Romantisk

Liker kjedebrøker

Fikk sparkenStåle Kleiberg – enmoderne romantiker –er sesongens komponist i Trondheim.

Matematikeren Lisa Lorentzen
leter etter skjønnhet i approksimeringsteori. Og hun finnerden!

Arpad Pusztai fikk sparken i Englandfordi han snakket på TV. Kunne det
samme ha skjedd ved NTNU?
Side 6-7

Side 8Side 9NTNUs
internavis
nr. 1519.10.2000«Kvinnekvoten»
gavepakke til
NTNUSide 2Hardt kvestet
på tur

Kjemiblad til
88 000kronerBok- og mediesjef Stein Johansen med deto dyreste tidsskriftene fra hylla til
Universitetsbiblioteket: Tetrahedronkommer hver uke og koster nesten 90 000
kroner i året. Månedsbladet Journal of
Molecular Structure koster vel 76 000,
dvs. ca 7 000 kroner per nummer.
Begge er kjemitidsskrifter, utgitt av
forlaget Elsevier Science.
– Elsevier er det dyreste av tidsskriftforlagene, og de opererer med kjempestore
overskudd, sier Johansen.
Side 5

FOTO: PER FREDRIKSENSide 3

Splittelse på
Idrettsvitenskapelig institutt

Hamskifte på nettet
Sist mandag gjennomgikk NTNUs hovedsider på
nettet et hamskifte. Den fem år gamle og noe trauste
designen på www.ntnu.no forsvant og ble erstattet av
en side med helt nytt utseende, nytt innhold og nylenke-struktur. Samtidig ble også tre nye sider
for bestemte målgrupper og den nye, digitale
avisa «InnsidaUT» lansert. Den store omleggingen har blitt overveiende godt mottatt.
I de nærmeste ukene skal hovedhjemmesidene til samtlige fakulteter og institutter
skiftes ut. Dette vil skje parallelt med innføringen av NTNUs nye intranett, versjon 1,
for alle ansatte. Hele implementeringen skal
etter planen være fullført 18. november. Senerei høst vil også studentene få tilgang til systemet.
Mandagens omlegging var det første synlige
resultatet av arbeidet i Intranett-prosjektet,
som har pågått i ett år. Den nye designen er
utviklet i samarbeid med Mogul.com.

Side 3

Halvledere
tok prisenSide 4

Første e-bokforfatter
Side 5

Skilsmisseforskere krangler,de også
Side 10Les daglige nyheter på www.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no2

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

på dagsorden«...åhh, de er jo superdamer alle mann!»(TV3-kommentator under EM-finalen i handball for damer 20/12/98.)

Kvinner i gavepakke

ledelsenhar ordet

Rektor Emil
SpjøtvollMåltall og
bevilgninger
I flere år på rad har vi fått redusertmåltallene for antall studenter ved
universiteter og høgskoler. Reduksjonen medfører en tilsvarende reduksjon i bevilgningene. Bakgrunnen for
dette er en viss nedgang i søknaden til
høgre studier, som primært skyldes
mindre ungdomskull. I et kortsiktig
perspektiv kan reduksjon i budsjettene synes rimelig, men da tar man
ikke hensyn verken til fortiden eller
fremtiden. I slutten av 80-årene og
første halvdel av 90-tallet bygget
utdanningsinstitusjonene opp kapasiteten – etter sterkt påtrykk fra myndighetene – for å imøtekomme denstore søkning til høgre utdanning. Nåskal det altså bygges ned. Ungdomskullene vil snart vokse igjen, og om 510 år vil vi få krav om å øke opptakskapasiteten. Å bygge opp forskningsog kompetansemiljøer tar tid og krever langsiktig tenkning. Dette ser ut
til å være totalt fraværende i den politikk vi nå ser, hvor retningen justeresfra år til år.
En annen svakhet – og den har vi
hatt hele tiden – er at det opereres
med en standardbevilgning pr. student på kr. 60 000 på lavere grad, uavhengig av hvilke studier det dreier seg
om. Jeg hørte nettopp en fremtredendepolitiker som mente det var for mange
studenter som tok populære generelle fag, uten at det var så lett å se atdette svarte til samfunnets behov. Men
med det fastprissystemet som brukes,
vil det være umulig for et universitet
å satse tungt på studier som kreverstore ressurser til utstyr, laboratorierog veiledning. For å få det til, må enha et stort antall «billige» studier som
kan subsidiere de dyre studiene. Spesielt NTNU har liten frihetsgrad her,da vi har mye større andel av kostbare profesjonsstudier enn de andre
universitetene. Vi er opptatt av den
sviktende rekruttering til studier inaturvitenskap og teknologi. Da må viogså sørge for at disse studiene er
skikkelig finansiert, direkte og ikke
ved tilpasninger basert på gjennomsnittstall fra en portefølje av studier.
En tredje svakhet er at det ikke
tas hensyn til om et universitet fyllermåltallene eller ikke. Ved NTNU harvi over 1000 studenter mer enn måltallene. Likevel skal måltallet ned fordi det totale antall studenter på landsnivå har sunket. Her brukes altså etomvendt stimuleringsprinsipp. Jo bedre jobb du gjør, jo vanskeligere får dudet økonomisk.
Mjøsutvalget foreslår at bevilgningene til universitetene skal væremer basert på avlagte eksamener og
grader. Det krever at vi har differensierte priser knyttet til kostnadene
ved de ulike studiene. Dette er et system som praktiseres våre naboland.
Det bør snarest mulig settes i gang etarbeid for å finne fram til slike kostnadskategorier. Innenfor områder av
vesentlig nasjonal interesse kan vi
ikke satse mindre enn våre naboland
og de land vi konkurrerer med. Eninternasjonal «benchmarking» av satsing innen ulike områder er derfor
nødvendig.

Illustrasjon: Elin Horn

NTNU har gode
muligheter for å få enstor andel nye professorater og post.doc.stillinger øremerket
for kvinner. Men damå instituttene ta
likestillingsarbeidet
på alvor.
20 nye professorater og 40
post.doc.-stillinger forbeholdt
kvinner. Såpass må til for å
bevege gubbeveldet innen akademia, mener statsråd Trond
Giske. Tiltaket ble fremmet iregjeringens forslag til statsbudsjett. Giske har stor tro på
at forslaget kan bli vedtatt og
bekymrer seg ikke for eventuelle arbeidsrettssaker på grunn
av EU-direktiver som forbyr
radikal kjønnskvotering.
– Vi har lagt en del føringer på hvordan stillingene skal
fordeles i forhold til kjønnsandeler og fagområder, men har
ikke rukket å tenke konkret på
fordelingsnøkkelen mellom
universitetene, sier Giske til
Universitetsavisa.
– Stillingene skal være ei
gulrot for å rette opp den skjeve kjønnsfordelinga innen akademia. Da er det nærliggende åhonorere de som viser størst
engasjement innen likestillingsarbeidet. Kanskje vi kan
få til en konkurranse mellom
fagmiljøene, der vinnerne blir
dem som gjør mest på likestillingsfronten?

Verst i klassen. NTNU
stiller på jumboplass når det
gjelder antall kvinnelige professorer. Per 31. desember ifjor var andelen nede på 8,3
prosent. Universitetet i Oslo
hadde på samme tid 15.9 prosent, Bergen 12.4 prosent og
Tromsø 9.8 prosent. Det stårSide 2 — Svart Cyan Magