sammen
med matematikerne på Lade, til ett institutt. NTNU har hatt store utgifter med åleie på Lade, og jo før matematikerne kom
seg ut herfra våren 2001, desto bedre.
En plante på det tidligere lunsjrommet
skriker etter en snill eier. Per tester om

Per Hag utenfor den ikke-lenger-eksisterende-NTNU-camp

40 år med flyttesjau
November 1960:
1.etasje Gamle fysikk, Gløshaugen
August 1961:
12. etasje, Sentralbygg I, Gløshaugen1965:
2.etasje, Hovedbygget på Rosenborg
1967:
Paviljong A på Rosenborg
1973:
Paviljong B på Rosenborg
1974:
Leiegård i Nonnegata
1984:
3. etasje, B-blokka på Lade1992:
4.etasje, A-blokka på LadeMars 2001:
6. etasje, Sentralbygg II, Gløshaugen
nøklene til flere av kontorene på instituttet fortsatt passer. Haakon dobbeltsjekker om han har glemt igjen noe i den
gamle pulten sin. For moro skyld prøver
han sin gamle stol.
– Den er litt bedre, ja, synes han.
Waadeland forteller at han egentlig
har to kontorer, ett på Gløshaugen og ett
hjemme på Byåsen.
– Men vil du ikke heller hvile på dine
laurbær nå som du er pensjonist?
– Hvilke laurbær? ler Waadeland.
– Nei, det er så mange ting på gang.
Nå er det jo snart kongress hvor jeg skal
holde innlegg, sier emeritusen. Per, somogså nærmer seg pensjonsalderen, harheller ikke tenkt å gi seg med det første.
– Jeg sier som naboen: Jeg gir meg
ikke, de må bære meg ut!

Kapittel 5: Gløshaugen. Leinum
svinger inn foran Sentralbygg II på
Gløshaugen, og vi takker for skyssen. Vi
er ankommet huset hvor matematikernenå er samlet i fjerde, femte, sjette,tiende, ellevte og tolvte etasje.
– Matematikken har jo alltid blitt
trengt ut, sier Per. – Nå sist tapte vi kam-

UNIVERSITETSAVISA NR. 1 – 26. JANUAR 2001

13

innblikk

Hvor flinke er vi?
Nå skal universitetene
evalueres – igjen.
Mandag startet to interne spørreundersøkelser blant studenter og instituttledere ved NTNU. Undersøkelsene er delav en omfattende institusjonsevaluering,som også skal gjennomføres ved universitetene i Bergen og Oslo.
Det er Kirke-, undervisnings- og forskningsdepartementet (KUF) som har bedt
om en vurdering av virksomheten ved
universitetene. Tromsø har alleredegjennomført sin, mens de øvrige ligger istartgropa. Arbeidet tilrettelegges av
Norgesnettrådet. Målet for arbeidet er
formulert slik: «Evalueringsprosessen skalgi vurderinger og tilrådinger på sentrale
aktivitetsområder som kan bidra til universitetenes kvalitative og strategiske
utvikling». Videre skal den «informere
offentligheten om hvordan universitetene
løser sine samfunnsoppgaver».

2001
19. mars:Studentundersøkelsen og instituttlederundersøkelsen sendes ut
6. april:Svarfrist studentundersøkelsen og
instituttlederundersøkelsen
April:
Prosjektmøte med Norgesnettrådet
April /mai:
Ekstern komité oppnevnes
Juni:
Prosessmøte med ekstern komité
15. oktober:
Utkast selvevalueringsrapport foreligger
15. oktober – 1. desember:
Høringsprosess internt ved NTNU
Desember: Kollegiebehandlingselvevalueringsrapport

Ekstern og intern del. Det er lagt

2002
Januar 2002:
Ferdigstillelse av selvevalueringsrapporten
31. januar:
Selvevalueringsrapport foreligger
April:
Institusjonsbesøk ekstern komité ved
NTNU
31. mai:
Evalueringsrapport fra ekstern
komité foreligger
Juni:
Avslutningskonferanse
August/september:
Kollegiebehandling – resultater/rapportene og oppfølging

opp til en todeling, med en selvevalueringsdel som ledes av en intern styringsgruppe, og en eksternevalueringsom skal gjennomføres av en eksternt
oppnevnt komité. Spørreundersøkelsen
blant studenter og instituttledere er første del av selvevalueringen. I tillegg
skal det samles inn data på grunnlag av
intervjuer og skriftlige innspill fra
fakultetsledelsene. Selvevalueringenskal være ferdig innen utgangen av
januar 2002. Den eksterne evalueringsrapporten vil foreligge innen 31. mai
neste år.
usen i Nonnegata.

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Institusjonsevaluering– milepæler

Går trøtt. Selvevalueringen ledes av
eistyringsgruppebeståendeav
Kathrine Skretting (leder), Jan Morten
Dyrstad, Steinar Nordal, Geir Walsø og
Trond Singsaas. Skretting legger ikke
skjul på at jubelen uteble da pålegget
om institusjonsevaluering kom. Mange
henviste til det arbeidet som allerede er
gjort, eller er i gang, innen evaluering og
organisasjonsutvikling. Vi nevner i
fleng: Underdalutvalgets utredning,
CRE-evalueringen, Orgut-prosjektet,
strategiprosessen og fakultetsstruktruprosessen. Folk har rett og slett begyntå gå lei. Skretting forteller at det ble forsøkt å ta hensyn til dette da løpet ble
lagt for den nye undersøkelsen.
Nyttigedokumenter? Norgesnettrådet har satt opp seks hovedtema
for evalueringen. Styringsgruppa har
valgt å avgrense oppgaven mest mulig
og konsentrerer seg innenfor tre av dem:
«Strategisk evne», «Organisasjonsutvikling» og «Ordninger for kvalitetssikring av forskning og undervisning».
En del av undersøkelsen vil falle sammen med sluttevalueringen av Orgut.
Skretting framhever at satsingsområdene ble plukket ut fra et ønske om åfå størst mulig nytte av undersøkelsen.
Som eksempel trekker hun fram hovedtemaet «Strategisk evne», der strategidokumentene skal legges under lupen.
Både overordnede strategier og delstrategier skal til pers: Blir strategidokumentene brukt, eller støver de ned i skrivebordsskuffa? Er det samsvar mellom
det vi gjør og det strategidokumentet siervi skal gjøre. Er det sammenheng mellom
de forskjellige strategidokumentene, eller
spriker de i forskjellige retninger? Undersøkelsen vil forhåpentlig avsløre om
dokumentene fungerer slik de var ment.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Spørreskjema til studentundersøkelsen
finner du på:https://innsida.ntnu.no/sporreund.php

Mulighet til å bli hørt
Haakon Waadeland forsikrer seg om at han ikke har glemt igjen noe fra kontoret på Lade.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

pen om Realfagbygget. Som kompensasjon skulle vi få hele Sentralbygg II. Det
er det heller ikke blitt noe av.
– Sammenlignet med andre realfag,
har vi vært lette å flytte på, sier Haakon,
som begrunner det med fagets natur som
ikke krever det store tekniske utstyret,som for eksempel laboratorier.
På deres nye kontorer i sjette etasje er
det stablet opp brune pappesker. Haakon
har alt åpnet fem av dem. Per savner sårtSide 13 — Svart Cyan Magenta Gul

telefon, datamaskin og bøkene sine, menhåper tingene snart kommer i orden slik
at de kan starte arbeidet igjen. De sistemohikanere fra Lade er rastløse.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no«Det er trivelig og faglig
inspirerende å studere ved
NTNU, men semestrene
blir dårlig utnyttet tilundervisning!»
Dette er smakebit fra påstandene som
serveres i spørreskjemaet til studentene.
Spørreundersøkelsen skal gi grunnlag forå evaluere studieforholdene ved NTNU.
Til sammen 27 spørsmål og påstander erlagt i et elektronisk spørreskjema. Skjemaet besvares ved at det krysses av forforskjellige svaralternativer. Alle svar blirlagret anonymt. Deltakerne blir registrert med navn, men navnet blir ikke
knyttet til svarene som avgis.

NTNU skåret stort i den landsomfattende studentundersøkelsen fra NIFU og
Norsk Gallup som ble offentliggjort i forrige uke. Ifølge den var NTNU-studentene mest fornøyd med boforhold og fritidstilbud. Undervisningskvalitet og studieservice fikk litt lavere uttelling. Denne undersøkelsen omfattet i alt 4 000 studenter.
Spørreundersøkelsensomgjennomføres i forbindelse med institusjonsevalueringen av NTNU, henvenderseg til samtlige studenter, med unntak av
doktorgradsstudenter. Dermed får de enenestående mulighet til å fortelle hvordan
de opplever forskjellige sider ved studiehverdagen. Som ekstra gulrot blir allesom deltar, med på trekning av ei reise til
en verdi av 5 000 kroner. Svarfristen er
satt til 6. april.

14

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

debattSi din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes via e-post:
medieseksjonen@adm.ntnu.no. Innsendte manus kan bli forkortet.
Fortsett gjerne diskusjonene på nettet: ntnu.fritt-forum (tilgjengelig fra «Innsida»).

Utviklingsarbeid og strategiske løsninger
NTNU kan ha noe ålære av hvordan
andre universitet
har organisert sittuniversitetspedagogiske arbeid, mener
Vidar Gynnild.

Med den nylig vedtatte undervisningsstrategien står NTNU
foran et omfattende utviklingsog omstillingsarbeid som vil
berøre ledelse, administrasjon,
fakulteter og institutter. Det gir
grunn til å spørre hvordan
endringene kan gjennomføres
faglig, politisk og organisatorisk.

se rekrutteres på grunnlag av
interesser og faglig bakgrunn.
Kontakten med fakulteter og
fagmiljø ivaretas gjennom regelmessige møter mellom utvalgetog dekanene. For å gi utvalgetog dets lederverv nødvendig status og legitimitet har universitetsdirektøren, i samråd med
rektor, foreslått å gi utvalgets
leder en forankring i rektoratet.
Som stimuleringstiltak skal
utvalget kunne disponere midler for å støtte opp om lokalt
utviklingsarbeid ved institusjonen.

La meg gripe tak i dette
spørsmålet ved et sideblikk til
det som skjer ved universitetene
i Bergen og Oslo. Her finnes fellestrekk i måten utviklingsarbeidet blir lagt opp på. Begge steder har universitetets styre og
ledelse bidratt til en sentral politisk forankring med en egenstab, samtidig som fagmiljøene
får klare forpliktelser i forhold
til eget utviklingsarbeid.

Også i Oslo har Kollegiet gåttinn for at universitetet som
undervisnings- og læringsinstitusjon gis en tydeligere faglig
ledelse. En arbeidsgruppe for studiekvalitet under ledelse av prorektor har allerede fungert inoen år. Sentrale tema for videre
utviklingsarbeid er studenteneslæring, forskning på universitet
som læringsarena og utvikling
av pedagogisk kompetanse.
Arbeidsgruppen mener det er
viktig å bygge opp kunnskap om
hvordan universitetet somlæringsinstitusjon fungerer.
Utviklingsarbeidet bør med
andre ord være forskningsbasert.

Prorektor for utdanning.

Ledelsen engasjerer seg.

Ved universitetet i Bergen har
Kollegiet nylig gitt rektor og
universitetsdirektør fullmakttil å oppnevne en prorektor for
utdanning. Som leder for etsentralt utdanningsutvalg, skalprorektor bidra til å sette den
strategiske orden for studier oglæringsmiljø. Utvalget er etablert som et rådgivende organ
for kollegiet, men er også ment
å fungere som pådriver overfor
fakulteter og fagmiljøer, kunne
ta initiativ til, og følge opp faglig og pedagogisk arbeid.

Ved Universitetet i Oslo hviler
utviklingsarbeidet (som ved
NTNU) på to søyler, på ledelsen
og fagmiljøene. Fakulteter og
institutter har ansvar for å
planlegge, gjennomføre og evaluere egne prosjekter og tiltak.
De sentrale retningslinjene er
ment som bidrag til den strategiske tenkningen i fagmiljøene.
Samtidig vil universitetets
ledelse engasjere seg sterkere iå følge opp det arbeidet som
drives ved fakultetene. Arbeidsgruppen representerer ledelsen
i arbeidet med å iverksette og
følge opp aktuelle prosjekt og
tiltak ved fakultetene.

Universitetsdirektøren har
foreslått at utvalget består av
maksimalt åtte medlemmer. Dis-I mandatet for arbeidsgruppen heter det at den holder jevnlige møter med fakultetene for å
drøfte studiekvalitetsarbeidet.
Gruppen bistår dessuten fakulteter og grunnenheter med å
dokumentere god praksis, og rapporterer hvert år til kollegiet.
Universitetsledelsen påtar seg
på denne måten et ansvar for å
innhente og sammenstille informasjon, til aktiv bruk innad og
utad. Universitetspedagogisk
kompetanse er representert bådei gruppens arbeid, og i de konkrete prosjektene som blir satt igang på universitets-, fakultetsog instituttnivå.
Også ved NTNU har kollegiet og den politiske ledelsen
gjennom undervisningsstrategien tatt et viktig initiativ for å
bidra til bedre læring og større
trivsel blant studentene. Her,som ved de øvrige universitetene,er én av utfordringene å få til etkonstruktivt samarbeid mellom
sentral ledelse og lokale fagmiljø. Dette er en utfordring vi ser
tydelig ved universitetene i Bergen og Oslo, og som nå kommer
med full tyngde også ved NTNU.
Med en ambisiøs visjon om å gå
fra undervisning til læring trenger institusjonen en edruelig
beskrivelse av hva dette kreversamt faglige, finansielle og organisatoriske løsninger som står iforhold til utfordringene.

Erfaringer fra England.
Professor Graham Gibbs ved
Centre for Higher Education
Studies
ved
The
Open
University i England har hattutvikling og studier av strategiarbeid innen høyere utdanningsom ett av sine spesialfelt iflere år. I en meget interessantrapport fra 1999 skriver han
blant annet følgende:«The shift from ‘teacher-centred’ to ‘learner-centred’ provision involves a profound transformation of attitudes and roles

which cannot be achieved
through a bit of staff development, some project funding, or a
new policy. … Of course, not every institution wants a new culture and not all educational innovation requires a new culture.
But behind what may at first
appear quick technical solutions
to problems may lie challenging
cultural shifts.
Learning and teaching strategies which consist of a wellargued analysis of context and astatement of sensible goals may
be of little help unless robust
mechanisms are in place to achieve these goals. Teaching has proved extraordinarily resistant tochange over a long period of timeand an effective strategy is likely to need more than one changemechanism.
Several early attempts atbringing about large-scalechange through a learning andteaching strategy concentrated
on learning resource centres atthe expense of considering theorganisational context within
which change was to take place.
In particular some of these strategies attended to central resources and management without
paying heed to those would actually implement the strategy.
Three levels of the organisation
may need attention:
Institutional – involving crossinstitution policy and initiatives
and attention to support services
and infrastructure
Departmental – involving
planning the implementation of
the strategy at the level of the curriculum, and the allocation ofstaff duties and efforts
Individual – involving teachers and small teams implementing the strategy in individual courses and in the classroom

Departments developing theirown local adaptation of the institutional strategy in order to fit
the context of their own discipline
The establishment of departmental teaching groups, with the
responsibility to bring aboutchange locally within an institutional strategy
The establishment of a newcentral committee or group withresponsibility for the strategy andits implementation
The rationalisation of existing committees or their briefs to
produce a more coherent focus ofattention on implementing thestrategy
The establishment of a crossinstitution group, drawn fromdepartments and support units
with special responsibilities forchange»(Gibbs. G. (1999): Institutional learning and teaching strategies. A guide to good practice.)Nyorganisering? Denansvars- og rollefordelingen
NTNUs undervisningsstrategi
legger opp til, setter krav tilnye, behovsorienterte og fleksible organisatoriske løsninger.
Derfor gir det liten mening å seuniversitetspedagogisk arbeid
som et gitt «historisk» fenomen
med hensyn til arbeidsformer
og organisering. Målet må væreå finne løsninger som bidrar tilå virkeliggjøre intensjonene istrategien. Dette krever ensterk og klar faglig/politisk forankring, en nær kopling
mellom ansvar og myndighet og
et velfungerende støtteapparati forhold til de sentrale aktørene.
Vidar Gynnild
Førsteamanuensis, dr.philos.

More developed teaching andlearning strategies include features as:

Erling Paulsen er sivilingeniørstudent i industrielløkonomi og teknologiledelse.

Et universitet for de engasjerte?

i det akademiske glasshuset

Opprett et vekttallsemne i engasjementsfag,
oppfordrer
ERLING PAULSEN.

NTNU tilbyr mange
fag, men NTNU er
mer enn «SIO 2043
Maskinkonstruksjon
og mekatronikk» og«SV POL 105 Innføring i internasjonal
politikk og komparativ politikk.» NTNU
er mye mer enn fag.
NTNU er vel så mye
Samfundet, UKA,ISFiT og NTNUI.
NTNU er mulighetentil å engasjere seg
utenom fag og studier! Det er derfor
NTNU kommer bestut når universitetene
sammenlignes på det
sosiale miljøet, og det
er derfor NTNU har
opplevd en økning i

Side 14 — Svart Cyan Magenta Gul

søkertallene – til tross for at antall søkere
til høyere utdanning avtar.
Samfundets tilbud, UKA og ISFiT blirikke til av seg selv. UKA alene engasjerer
1200 studenter. Noen jobber mer enn
andre. For noen, særlig studentene i store og ledende stillinger, går engasjementet på bekostning av studiene. Det er rettog slett ikke mulig å kombinere et lederverv i UKA med heltidsstudier. Akkurat
det trenger på ingen måte å være negativt.
Både næringslivet og akademia er skjønt
enige om at det er mye som aldri kanlæres i en forelesningssal. Den praktiskeorganisasjons- og ledererfaringen man
kan få med seg i ulike organisasjoner istudentmiljøet, er en styrke både for studentene selv og for samfunnet.
Sålangt er alle enige, men i hvilken
grad legges det til rette for et slikt engasjement? NTNU gjør lite, bortsett fra å

skryte av engasjementet i taler og glansa
brosjyrer, og nå vil Giske gjøre det verre
for de som engasjerer seg. Han går inn
for at hvert vekttall man er forsinket i
forhold til normert studieprogresjon, skal
straffes med redusert stipend. Det er påtide å innse at det er grenser for hva studenter vil ofre på engasjementets alter.
NTNU må stå fram som et universitet forde engasjerte.
I forbindelse med ISFiT-99 ble det
arrangert et fem vekttalls kurs i organisasjon og ledelse for festivalstyret. Faget
koblet teori med praktisk erfaring fra
arbeidet med ISFiT, og fungerte som en
støtte i det konkrete styrearbeidet. Etslikt fag har et enormt potensial, og bør tilbys langt flere enn styret i ISFiT. Hvert
eneste år er det studenter som har styreeller lederverv på Samfundet, i studentdemokratiet, i Samskipnaden og i andreorganisasjoner tilknyttet universitets-

miljøet. La disse studentene få et tilsvarende tilbud som styret i ISFiT-99 fikk; ettverrfaglig, prosjektbasert fag som kobler
relevant teori med praktiske problemstillinger fra virkeligheten! NTNU kan joikke tilby et fag som er «mer NTNU» enn
et slikt engasjementsfag. Styret i ISFiT01 var i hvert fall av den oppfatning, men
verken institutt for industriell økonomi
og teknologiledelse, SVT-fakultetet eller
universitetets ledelse fant å kunne bevilge penger til et slikt fag.
Det var en helt feil avgjørelse. Vi trenger et slikt fag. Vi trenger også faglærere
som er villige til å lage fleksible løsninger for studenter som er engasjert i annet
enn fag. Og vi trenger en universitetsledelse som forteller Giske at engasjement
ikke skal straffes økonomisk. Det dreierseg faktisk om å bevare et av NTNUs største konkurransefortrinn.

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 200115

debattNTNU trenger en «School of Engineering»
Det er ikke sikkert at
færre fakultet stopper fraksjoneringen
av NTNUs hovedprofil, mener Tor
Ytrehus som ønsker
seg en «School ofEngineering»for å ta vare på
siv.ing.-studiet.

Høringsnotatet om framtidig
fakultets- og instituttstruktur
ved NTNU har vært tilgjengelig
en tid og har vært gjenstand formye oppmerksomhet i det siste.
Notatet gir en bakgrunns- og
statusbeskrivelse, samt drøfter
fakultetenes oppgaver ved
NTNU og belyser hensyn vedvalg av fakultetsinndeling. Fire
prinsipielt forskjellige løsninger er lansert:«Status quo» i fakultetsstrukturen, men med mulighet foren rekke organisatoriske
grep og tiltak som gjelder
styring og ledelse, eksempelvis innenfor siv.ing.-studiet.
Fusjonering av eksisterende
enheter (i praksis på siv.ing.siden) fra idag 11 til 8 eller 6
fremtidige fakulteter.
Nye fakultetskonstruksjoner
ved at deler av dagens 11
ulike fakulteter settes sammen til 7 nye enheter.
Et eget teknologifakultet, somaltså betyr en sammenslåing
av alle de teknologiske
miljøene i ett fakultet.

Gal premiss? Begrunnelsen
for igangsettingen av denne
prosessen er å finne dels i
Underdalsutvalgets innstilling,i en henstilling fra KUF om
vurdering av NTNUs organisasjonsstruktur, og dels i Mjøsutvalgets vurderinger om styring, ledelse og organisering av
universitetene. En viktig premiss i dette materialet antas åligge i selve antallet fakulteter idagens situasjon: 11 på NTNU,
mot eksempelvis 7 på det vesentlig større Universitetet i
Oslo. Altså; på NTNU bør antall
fakultet reduseres for at vi skal
bli mer konforme med selve
malen for det vanlige klassiske
universitetet.
Men dette kan godt være en
falsk premiss; enkelt sagt fordi
NTNU har en helt annen
hovedoppgave enn UiO – ogmange andre klassiske universiteter: Den tunge og spesielle
komponenten i NTNUs samfunnskontrakt ligger i siv.ing.utdanningen og teknologiforskningen. Dette er et stort og
vidtspennende tverrfaglig prosjekt, som krever en langt større
grad av koordinering og faglig
samvirke mellom fakulteteneenn det som er vanlig innenforde mer tradisjonelle universitetene. I særlig grad gjelder
dette studieplansaker og gjennomføring av den grunnleggende undervisningen som
danner en felles plattform forhele siv.ing.-studiet. Mange av
de problemene vi nå registrerer
omkring oppfølgingen av arbeidet i Gradsutvalg for siv.ing.utdanningen (GUS), kan bedre
løses ved sterkere koordinerende grep på nivået over fakul-

tetene, enn ved å etablere
større og enda mer autonome
fakulteter, som – naturlig nok –vil prioritere egne interesser
foran det store fellesprosjektet.
Dette peker mot en «School ofEngineering» – en type overbygning hvor koordinering og
utvikling av studieløp samt
optimal utnyttelse av de samlede undervisningsressurser
blir hovedsaker – i tillegg til åivareta felles samfunnskontakter mot opinion og det politiske
miljøet.

Dårlig i dag. Et slikt nivå ermuligens mer enn det som erment med formuleringen «organisatoriske grep og tiltak som
gjelder styring og ledelse» som
referert fra Høringsnotatet i
løsning 1) ovenfor. Kanskje ernivået formelt sett også i strid
med gjeldende universitetslov.
Men da må det være tillatt åstille spørsmålet om vi er herprimært for å oppfylle loven,eller om loven er til for å gi best
mulige rammer omkring vår
basale virksomhet?
NTNU kan i hvert fall ikkevære tjent med at hovedprofilen fraksjoneres i mangel av
et sterkt og handlekraftig
organ på toppen av siv.ing.utdanningen, slik vi har settdet utvikle seg gjennom de sisteårene. Denne situasjonen kan
bli verre og ikke bedre ved deenklest oppnåelige variantene
innen kategori 2) og 3), hvor
man får litt færre og litt større
fakulteter enn idag, men fortsatt vil mangle koordinering og
felles profilering på toppen.
Alternativ 4) med ett samlet
teknologi-fakultetet vil væredet ultimate utgangspunktet
for et samordnet siv.ing.-prosjekt – både innad og utad – men
dette fører til et svært stort
fakultet med behov for mye
omorganisering på nivået
under og er sannsynligvis lite
populært hos politikere ogbyråkrater i KUF.

fakultære grep og tiltak sålangt mulig mot en School ofEngineering-modell, slik som vi
finner det ved mange amerikanske universitet med tunge
innslag av teknologiutdanning.
Man kunne eksempelvis tenke
seg at en prorektor fikk et spesielt ansvar for dette koordinerende nivået. Her kunne ogsåGradsutvalget for siv.ing.utdanningen få den formelle
tyngde og det eksekutive apparat som det mangler idag. Det
er faktisk mange av oss som

opplever svekkelsen i den sentrale studiekoordineringen som
et stort problem og som et klart
tilbakeskritt i forhold til situasjonen for fem - seks år siden.
Vi ser etterhvert flere eksempler på fagopplegg og rene «selvtekter» fra enkelte fakultet,
som har ført til nærmest umulige undervisnings- og læresituasjoner for henholdsvis faglærer
og studenter, uten at vårtnåværende gradsutvalg har
hatt myndighet til å gripe inn.
NTNUs ledelse bør også haslike faglige og studieplanmessige forhold høyt oppe i bevisstheten når de skal bestemme
seg for ny fakultetsstruktur og
ikke fokusere så ensidig på deadministrative sidene av dennesaken.
For øvrig er det min mening
at det var et feilgrep å desentralisere dr.ing.-utdanningen
ned på de enkelte fakultet.
Tor Ytrehus

Tapir mat og holdninger
Tapir mat må satse
mer på å selge frukt
og grønnsaker og
mindre på sjokolade,mener Erik Lerdahl.

Ansvaret hos prorektor?

Jeg har forundret meg i flere år
at Tapir Mat har et stort utvalg
av sjokolade og godteri mens
vareutvalget av frukt og grønnsaker er minimalt. Enda verre
er det at Tapir Mat stadig reklamerer for en mengde sjokolade
og godteri på salg, slik som 250
gram sjokolade til 10 kroner, 5sjokolader for 10 kroner (osv.)
mens de samtidig har en meget
høy pris på frukt. Prisen på frukt
og grønnsaker er i perioder opp
mot det dobbelte av prisen man
finner i vanlige dagligvareforretninger. Bananer koster foreksempel 23 kroner per kilo.
Dessuten opplever jeg at frukt
og grønnsaker som selges i Tapir,
ofte ser gammelt og lite innbydende ut. Tapir hadde før i tiden
noen ganger tilbud på rimelig
frukt, men det ser det ut til åvære slutt på. Det kan virke som
man nå rendyrker utelukkende
forbindelsen til grossister som
selger sjokolade og søtsaker.

Vi bør derfor først se nøye på
hva vi kan få ut av alternativ 1)
og kanskje avvike litt fra status
quo-begrepet i streng forstand.
Et par mindre justeringer kan
sikkert innpasses til et alternativ 2) «light» om en vil.
Konstellasjonen, som altså er
nær dagens situasjon, bør så
utvikles gjennom inter- og over-Det er et velkjent faktum av
at ungdom og studenter får i seg
altfor mye søtsaker og sukker,
mens de får for lite frukt og
grønnsaker. De store mengdersukker gjør ungdommene og studentene mer rastløse og mindre
konsentrerte, noe som til
syvende og sist innvirker påderes læreevne. Store inntak av
sukker og søtsaker uten næring
kan også være en direkte årsak
til den økende forekomst av sukkersyke her i landet. Dessutenødelegger alt sukkeret tennene.
På den andre siden viser nyere
forskning at inntak av frukt og
grønnsaker kan forebygge mot
en rekke forskjellige sykdommer,
slik som kreft, og at nordmenn
generelt spiser for lite frukt og
grønnsaker. Vår helse og velvære er blant annet en konsekvens
av det vi spiser hver dag.
Tapir Mat er eid av Studentsamskipnaden i Trondheim, derblant andre rektor Emil Spjøtvoll sitter i styret. Slik jeg har
forstått det, skal Studentsamskipnaden tenke utover det faktum at de kun skal tjene mest
mulig penger ut fra en monopolsituasjon. I den sammenhengsavner jeg at Studentsamskip-

naden har litt mer
bevisste holdninger
og verdier og er sitt
ansvar mer bevisst
knyttet til vareutvalg i butikker. Kanskje mener Studentsamskipnaden og
Tapir Mat at de ikke
har noe ansvar i densammenheng? At
det ikke påvirker
studentenes valg
med stadig reklame
for billig sjokolade?
At det utelukkende
er opp til studenteneå gå forbi en mengde
billige sjokolader og
søtsaker og velge
dyr og lite innbydende frukt? At Studentsamskipnaden ikke ser at de tar valg
som innvirker på det daglige
kostholdet til tusenvis av studenter? Jeg kan tenke meg at
Studentsamskipnaden og Tapir
Mat unnskylder seg med at frukt
og grønnsaker ikke selger og at
det er dyrt å ha et friskt og godt
vareutvalg. Men det tror jeg rettog slett til dels er feil og vitnerom en feig og lite visjonær holdning. Jeg føler meg rimelig sikker på at studentene ville spist
langt mer frukt og grønnsakerom det fikk en mer sentral plass
i butikkene, var rimelige og så
mer fristende og ferskt ut. Jeg
tror det hele først og fremst
handler om prioriteringer, strategi og at Studentsamskipnaden
blir sitt samfunnsansvar mer
bevisst.
Erik Lerdahl
Stipendiat,
Institutt for Produktdesign

Mobiltelefoner versus gummistøvler
Tenker Einar Aas
overhodet på at defrie fagene også har
betydning for
teknologien? spør
Marianne Eidem
Pettersen.

Jeg ble sjokkert av Einar Aas sinholdning til de frie fagene ved
NTNU i Universitetsavisa nr.
4/2001. Han tar ikke engang med
de fagene når han viser til noenprosenttall fra NTNU, akkurat
som om vi ikke tilhørte NTNU.
Men, Einar Aas; NTNU er ogsåMEG og mange andre som duantakelig aldri har vurdert åSide 15 — Svart Cyan Magenta Gul

snakke med. Jeg er en skikkelig
NTNU-er, skriver hovedoppgave om teknologer, jeg kommer
fra frie fag og liker NTNUs profil.
Jeg har hatt kontorplass påSintef Teknologiledelse i forbindelse med hovedoppgave i
arbeids- og organisasjonspsykologi det siste året. Jeg har lært at
teknologi ikke bare er teknologi. Teknologi innebærer ogsåmenneskene som bruker den,teknologiens betydning i samfunnet, ledelse, samarbeid, kommunikasjon, språk, feilvurderinger, feilberegninger, «menneskelige» feil som skyldes at
teknologien ikke er laget godenok for menneskelig bruk, stress,
identitetsutforming. Hva sier det
om deg at du bruker en spesiell
type teknologi? Hva får deg til åville bruke denne? Kjøpe den?
Og hva med filosofi? Vitenskapens spedbarnsår? Og nyere filosofi, vitenskapens fremtidsvyer?
Det hadde du ikke tenkt på,
Einar Aas?
Hvis Einar Aas tror at teknologien vil utvikle seg på en
bedre måte uten kjennskap til
disse fagene, så tror jeg at sivilingeniørutdanningen på NTNU
vil gå dukken hvis han får
bestemme.
Jeg er enig med Einar Aas i
at sivilingeniørutdanningen selvfølgelig må følges opp og videreutvikles. Det er viktig at sivilingeniørutdanningen ved NTNU
beholder sin høye status i nasjonal og internasjonal sammenheng. Jeg tror denne utviklingenmå medføre nytenkning og tilsig av de frie fagene, mer tverr-

faglig idédugnad og flere somønsker å ta tverrfaglige hovedoppgaver. Det medfører ogsåfokus på de frie fagene som selvstendige faggrupper i selvstendig utvikling, hvor man gjerne
ansetter vitenskapelig ansatte
som har ideer om hvordan gråsonen mellom deres eget fag og
teknologiens verden ser ut. Jeg
tror at det er mye å hente i disse gråsonene.
Jeg vil be Einar Aas om å
slutte å være så barnslig, og se destore ressurssene som vi faktisk
har til rådighet på vårt eget universitet. Det er ikke nødvendig åtråkke på noen for å hevde seg.
Det er bedre om vi jobber sammen. Ikke sant?
Marianne Eidem Pettersen
Stud.cand.polit. i psykologi

16

debatt

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

Anonym skittkasting i Universitetsavisa
Anonymisert ved enuleselig underskrift
demonstrerer
Universitetsavisas
spaltist at trangsynthet og uvitenhet er
OK hvis det kan forsvares med politiske
fordommer, mener
Martin Ystenes.
Utblåsningen mot foreningen
Mensa på siste side i Universitetsavisa 4/2001 reflekterer enholdning som er sørgelig lett å
forsvare, men som høyst sannsynlig har ødelagt oppveksten
for tusenvis av høyt begavede
norske barn. Dette er ren sjikane
av foreningen Mensa. Så hatefull er forfatteren at det ikke ble
plass til et eneste saklig poeng,
utover at man er Harry og spiser
pizza, at man brifer og at man
ikke har funnet løsningen på
Palestina-konflikten. Det hadde
vel krevd litt for mye mot å skrive denslags under fullt navn?

Barn kan få problemer.
Jeg er medlem i Mensa, selvfølgelig for å brife med min IQ. Jeg
begynte på NTH for å brife medmine gymnaskarakterer, jeg ble
medlem av idrettslag for å brife
med min kondisjon, jeg skriverpublikasjoner for å brife med

min forskning, jeg foreleser forå tilfredsstille min PR-kåthet
og jeg kjører bil for å vise frammin penisforlenger. Jeg fikk
meg en vakker kone for å viseat jeg er mann, og jeg laget barnfor å vise fram genene mine.
Skjønt akkurat når det gjelder medlemskapet i Mensa, har
jeg en vikarierende grunn. I Berlin er det opprettet et eget senterfor å hjelpe barn med høy IQ. Her
regner man med at 2 prosent
kommer inn under kategorien
høyt begavet, og at en tredjedel
av disse ender opp med alvorligelærings- og/eller atferdsvansker.
Det er lite som tyder på at problemet er mindre i Norge.
I Norge i dag finnes ingenkompetanse på dette området.
Jeg har lett i hyllemeter på hyllemeter i universitetsbokhandler og spurt meg for, uten å finne
bøker om intelligente barns problemer i skolen. Det har ikkevært drevet forskning på dette i
Norge siden 1972. Likevel proklamerer mange politikere skråsikkert, uten at fagfolk protesterer, at «de med høy IQ klarerseg». Tallene fra Tyskland skulle tilsi at 400 barn i Norge hvert
år har blitt ofret på grunn av
denne holdningen. Hvert fjerdeår gir denne arrogansen likemange vanskjebner som det
arrogansen til konstruktørene
av Titanic medførte. Dette barei Norge. På http://barn.ystenes.
com finner du sitater fra e-post

fra noen av dem. Skjønt de virkelige vanskjebnene finner duikke her – det er de hvor det gikksvært galt, og som aldri, eller altfor sent, skjønte hva problemetvar. Jeg kjenner til noen av dem,«den anonyme» har tydeligvis
vært forskånet for slikt.

Galilei sjanseløs i dag.
Når jeg har snakket med folk iuniversitetsmiljøet om hvorfor
det er slik, er forklaringen atdette er for politisk ukorrekt tilat noen tør røre det. Et helt
akademisk miljø har altså i treårtier latt seg styre av en politisk tvangstanke! Her tytesman ørene fulle om Galilei og
Kopernikus, om hvordan makt
kan forsøke å kneble forskning.
Men det gjelder ikke barenaturvitenskapen, og det er
ikke bare pavekirken som har
politisk makt til å kneble utviklingen. Kanskje er det på tide atvisse fagmiljøer får en Sokrates
som tør å stille kritisk spørsmål
uten å skjelve for skarntyden?
Kanskje det er på tide å grave
opp igjen den akademiske
fanen?
Selv er jeg overbevist om at
en Galilei ikke ville ha hatt ensjanse i visse akademiske miljøer i dag. Joda, de ville nok støttet ham i ettertid, når andre fikk
fortalt dem at han hadde rett,men før det ville han ha stått
helt alene som politisk ukorrekt
paria. Vegringen mot å bry seg

om intelligente barns problemer
røper en meningskonformitet
som måtte rørt ethvert pavehjerte til tårer.
Noen som forstod disse problemene, fordi de kjente dem
selv, dannet en forening som
heter Mensa. Folk har ulike
grunner til å bli medlem, men
det er dette som er Mensas
grunntanke, selv om «den anonyme» i sin selvsikre uvitenhet
proklamerer annet. Det er ogsåderfor jeg har søkt medlemskap
i organisasjonen, og jeg har hattstor glede av den. Men fordommene er så politisk korrekte at
det antakelig skaper eufori i«Paveland» når Mensa sjikaneres
av anonyme innlegg – sågar påsvært synlig plass i en universitetsavis.

Uten sosial intelligens?
Det er heller ikke for å brife
med mine evne til å skrive at
jeg signerer mine innlegg. Når
jeg skriver, viser jeg hvilke
holdninger jeg har, og ved å stå
fram med navn setter jeg min
troverdighet i pant. Det ville
derfor være utenkelig for meg å
servere sakesløs sjikane mot
noen med høyre hånd og protestere mot mobbing av andre med
venstre. Noen ville nemlig
kunne tolke det som hykleri, at
holdningen bare var et redskap
for å spre selektiv intoleranse
og ikke basert på en ektefølt
moralsk forpliktelse.

For øvrig virker det merkelig når «den anonyme» harselerer
over hvorfor Mensamedlemmene
ikke finner en løsning på Palestina-konflikten. Man løser ikke
konflikter fra en trygg posisjon ien annen verdensdel. Man skaper heller ikke fred ved å henge
ut enkeltgrupper med hatefulle,
anonyme utfall. Med en smule
sosial intelligens skjønner man
det.
Av Martin Ystenes, menig
Mensa-medlem
Til orientering så er den faste «på siden»-spalten på siste sidei Universitetsavisa en petit («kort,
humoristisk artikkel», ifølge ordboka), som skrives av de faste
medarbeiderne i redaksjonen.
Spaltene signeres med fornavn.
Petiten om Mensa i forrige nr. var
skrevet av Even (Gran).
Red.

En glemt tverrfakultær utdanning
Gi dekanmøtet
myndighet til å fattebeslutning i tverrfaglige studiesaker,
oppfordrer Eivind
Hiis Hauge.

I siste nummer av Universitetsavisa peker Einar Aas på det
grunnleggende faktum at NTNU
har et nasjonalt ansvar for sivilingeniørutdanningen. Vi er den
helt dominerende utdanningsinstitusjon på området, og sivilingeniørene står for mer enn totredeler av NTNUs utdannete
kandidater med høyere grad.
Hvordan forvalter så NTNU dette sitt aller mest sentrale utdanningsansvar, hvilken beslutningsstruktur tar hånd om
utviklingen av sivilingeniørutdanningen? Godt spørsmål. Og,
som Einar Aas påpeker, svaret
er ikke tillitvekkende!

NTHs tverrfaglige erfaringer ignorert. Saken er
simpelthen den at den sentralt
forankrete beslutningsstrukturen for siv.ing.-utdanningenforsvant med NTH. For tekniske høgskoler er tverrfakutære
studieprogrammer en selvsagt
del av virkeligheten, og forvaltningen av dem et sentralt
ansvar, selv om det faglige
ansvar for spesialiseringenselvsagt er lagt til de enkelte
fakulteter. I den klassiske universitetstradisjonen, derimot,
er det fakultetene som forvalter
gradene, DMF har ansvaret for
utdanningen av leger, HF forfilologer osv. Trass i at NTNU

har fått Stortingets pålegg om
å vie tverrfagligheten spesiell
oppmerksomhet, har NTNU
ironisk nok valgt å neglisjere
NTHs erfaringer med tverrfaglig organisering.
I disse struktureringstider er
dette et langt viktigere poengenn flertallet av dem som nåbringes til torgs. Og det er ikke
begrenset til siv.ing., selv om
siv.ing. er NTNUs dominerende
tverrfaglige program. Andretverrfaglige program har helt tilsvarende problemer: De svever
fritt, uten klar tilknytning til en
informert, interessert og operasjonelt ansvarlig beslutningsstruktur. Så lenge de samarbeidende parter er få og samkjørte,ressursene er beskjedne og problemene er oversiktlige, går alt
tilsynelatende av seg selv. Men
erfaringene fra siv.ing. er entydige: Før eller senere vil interessene sprike, uenigheter oppstå og behovet for å sluttføre
beslutningsprosesser ikke væretil å komme utenom. Å satse på
harmonimodeller blir erfaringsmessig for enkelt. Det er egentlig utrolig at siv.ing.-fakultetene
gjennom en krevende omlegging
til ny studiestruktur har forholdt
seg så lojalt til beslutninger fattet av GUS (Gradsutvalget forsiv.ing.), et organ uten budsjettansvar eller formell beslutningsmyndighet. NTH-disiplinen
sitter tydeligvis fortsatt i, menhvor lenge kan vi ta den for gitt?

Gi dekanene større myndighet. Mitt forslag til løsning er følgende: Bruk åpningen som nå gis for at Kollegietdelegerer deler av sin beslutningsmyndighet til underliggende organer. Gi dekanmøtet

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

myndighet, innen rammer fastlagt av Kollegiet, for studiesaker som ikke naturlig sogner til
ett fakultet. Derved kan beslutningene som angår tverrfaglige
programmer, fattes i et organsom er informert, interessert og
operasjonelt ansvarlig. GUS vil
da forholde seg til dekanmøtet
slik forløperen SUK i sin tid
forholdt seg til NTHs høgskolestyre. Riktignok vil ikke alledekanene være interessert i
siv.ing.-saker, men alle fakulte-

tene som er berørt, deltar ibeslutningene. Tilsvarende vilalle parter med operativt
ansvar være representert når
det skal tas stilling til andre
program, eller forslag om
studietilbud på tvers. Et ferskt
eksempel på det siste er nevrovitenskap med fem fakulteter,
fra HF til DMF, involvert.

ansvar for hele bredden av
NTNUs utdanning. Hva er rimeligere enn å gi dekanmøtet
beslutningsmyndigheten når
kvalitet, organisering, utviklingog kanskje til og med ressurser
til tverrfakultære studieprogramstår på tapetet?
Eivind Hiis Hauge

Få vil bestride at dekanmøtet
er en forsamling personer med
kompetanse og operasjonelt

Nyansering om språktester
Det er ikke vanlig atkinesiske studenterjukser på språktestene for å få
studere i utlandet,
skriver representanter for dekinesiske studentene
i Trondheim.
We, some of the Chinese students
in Trondheim (mainly in NTNU),
read the article titled «Opptakestester endres for å hindrejuks»in your paper of Feb. 29th. After we discussed its contents, we felt that some clarification must be made to avoid
that readers could be misled bysome one-sided remarks in that
article and could be given a negative image of the Chinese students, even further, to avoid somepeople could use that article ashandle to set obstacle for Chi-nese students entering various
education institutions in Norway.
In your article, a strong implication was that, just becausesome of the Chinese students,
having very high scores in their
TOEFL and GRE tests, were
found sometimes could not speak
very good English, then theymust did something «bad»or«pugget»in their test. From thispoint, the paper was couched in
ambiguous terms that Chinese
students’ morality and study
ability should be doubted. But,
the fact is that both TOEFL and
GRE only test the capability oflistening, reading, writing andgrammar. They never include
oral exams. So, that a student
could not speak very good English does not mean that he can
not get a very high score in T or
G test through hard working.
Even in their Norwegian course
at Dragvoll, Chinese students didvery good in their written test
even though they can not speak
very good norsk compared withthose from European countries
whose languages are much moreclose to norsk. We suggest«avisa»consult this fact fromthose norsk teachers at Dragvoll.
One thing is crystal clear thatthose teachers at Dragvoll did
not tell us how to make«pugget»test as New Oriental
School is suspected.
Taking some training courses when preparing for TOEFL
and GRE is not considered as‘cheating’ by ETS. This has been
a common practice all over theworld and many test-training
organizations such as Kaplan
and Princeton Review do exist
before New Oriental School. New
Oriental School is just one of thiskind of schools and offers many
types of modern English training from oral English to businesswriting. We do not want to be
involved in the disputes between
New Oriental School and ETS.
But in your article, by given some
sort of «illegal»activities in thissingle school, multiplied by total
number of students there, an

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 200117

debattGeo-fakultetet svekker studiene
Omorganiseringen
bør resultere i athele universitetet får
tilbud om geologiundervisning, og
ikke bare sivilingeniørstudentene,mener Allan Krill.
Tore Prestvik påpeker i Universitetsavisa nr. 2 at geologi-utdanningen er blitt betydelig svekket
i løpet av de siste 20 årene, med
mindre geologi, kjemi og fysikk iførste-avdeling. Jeg tror ikke atdette er på grunn av krav fra
sentralt hold, men på grunn av
krav fra eget fakultet. Jeg menerat geologi-utdanningen bør skilles fra petroleumsteknologi, og
plasseres ved Fakultet for kjemi
og biologi.

Sprikende. Fakultet for geofag og petroleumsteknologi har
to institutter – Geologi/bergtek-

nikk og Petroleumsteknologi/
geofysikk – og flere studieretninger. Instituttene og studieretningene er langt mer sprikende enn fakultetet vil innrømme. De ulike studieretningene har ganske forskjellige
behov, men holdes samlet i de to
første studieårene pga. fakultetets behov for et felles grunnlag. Studentene må utsette valg
av studieretning og ta flere
emner fra begge institutter,selv om de ikke har tid til slike
ikke-hensiktsmessige emner.
Det hevdes at det er viktig forde tekniske studiene å væregeobasert, men dette er viktigere for faglærerne og fakultetet enn for studiene selv. Det er
andre studenter ved NTNU (foreksempel ved kjemi, zoologi,
botanikk, geografi, arkeologi)
som vil ha like stor utbytte av
et geologiemne, som petroleumsteknologer og gjenvinningsteknologer.
Fra i fjor ble hensyn til studiene enda lavere prioritert hos
fakultetet. Pga. lavt opptak til
fakultetet, måtte videregående

studenter oppfordres til å søke.
Data er populært hos potensielle søkere, og kjemi upopulært, så
fakultetet fant på å fjerne kjemi
i første årskurs og legge inn data.
Datafagene er første del av enny «PetroData-streng», som er
vektlagt i rekrutteringsbrosjyren. Kjemi-innhold i studieplanen ble redusert og utsatt til
andre årskurs. Slike fakultetspolitiske hensyn bestemmer
Siv.ing. studiet i første-avdelingi alt for høy grad (kanskje ogsåved andre fakulteter?)

Fordel med oppløsning.
Det foreligger to forslag til ny
fakultetsstruktur, og begge
innebærer at Fakultet for geofag og petroleumsteknologi opphører som enhet. Jeg tror at enslik forandring vil føre til forbedringer for alle studenter ved
fakultetet, og for de vitenskapelige ansatte, for den saks skyld.
Men nesten samtlige er sterkt
imot slike forandringer. «Vi vet
hva vi har, men ikke hva vi får».
Når det lille Geo-fakultetet
opphører, hva bør så skje med

fagfeltene? Geologi er et allsidig
NATURFAG ved nesten alle universiteter i verden. Det var det
ikke ved UNIT, men jeg synes
det bør være det ved NTNU. Vi
kan ikke fortsette å begrense
geologi-tilbudet i Trondheim til
siv.ing studentene. Ca. halvparten av de ansatte ved dagens
Fakultet for geofag og petroleumsteknologi hører naturlig
med til et fremtidig Geologisk
institutt, som bør plasseres i
samme fakultet som Kjemi, Biologi, Zoologi, Botanikk, og Naturhistorie.
Petroleumsteknologi (menikke geofysikk – som er faktisk
geologisk) er noe helt annet enn
geologi. Fagfeltene innen Petroleumsteknologi ligner fagfelt ved
andre fakulteter (f.eks. ved
Maskin, Elektro, Fysikk) og vil
kunne forsterkes med plasseringder. De ansatte kunne selv foreslå mulige plasseringer, men ingen vil nevne andre løsninger så
lenge det er håp om status quo.

drift, miljø- og gjenvinningsteknikk har mer til felles med
Bygg-fakultetet (ved geoteknikk, anleggsteknikk, vassbygging) enn med et fremtidig
Geologisk institutt. Disse miljøene vil kunne forsterkes hos
Bygg. De kunne også gå inn i et
Geologisk institutt, men utvidelse mot ikke-teknisk geologi
vil hindres av deres faglig tyngde og deres innstilling at forskning skal være inntektsgivende.
Det fremtidige Geologisk
institutt bør utvide sine satsingsområder innenfor ikke-teknisk geologi, og ta cand.scient.utdanning, museumsvirksomhet,
osv. like alvorlig som siv.ing.utdanning. De fleste ansatte og
studenter er opptatt av at NTHtradisjonene ikke brytes, og ikke
trues av nye fakultetsstrukturer
og arbeidsoppgaver. Men nå bør
geologi tjene et helt universitet.
Av Allan Krill(allan.krill@geo.ntnu.no)

Geologi for hele universitetet! Bergteknikk, gruve-

Stilling ledig for folk med lojalitetsevne og elefanthud!
Ola Svein Stugu harvondt for å sjå at
han har kolleger som
kan tenka seg å søkepå den nye uriasposten som tilsett
instituttleiar.

«Gjør din plikt – Krev din rett»,
lyder overskrifta på Stortingsmelding nr. 27 om høgare utdanning. Ein «kvalitetsreform», kallar departementet prosjektet.
Det lyder bra å arbeide for betre
kvalitet på den høgare utdanninga. Spørsmålet er kva som
meinest med «kvalitet», og om
framlegga verkeleg fører frammot måla.

impression that most Chinese
students get high T and G scores
through a manipulated manner,has subsequently been left. We
feel this is a totally irrational
logic.
Regarding Chinese student’s
study ability, it is not only our
opinion but also shared by manyothers that most Chinese students have good academic performances, and they are often
among the top-level students intheir departments in NTNU. We
agree that some Chinese students’ oral capability in English
is not so satisfied and this ismainly due to the historical reasons and lack of English environment in China, but today oral
capability is emphasized in China’s English teaching programand improvements are very significant. We are very glad to seethat you have noticed this.
Among 500,000 graduatesfrom various universities in China each year, it is possible thatsome individuals use some «dirty« H ø y s k o l e re f o r m e n » .
Teksten nemner både «instrumentelle tekniske ferdigheter»,«oppøving av kritisk dømmekraft» og «tilegning av en felles
kulturell ballast» som mål forutdanninga. Men mistanken
blir vekt om at det er det første
av desse måla som blir sett ihøgsetet når statsminister
Stoltenberg i eit avisintervju(Dagbladet 11.3.) omtala reformen som «høyskolereformen».
Resonnement i meldinga om
kunnskap som sentral produktivkraft, peikar også i retning
av at det er dei instrumentellesidene ved kunnskapen som
blir dei viktigaste. Der heiterdet mellom anna (kap. 2.5):«I en økonomi som er preget
av rask teknologisk utvikling,hardere konkurranse, rask infor-

tricks»to get chances to study
abroad. And their weaknesses
probably have already been
demonstrated in their following
studies. However, we do feel thatthese isolated or accidental cases should not be magnified
because cheating does not only
exist in China and not only in
the Third World, it could happen
anywhere in the world people
live.
We do not want to denounce«avisa»or argue with anybody bythis letter. Instead, we just want
to show you the whole picture ofthis issue. We hope that you canunderstand the possible damage
that article has made to the reputation of Chinese students
community and thus to their
good «inntrykk»about NTNU.

Side 17 — Svart Cyan Magenta Gul

Regards,
Some Chinese Students
via CSUmasjonsflyt og større mobilitet
av kapital, varer og tjenester, vilde tradisjonelle økonomiske faktorene som kapital, naturressurser og billig arbeidskraft bety
mindre. Kunnskap, kreativitet
og kompetanse blir viktigere.
Kunnskap blir den sentrale ressurs og læring den fundamentale prosess. Like viktig som
mengden av kunnskap er evnen
til å utnytte kunnskapen, det vil
si mekanismer for å spre kunnskapene til relevante mottakere,og å ta den i bruk i verdiskapningen. Dette vil være avgjørende for konkurranseevnen i eninternasjonal økonomi... Når
kunnskapsinnholdet på alle samfunnsområder øker og endres,
må hele befolkningen delta ikunnskapssamfunnet.»

Frie fag som produksjonsfaktorar? For den som
soknar til dei frie faga ved universiteta, blir eit viktig spørsmål kva status dei skal få. Skaldei også konverterast til produksjonsfaktor, eller skal deivere eit reservat for kritisk
dømmekraft og tileigning av
felles kulturell ballast, for å
parafrasere meldingsteksten?
Avsnitta der det blir grunngjeve kvifor den faglege leiinga
ved fakultet og institutt skal
oppnemnast og ikkje veljast,(kap. 10.3.4.), kan gje visse peikepinnar i den leia. Der kan ein
mellom anna lese:Institusjonene må ha en god
faglig ledelse for å bruke de samlede ressursene effektivt slik at
man oppnår kvalitet i all virksomhet og kan gjennomføre institusjonens strategi. God faglig
ledelse er også viktig for omstilling til nye behov og krav og forå styrke institusjonens undervisning og forskning. En sterkere
faglig ledelse skal ikke innebære styring av den faglige dialog
og diskurs og inngripen i den
akademiske frihet, men er tvert
imot en forutsetning for at institusjonene skal kunne oppfyllesine oppgaver som en viktig samfunnsinstitusjon.«

Umiddelbart synest detsvært vanskeleg å få til ei styrt«omstilling til nye behov og
krav...» utan å gripe inn i den
faglege verksemda og prøve å
styre ho i bestemte retningar, ogbort frå andre. Slik uttrykket«akademisk frihet» er brukt her,er det tømt for reelt innhald og
redusert til ein retorisk floskel.
Er det konkurranseøkonomiens«behov og krav» som også skal
styre omstilling i mitt fag?
«Departementet mener atdagens modell (for instituttstyring) ikke gir tilstrekkelig faglig
ledelse. Forskningsevalueringer
viser at kvaliteten på miljøene
er ujevn, og at flere miljøer ikke
holder god nok standard. Blant
de problemene som har værttrukket fram i evalueringene,har vært manglende faglig
ledelse og fragmenterte forskningsprofiler.»

Fagleg likeretting av historikarane? Kva vil detteseie, overført til Historisk institutt? Sannsynlegvis vil eit
institutt der folk i det siste har
forska på så sprikande felt som
rettsordningar i middelalderen,akademiske regime i øst-sentraleuropa under statssosialismen, handelsborgarskap i
Trondheim på 1700-talet, afrikansk høvdingemakt, norsketilnærmingar til vesteuropeisk
integrasjon, teknologisk kompetanseoppbygging, daglegliv i
nordiske skogsbygder, for å
nemne nokre eksempel, vere eit
glanseksempel på ein fragmentert forskningsprofil, og dermed
per definisjon lågstandardforskning. Her trengs det tydelegvis eit krafttak i retning fagleg likeretting for å heve kvalitetsstandarden ved instituttet,
om vi skal ta formuleringane på
alvor. Kven skal bestemme retninga verksemda skal spissasti?
«Det er en lederoppgave åstyre ressursdisponeringen og
sørge for kvalitetssikring av bådeundervisning og forskning. Lede-ren må ha tilstrekkelig lederkompetanse til å sørge for en god
utnyttelse av personalet, samt
ha nødvendig formell myndighettil å kunne lede en endringsprosess. Samtidig må lederen ha
faglig legitimitet.»
Til å «lede en endringsprosess» ved instituttet trengst med
andre ord ei sterk hand, og for å
sikre det, skal den faglege leiinga
tilsettast, og få «flere og mer
effektive styringsvirkemidler».
«Tilsetting og utforming av
arbeidsoppgaver og resultatmål
skal tilligge institusjonenes sentrale ledelse, og vil utgjøre et viktig strategisk styringsmiddel for
institusjonens styre.»

Ei mogleg stillingsutlysing. Kollegialitet som styringsprinsipp blir såleis sett tilside for tanken om at den faglege leiinga skal fungere som«His master’s voice.» Eg har
vondt for å sjå kven av minekolleger som vil tillegge seg
sjølv «tilstrekkeleg lederkompetanse» kopla med «faglig legitimitet» til å fronte ei slik oppgåve. Det vil vere å be om å bli
fagleg akterutsegla og sosialt
isolert på ein og same gong.
Men for å vere litt konstruktiv mot slutten, har eg begynt åtenke litt på nokre formuleringar som bør inn i stillingsutlysinga. Som ein ser, inkluderer
det tilvising til ein ny stabsfunksjon som eg trur det vil bli
nødvendig å innføre ved universitetet:«Den som blir tilsett, vil møte
spennande og utfordrandearbeidsoppgåver i eit allsidig,
velkvalifisert arbeidsmiljø. Sterksans for lojalitet til overordna,
store diplomatiske evner, langerfaring i alliansebygging, sterk
sjølvtillit og elefanthud er nødvendige eigenskapar for stillinga.
Det er på sentralt hald oppretta
eit team for psykiatrisk krisehjelp i påkomande tilfelle.»
Ola Svein Stugu,
Historisk institutt

18

UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

nettoppnettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig via
NTNUs hjemmeside (www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Disputaser
Siv.ing.
Per Gunnar Kjeldsberg
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandlingen
med tittelen: «Storage Requirement Estimation and Optimization for Data Intensive Applications». Prøveforelesning vil bli
holdt i Rådsalen, Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 23. mars kl.
10.15 over oppgitt emne: «Hardware/Software Codesign: why,
what and how?» Disputasen
finner sted i Rådsalen, Hovedbygget, Gløshaugen, fredag 23.
mars 2001, kl. 1315.
Mag. art.
Brit Strandhagen
forsvarer offentlig for graden doctor artium avhandlingen med tittelen:«Frisatthetens estetikk.En
vandring med Kant». Prøveforelesningen finner sted fredag 23.
mars kl. 16.15 i Auditorium III,
Bygg 2, Nivå 3, Universitetssenteret på Dragvoll over oppgitt
emne: «Institusjonsteorien om
kunst». Doktordisputasen finnersted: Lørdag 24. mars kl. 10.15 i
Suhmhuset, Elvegata 6, Kalvskinnet.
Sivilingeniør
Alv Borge
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandlingen
med tittelen: «A study of self-consistent equations of state».Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet, rom 226, Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 23. mars kl
10.15 over oppgitt emne:«Entropy-driven phase transitions». Doktordisputasen finnersted i Totalrommet, rom 226,fredag 23. mars kl. 13.15
Sivilingeniør
Tore Kvande
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Investigations ofsome Material Properties for
Structural Analysis of LECA
Masonry».Prøveforelesningen vil
finne sted i Totalrommet (Rom226),Hovedbygningen,Gløshaugen, mandag 26. mars kl. 10.15,
over emne: «Masonry Construction Damage and Repair; What
are the most Important Causes
and Remedies?» Disputasen
finner sted i Totalrommet (Rom226), Hovedbygningen, Gløshaugen, mandag 26. mars kl.
13.15.
Sivilingeniør
Henrik Schiellerup
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel:«Igneous Processes inAnorthosites and IlmeniteBearing Plutons in the RogalandAnorthosite Province,Southwest
Norway». Prøveforelesningen vil
bli holdt i Rådsalen, Hovedbygningen, Gløshaugen, fredag
30.mars kl.10.15,over emnet «Ore
Formation in Layered Intrusions». Disputasen finner sted iRådsalen, Hovedbygning, Gløshaugen,fredag 30.mars kl.13.15.
Sivilingeniør
Richard Arntzen
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Gravity Separator
Revamping» Prøveforelesningen
vil bli holdt i Totalrommet,
Hovedbygget, Gløshaugen, fredag 30.mars kl. 10.15, over em-

net: «Modeling, current practiceand new developments in gas
scrubber design» Disputasen
finner sted i Totalrommet,
Hovedbygget, Gløshaugen, fredag 30. mars kl. 13.15
Sivilingeniør
Svein Bråthen
har til forsvar for graden doktor
ingeniør ved innlevert avhandling med tittelen: «Essays on
Economic Appraisal of Transport
Infrastructure. Examples from
Aviation and Fixed Fjord Links»
Prøveforelesningen vil finne stedi Rådssalen, Hovedbygningen,Gløshaugen, mandag 2. april kl.
10.00 over emne: «On the
Deregulation of the Norwegian
Airline System:Consequences for
Regional Development». Disputasen finner sted i Rådssalen,
Hovedbygningen, Gløshaugen,mandag 2. april kl. 13.00.

Ledige stillinger
Stipendiater ved Norsk
senter for bygdeforskning
I forbindelse med oppstart av vårtstrategiske instituttprogram«Bygder mellom ruralt og urbant– et helhetlig perspektiv på endringsprosesser», finansiert av
Norges forskningsråd, utlyser vi
følgende:
Publiseringsstipendier for etablerte forskere ved Institutt forsosiologi og samfunnsvitenskap
og Geografisk institutt, og ved
Norsk senter for bygdeforskning,
som arbeider med problemstillinger med relevans til instituttprogrammet.
Doktorgradsstipend: Det utlyses et doktorgradsstipend med
lønnsmidler for 3 år.
To hovedfagsstipendier:
Hovedfagsstudenter innen sosiologi/statsvitenskap og geografi
kan søke om stipend til hovedoppgaveprosjekt. Nærmere informasjon om alle utlysningene
kan fås ved henvendelse til professor Reidar Almås, Norsk senter for bygdeforskning, tlf. 73 59
17 31 / 72 85 32 03 eller forskningsleder Karoline Daugstad 73
59 17 35.
Førsteamanuensis i kjemi
eller fysikk fagdidaktikk
Ved Program for lærerutdanninger det fra 01.01.2002 ledig fast
60% stilling som førsteamanuensis i kjemi eller fysikk fagdidaktikk.For stillingen kreves førstestillingskompetanse. En betenkning for stillingen og«Veiledning om dokumentasjon
og vurdering av pedagogisk kompetanse», kan en få ved henvendelse på tlf.73591874.Ytterligere
opplysninger kan en få ved henvendelse til førsteamanuensis
Peter van Marion tlf. 73591017,
e-post: Peter.van.Marion@plu.
ntnu.noProfessorat/ førsteamanuensis i elkraftteknikk,
energiplanlegging
Professoratet er knyttet til faggruppe for elektriske kraftsystemer og skal styrke denne gruppen på et fagområde som har stor
betydning for utviklingen innen
energibransjen, nasjonalt og
internasjonalt. Nærmere opplysninger om stillingen fås hos
professor Arne T. Holen, tlf.
73594277, fax 73594279, e-post
holen@elkraft.ntnu.no,eller professor Hans H. Faanes, tlf.

Side 18 — Svart Cyan Magenta Gul

73594281, fax 73594279, e-post
faanes@elkraft.ntnu.no.
Professorat/ førsteamanuensis i elkraftteknikk,
drift av kraftnett
Professoratet er knyttet til faggruppe for elektriske kraftsystemer og skal styrke denne gruppen på et fagområde som har stor
betydning for utnyttelsen av elkraftsystemet. Nærmere opplysninger om stillingen fås hos professor Arne T.Holen,tlf.73594277,
fax 73594279, e-post holen@elkraft.ntnu.no, eller professor
Hans H. Faanes, tlf. 73594281,
fax 73594279, e-post faanes@elkraft.ntnu.no.
Professorat II i elkraftteknikk, energiomforming
Stillingen er knyttet til faggruppe for energiomforming, men vilogså omfatte aktiviteter ved deandre faggruppene. Nærmere
opplysninger om stillingen fås
hos professor Robert Nilssen, tlf.
73594243, fax 73594279, e-postrobert.nilssen@elkraft.ntnu.no.
Avdelingsingeniør,
drift av IKT-systemer
Det er ledig en nyopprettet fast
stilling som avdelingsingeniør
innen drift av IKT-systemer ved
Institutt for telematikk. Avdelingsingeniøren skal ivareta oppgaver som har primært med drift
av Unix-baserte tjenere og arbeidsstasjoner og sekundært NTbaserte systemer. Kontaktpersoner:overingeniør Jarle Kotsbak,
tlf. 73594438, e-post Jarle.
Kotsbak@item.ntnu.no
Avdelingsingeniør/
IT-konsulent
Ved HUNT forskningssenter,Det
medisinske fakultet, er det ledig
en fast stilling som avdelingsi n g e n i ø r m ( I T- k o n s u l e n t ) .
Arbeidssted er ved HUNT forskningssenter, Verdal. Nærmere
opplysninger om stillingen fås
ved henvendelse til instituttleder Roar Johnsen, tlf. 73 59 75
80, E,-post: eller sekretær Aina
Enes, HUNT forskningssenter,
tlf. 74 07 51 82.
Forsker/ stipendiat
Ved Institutt for tverrfaglige kulturstudier, NTNU, er det ledig en
midlertidig stilling som forsker/stipendiat på prosjektet«Internetts historie i Norge».
Prosjektet er et samarbeid mellom
Institutt for tverrfaglige kulturstudier og UNINETT. Nærmere
opplysninger fås ved henvendelsetil
1.amanuensisØyvindThomassen,tlf:73591783,e-post:
oyvind.thomassen@hf.ntnu.no.
Avdelingsingeniør
Ved Det medisinske fakultet er
det ledig en nyopprettet fast stilling som avdelingsingeniør.
Stillingen er organisatorisk tilknyttet AV/IT-seksjonen ved fakultetet. Hovedarbeidsområdet
vil være generelt vedlikehold,service og reparasjoner av instrumentparken. Nærmere opplysninger om stillingen fås ved henvendelse til seksjonssjef Judith
Rødsten, tlf. 73 59 88 77, e-post:
Stipendiater innen katalyse/
prosesskjemi
Ved Institutt for kjemisk prosessteknologi er det ledig to stipendiatstillinger innen fagområdet katalyse/prosesskjemi.
Oppgavene er knyttet til grunn-

NTNU-kalenderen
Fredag23
mars

Gjesteforelesning: Ph.D. Francky Catthor,
IMEC, Belgia
Gjesteforelesningen holdes i Rådssalen,Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 23. mars kl. 11.15-12.00. Emne:
Design methodology and tool support for data-dominated multi-media applications.
Barneoppdragelse og psykiske problemer
hos barnetFredagsforelesning 23. mars kl 1400-1500 ved
førsteamanuensis Turid Suzanne Berg-Nielsen,
Psykologisk institutt. Sted: Store auditorium, RiT (2.
etasje). Åpent for alle.

Søndag25
mars

Onsdag28
mars

Konsert i Studentersamfundet: Himmelsk erotikk
Søndag 25.mars kl 20.00 i Storsalen. Trondhjems
Kvinnelige Studentersangforening (TKS) inviterer
til konserten Himmelsk Erotikk.Dirigent:Anne Karin
Sundal Saxofonist:Jon Pål Inderberg.Koreograf:Kine
Bendixen Pris:70,-/ 90;Gjesteforelesning: De ti bud - en etikk for vår tid
Onsdag den 28. mars, kl. 17.15, Instituttbiblioteket,
Religionsvitenskapelig institutt, Dragvoll. Professor
Tage Kurtén, Åbo, foreleser over temaet Dekalogen- en etik för vår tid?
Byen, bygdene og kunnskapen: Nidelva
og andre gamle naturnamn i Trøndelag.Det Kongelige
Norske Videnskabers Selskab inviterer til forelesning i Suhmhuset,Vitenskapsmuseet onsdag 28.mars
kl. 19.00.

Torsdag29
mars

Om barn og ungdoms forståelse av
prosesser i naturen
Skolelaboratoriet for matematikk, naturfag og teknologi inviterer til gjesteforelesning/seminar med
Gustav Helldén på torsdag 29. mars kl 13-15. Sted:
Skolelaboratoriet, det ovale rommet. Realfagbygget,
4. etasje.
Teknologicafé: «Keiserens nye økonomi?»
Er det noe nytt med den nye økonomien? Kritikerne
mener teknologiselskapenes aksjefall det siste halvåret viser at den nye økonomien er i ferd med å rammes av krybbedøden. Har de rett?
Kl. 1900 i Klubben på Studentersamfundet

Fredag30
mars

Onsdag4
april

Torsdag5
april

Delir hos gamle– underdiagnostisert og feilbehandlet?
Fredagsforelesning 30. mars kl. 1400-1500 ved professor Olav Sletvold, Medisinsk klinikk, geriatrisk
seksjon, RiT. Sted: Store auditorium, RiT (2. etasje).
Åpent for alle. Forelesningen vil omhandle det akutte delir som forekommer hos mer enn 20% av gamle
pasienter som innlegges tiltrengende øyeblikkelig
hjelp i sykehus.
Byen, bygdene og kunnskapen:
Teknologi – tjener eller herre?
Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab inviterer til forelesning i Suhmhuset, Vitenskapsmuseet
onsdag 4. april kl. 19.00. Dagens tema er «Teknologi– tjener eller herre?»,og foreleser er professor Karsten
Jakobsen.
Tverrfaglig konferanse:
Bevegelse, bevissthet, handling
Innledere: Forsker Jon Godal, filmskaper og regissør
Knut Erik Jensen, professor Arild Linneberg, ex-jagerflyger og major Leif Skei, poet og forfatter Jan
Erik Vold. Sted: Møterom 8, bygg 1, nivå 5, Dragvoll.
Tid: torsdag 5. april kl. 10.15 - 16.00. Arrangør for
konferansen er prosjektet «Improvisasjon i tverrfaglig lys,» støttet av NTNUs program for tverrfaglige
studier.

leggende katalysestudier innenfor bærekraftig utnyttelse av naturgass og bruk av hydrogen som
energibærer: Stipend 1 Lagring
av hydrogen i karbonfibre, ref.nr.
KB
15/01.
Stipend2
Mikrostrukturerte reaktorer forframstilling av hydrogen frahydrokarboner, ref.nr. KB 16/01.
Nærmere opplysninger om stillingene kan fås ved henvendelse
til prof. Anders Holmen, tlf 735
94151, e-post: holmen@chem-

bio.ntnu.no eller dr.ing. Hilde
Venvik, tlf 73592831, e-post:
Hilde.Venvik@chem.sintef.noRundskriv og
kunngjøringer
Internasjonalt symposium:
Naturlig ioniserende stråling
og helse
Symposiet finner sted i Dram-UNIVERSITETSAVISA NR. 5 – 22. MARS 2001

mensveien 78, Oslo, 5. – 6. juni.
Frist for påmelding til symposiet er 20. mai. Det anbefales åmelde seg på tidlig, da det er begrenset plass i foredragssalen.
Spørsmål om symposiet kan rettes til Bjørn Bølviken, Rute 512,
2848 Skreia, telefon 61164709,
fax 61168236, E-post bjorn.bolviken@ngu.noSunniva og Egil
Baardseths Legat
Sunniva og Egil Baardseths
Legat er opprettet til fremme av
algeforskning i Norge og har til
utdeling kr. 150 000 i år. Stipend
kan søkes av forskere eller
dr.grads-studenter som arbeider, eller akter å arbeide, med
forskning på marine alger, fortrinnsvis benthosalger.For eventuelle spørsmål, kontakt professor Bjørn Larsen, NTNU:
73593313, balarsen@chembio.ntnu.no

Internasjonale
kunngjøringer
EUs femte rammeprogramfor forskning – utlysninger
Programmet «International
Cooperation» INCO2 har utlyst
flere typer forskningsmidler forsamarbeidsprosjekter: INCOCOPERNICUS (BALKAN) –søknadsfrist 15 Juni 2001,INCOMED (Middelhavsland) & INCODEV (Utviklingsland) – søknadsfrist 17. september 2001.
Se lenkede nettside for utlysningstekst og mer opplysninger.
http://www.ntnu.no/intersek/Res
earch/EU/5fp-ny/INCO_
main.htm

Advertisements in
EnglishLooking for an apartment
Looking for small furnishedapartment sq.m. 40-70, near
Gløshaugen, at least kitchen,
one bedroom and bathroom.
Starting from beginning of May
2001. Max 7000 NKR.Will work
as a post doc at IDI NTNU for
one year. Email: torchiano@polito.it
House for rent
Because of our own sabbaticalleave we offer our completely
furnished house for rent in the
period from 1 July 2001 until 31
July 2002.The house is very well

suited for family with children.
Address: Schilling, Borchgrevinks vei 3,N – 7020 Trondheim,
73594754 (office),7350 5635 (private),
wolfgang.schilling@bygg.ntnu.no
Research grants
for Ph.D Candidates
Research grants for Ph.D
Candidates in Industrial Minerals with emphasis on Quartz
available at the Department of
Geology and Mineral Resources
Engineering. For more information,please contact Professor
Terje Malvik, email: terje.malvik@geo.ntnu.no or Professor
Knut Sandvik,email:knut.sandvik@geo.ntnu.no.
Professorships in electrical
power engineering
The Department of ElectricalPower Engineering announces
the following vacant positions.
The Department has responsibility for the following disciplines:Electric Machines and PowerElectronics,High Voltage Technology, Electric Apparatus andInstallations, Power Systems.
The professorships are within
the Power Systems group.
Further details and supplementary information about theProfessorship can be obtained
from professor Arne T. Holen,
phone: 73594277, fax: 73 59 42
79,email:holen@elkraft.ntnu.no,or professor Hans H. Faanes,
phone:73594281,fax:73594279,
email: faanes@elkraft.ntnu.no

Idrett og kultur
Studentmesterskap
i NTNUI Gløshaugen Håndballarrangerer studentmesterskap
i håndball 30. mars – 1. april på
Dragvoll Idrettssenter og
Gløshaugen Idrettsbygg. 24 påmeldte lag fra hele Norge.
Fredrikke M. Qvam, – kvinnesakskvinne og stemmerettsforkjemper
Virtuell utstilling: Nettsted:
http://www.ub.ntnu.no/utstilling/vutst/fmq/ Fysisk utstilling:
Vitenskapsmuseet,resepsjonen,
Erling Skakkes gt. 47a, inngang
Gunnerus gt. Utstillingen vil blistående fom den 8. mars og ca.
en måned fremover.

Bolig
Hybel til leise
En hybel er ledig i 120 kv.m stor,

møblert leilighet med tre studiner.Leie 2500/ekskl.strøm Ledig
omgående eller etter avtale.Kan
leies for kortere eller lengre periode. Ta kontakt på telefon:
73920063 eller e-post: aasmunds@stud.ntnu.no
Ledig hybelleilighet
Hybelleilighet på Heimdal ledig, 30 kvm. med egen inngang,tekjøkken, bad og wc. Godebussforbindelser, nær Saupstad
idrettspark. Ledig fra 1.april.
Leie / dep. kr. 2450 / 3000 ekskl.
strøm. Tlf.: priv. 72581706, jobb
73592532. Kolbjorn.Bakken@
ub.ntnu.no kolbjorn.bakken@
sensewave.com
Hybel ønskes
Student på 26 søker billig krypinn, helst så fort som mulig – senest innen 1. april. Det trenger
ikke være spesielt god standardpå hybelen, og det gjør ingentig
om det er lite. Det er viktigere
at det er rimelig og at det er inærheten av sentrum og/eller
Gløshaugen. e-post: oddr@stud.
ntnu.no tlf.: 92 20 38 39
Leilighet ønskes
Liten familie på 3 ønsker å leie
leilighet i Trondheim fra ca
20.april. Ansatt ved DMF fra
1. mai. Leie maks 6000 kontakt
Hallgeir Bergum på 74282255(priv) 98620399 (mobil),hallgeir.
bergum@alpharma.no (email)
Sentrumsnær leilighet
Vi er tre (eller fire) jenter somønsker en sentrumsnær leilighet fra juni-juli. Ønskede områder er Øya,Klæbuv.,Midtbyen,
Bakklandet/Singsaker.Kontakt
Silje på tlf.:988 13 240 mail:jolsgard@stud.ntnu.no
Leilighet ønskes
Til en av våre yngre leger ønsker vi å leie leilighet for cirka
ett og ett halvt år fra primo april– enten møblert eller delvis møblert – minst to soverom.
Henvendelse til Avdelingsoverlege Sven-Erik Gisvold,
Anestesiavdelingen,RiT.Telefon:
73868108 Fax: 73868117 e-post:
sven.e.gisvold@medisin.ntnu.no
Leilighet ønskes
Studentpar på 23 og 26 år ønsker leilighet i området Øya,Moholt,Sentrum,Tempe,Nardo,
Singsaker fra 1. juni evt. 1. juli.
Leiligheten kan være møblert
eller umøblert. Vi er begge studenter i fjerde årskurs ved
siv.ing-studiet i kjemi. Prisantydning: maks. kr. 6000,- pr.
måned (inkl.strøm).Alt av interesse. Henvendelser sendes pr.
mail til <bakas@stud.ntnu.no>,eller ring tlf. 996 02 440.
Leilighet ledig
100 m2, 3 soverom + stue/spisestue Beliggenhet:Fr.Nansensvei 14, øverst i Steinberget Nær
Bymarka, sykkelavstand Gløshaugen/RIT, buss linje 8, 9 Bra
standard, utsikt, veranda Leies
ut delvis møblert kr. 7500,- passer for tre studenter i bofellesskap eller familie.Tlf.73505058(p), 73597005 (j)Leilighet til leieFireromsleilighet på nedreByåsen til leie.På grunn av utenlandsopphold tilbyr vi vårt hjem
til leie fra 15. august 2001 til
15. juli 2002. Pris: 8000,- permåned u/strøm. To måneders
depositum. Uoppsigelig kontrakt innenfor 11 måneder (15/801 - 15/7-02). Kontakt: Gunnar
Fermann, Tlf.: 73590799 (a),73516743 (p), e-post: Gunnar.
Fermann@svt.ntnu.no

Side 19 — Svart Cyan Magenta Gul

19

nettopp

Stewart’s corner
Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Negative prefixes
Forming negatives in English is not just a matter of putting«non-» or «un» in front of words. As the tricky words in thiscolumn show, some apparently negative prefixes can be misleading.
ais mostly used in formal or technical words to indicate
lacking in or lack of: «amorphous» (lacking in shape),«amoral» (lack of morals).
disis used to form some opposites of verbs, adjectives andnouns: «dislike, disobedient, distrust».
ilis used before the letter l: «illogical».
imis used before the letters b, m, p: «imbalance,
immaterial, impossible».
inis used to form opposites, such as: «inaccurate»,«inexact».
iris used before the letter r: «irregular», «irresponsible».
non-/non are two of the most used negative prefixes added tonouns, adjectives and adverbs to indicate an absence ofsomething: «a non-drinker», «a non-slip floor», or «speaking non-stop». Most of these non-words are hyphenatedin British English (BE): «Non-cooperation, non-existent»
but are spelt as one word in American English (AE):«Noncooperation; nonexistent».
un/unis added to adjectives and indicates the opposite quality
from the positive word: «unexpected» = surprising,«unwise» = foolish.
The difference between non- and un- becomes clear if you compare«non-American» (a nationality which is not American) with
«un-American activities» (being disloyal to America).

Tricky words
flammable,
inflammable,
non-flammable
Despite what seems to be anegative prefix, inflammablemeans almost the same thing as
flammable. Confusions between these two words are
dangerous and have caused
damage and injury.
Flammable (Norw. brennbar)
means easily set on fire.
Flammable is the term to use intechnical contexts. The British
Standards Institution has ruledthat flammable and its opposite, non-flammable are to be
used for substances and materials. The same body does not recommend the use of the terms
inflammable and its opposite,
non-inflammable in technicalcontexts.
Inflammable (Norw. lettantennelig, brennbar) means flammable. As substances produced
from outside Britain (such as
from France or Italy) may belabelled inflammable, it isworth remembering that they
can be easily set on fire.
Inflammable has anothermeaning in figurative contexts highly explosive. Thus theexpression «Brazilian soccer
stars are highly inflammable»refers to their short tempers, not
how easily they burn.
Non-flammable (Norw. ikkebrennbar) means the opposite of
flammable.
The solution is to use flammable and its opposite, nonflammablefortechnical

contexts and leave inflammable for people who tend to
explode into anger at the drop of
hat. The reason for this non-distinction is that flammable andinflammable are derived fromseparate words in Latin, inflammable having a prefix meaning«into» as «into flame».
habitable, inhabitable,
uninhabitable
Habitable (Norw. beboelig) ismainly used for housing: «The
new bathroom made the flat
habitable».
Inhabitable (Norw. beboelig)
refers to places or areas that canbe lived in: «Even Spitsbergen is
inhabitable with suitable housing». Note that despite theapparently negative prefix ininhabitable, it means thatsomething can be lived in.
Uninhabitable (Norw. ubeboelig) means that something or
somewhere cannot be lived in.
valuable, invaluable
Valuable (Norw. verdifull)means worth a great deal ofmoney, extremely useful orimportant: «A valuable contribution to knowledge».
Invaluable (Norw. uvurderlig)
does not mean the opposite ofvaluable as invaluable isconsidered to be more thanvaluable, it is priceless orextremely useful: «An invaluable
contribution to knowledge». If
you want the opposite of valuable, use valueless or worthless.

Enlightening instructions
On a child’s Superman costume:«Wearing of this garment does
not enable you to fly»On packaging for a Rowenta
iron: «Do not iron clothes onbody»

On some frozen dinners:«Serving suggestion: Defrost»

On Boot’s children’s coughmedicine: «Do not drive car or
operate machinery»

On a Sears hairdryer: «Do not
use while sleeping»

On Nytol sleep aid: «Warning:
may cause drowsiness»

«Minst en gang om dagen bør vi, hvis
det er mulig, si et par fornuftige ord.»
GoethebaksidaDen mystiske
helgevasken

Flere kvinnelige
stipendiater

Plutselig. På plena mellom Hovedbygningen og Gamle Kjemi på Gløshaugen: 14 laken med farger og figurer danset lett i vinden. Hvorfor og
hvem? Arkitektstudentene? Ring,ring. Vet ikke, ifølge fakultetet. Kan
Teknisk avdeling svare? Ring, ring.
Nei, ikke mottatt søknad og kan derfor ikke gjøre rede for dette. Hva med
leder av aktivitetsuka på Gløshaugen, Peter Norli? Ring, ring. Nei, heller ikke han. Verden var altså uvitende. Men hvorfor egentlig bry seg?
La lakenene blafre stille i marsvinden og gjøre helgevask til et stykke
kunst.
Et stykke stuntlakenpoesi for de som
gikk forbi.

på sidenI overkant av 8 600 kvinner med universitets- og
høgskoleutdanning deltok i forskning- og utviklingsarbeid i Norge i 1999. Dette utgjør 28 prosent
av det samlede antallet forskere, og er en økningpå to prosent fra 1997.
Økningen har kvinnelige
stipendiater sørget for. Ferske tall for 2000 viser at
kvinneandelen blant det Universitets- og høgfaste vitenskapelige perso- skulerådet tilrår atnalet ved universitetene er nemninga «Philosopuendret siden 1977 og fort- hiae Doctor» – PhD
satt ligger på 23 prosent. vert nytta som sams
Opplysningene er hentet nemning for alle dokfra «Kvinner i forskning», torgrader. Saken vert
utgitt av Norsk institutt for sendt til medlemsforstudier av forskning og institusjonane
merknader før vidare
utdanning, NIFU.
oppfølging.

Doktorgrad

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Hernes til
Festmøtet
Gudmund Hernes skal holde
festtalen under NTNUs festmøte 11.mai. Hernes kommerflybåren fra Madagaskar med
mellomlanding i Litauen. Den
tidligere AP-statsråden skal
kreere tre æresdoktorer påmøtet. Disse er:
Professor Hiroyuki Yoshikawa, University of Tokyo
Professor David Hendry,
University of Oxford
Professor Joseph V. Bonventre, Harvard University

Motstykket
til Dr. No

Abonnerer på frukt

Jan Ole Waagen, gruppelederfor
DESK(Desentral støtte og
koordinering) hos ITseksjonen, tituleres Dr.
Yes av sine kolleger. Det
er fordi det sjelden er nei
i hans munn. Orakeltjenesten ble for en tid tilFOTO: ARNE ASPHJELL
bake utskilt fra DESK
som en egen gruppe. I dette interne bo-oppgjøret var Waagen så
medgjørlig når det gjaldt materielt gods (datautstyr) at han på
en intern tilstelning fikk overrakt en kinoplakat for den fiktive
filmen Dr. Yes – The Man Who Couldn’t Say No. Plakaten henger innrammet på Waagens kontor, og vi kan se ham trone i trolsk
stemning foran Domkirken, med kaffekopp.

Big BrotherInstitutt foranvendtspråkvitenskap har
som helseog trivselsfremmende
tiltak investert i et
fruktabonFOTO: LISA OLSTAD
nement.
Hver uke får de brakt seks kilo frisk
frukt på døra, til fritt konsum for deansatte. Men det holder nok ikke til
fem-om-dagen, dessverre: Fatet blir
fort tømt, får vi vite. Abonnementet
er foreløpig tegnet for fire uker.

Bygdeforskere i egen stiftelse

Var det ikke det vi visste, Orgut og ny fakultetsstruktur er bare en del av Den Store Planen om åslå sammen alle avdelinger. Et sted der ute er det
en Big Brother som styrer alt, med Per Kjøl i sekretariatet.

AdekvatForrige onsdag markerte bygdeforskerne på Dragvoll at dehar blitt egen stiftelse.
Senter for bygdeforskning var tidligere en avdelingunder forskningsstiftelsen Allforsk,
men er nå skilt ut
som egen stiftelse.
Navnet er endret til
Norsk senter for
bygdeforskning, tildaglig kalt Bygdeforskning. På alle
andre områder fortsetter virksomheten
som før, i de samme NYE KOSTER PÅ BYGDEFORSKING: Anders Todal Jenssen er styrelederlokalene i Paviljong og Marit S. Haugen direktør for Norsk senter for bygdeforskning.
A på Dragvoll.
FOTO: SYNNØVE RESSEM
Bygdeforskning
har til sammen 27 ansatte og om lag 40 forskningsprosjekter gående. Åtte av disse er
doktorgradsprosjekter. Senteret har kompetanse innen sosiologi, geografi, historie,
sosialantropologi, agronomi, fiskerivitenskap, medisin, landbruksøkonomi og bedriftsøkonomi. Tematisk er forskningen rettet mot bygdene. Dette inkluderer forskningbåde langs verdikjedene fra jord/fjord til bord, samt sosiale, kulturelle, økonomiske og
forvaltningsmessige problemstillinger relatert til bygdesamfunn og tilknyttede aktører.
Bygdeforskning skal fungere som et nasjonalt senter med ansvar for å ta vare påog utvikle forskningskompetanse i bygdesosiologi og flerfaglige bygdestudier. De skalbidra med fakta, analyser, ideer og ny kunnskap til det beste for bygde-Norge. Stiftelsen satser også på internasjonalt samarbeid. Bygdeforskning har nettopp blitt tildelt ansvaret for å arrangere Verdenskonferansen i bygdesosiologi i 2004.

Det oser gode akademiske tradisjoner av gateadressen til forlaget Akademika på Blindern.

Utgis av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Distribueres i 13 000 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.
REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 20 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no

Fra B til A
Det forskes på de merkeligste tingved NTNU. Ikke skjønner jeg at
Forskningsrådet er villig til å
spytte i millioner av kroner for å
finne ut hva hunnelefanter i Afrika har gumlet i seg gjennom millioner av år. Bringer slike forskningsresultater menneskeheten
fremover? Neppe.
Jeg har også gumlet og forsket, men uten å be staten om enkrone. Heller ikke har jeg tenkt åsøke offentlige midler for å bringe
til torgs de revolusjonerende oppdagelser jeg har gjort. Når mine
resultater er implementert, som
det så fint heter, vil det få dramatiske konsekvenser for Norges
nasjonalprodukt.
Nysgjerrig nå, du bortgjemte
forsker som sitter og gransker
spissmusas atferdsmønster? OK,
jeg forsker på hvordan man konverterer folk fra B-mennesker til
A-mennesker.
Ifølge de ferskeste tellinger fra
Statistisk Sentralbyrå er det bare
14,5 prosent av Norges befolkningsom er A-mennesker. Hvis vi kunne kode om alle slappfiskene av
noen B-mennesker som sjeldenkommer seg på jobb før ni, kunne
vi øke Norges BNP med minst 11
prosent har jeg funnet ut. Snakkom samfunnsnyttig forskning!
Nå har jeg fått en god dose Agener fra min mor, så jeg stiller
allerede i A-klassen. Men ved systematisk forskning på meg selv,
har jeg funnet ut hvordan jeg kan
bli enda mer A-menneske. Mine
oppdagelser har også gyldighet
for alle sekunda B-mennesker jeg
er omgitt av. Det kan jeg si med
sikkerhet, for jeg har også forsket
litt på kona, som er et utpreget
B-menneske.
Kort oppsummert så har det
med sjokoladespising og tannpuss
å gjøre. Det er nemlig et ugjendrivelig faktum at hvis du spiser
sjokolade og lar sjokoladerestene
ligge og godgjøre seg i munnhulen,
oppstår det en bakterieflora som
gjør deg søvnig. Sjokolade-elsker
som jeg er, har jeg prøvd alle varianter fra klassiske Kvikk Lunsj til
nymotens New Energy. Men
Freias Mandelstang tar prisen.
Gumler du i deg en mandelstang
til kveldsnyhetene klokka ni og
lar være å pusse tennene, ligger
du i din søteste søvn klokka halvti.
Kom deg inn i en slik vane,kjære B-menneske, og du vil til
din forbauselse oppdage at du ligger våken og vrir deg i senga klokka halv seks og lengter etter å stå
opp. Hvilken triumf vil det ikkevære for deg å være førstemannpå jobb og hilse de morgentrøtte
fjesene som kommer inn døra
halvannen time senere med etsukkersøtt, muntert God Morgen?
Konklusjonen på mitt prosjekt
er derfor: Spis mandelstang til
kveldskos, ikke puss tennene, og
bli A-menneske.
Spør du om virkningen er den
samme etter at du har satt inn
gebiss? Beklager, så langt er jeg
ikke kommet i min forskning foreløpig.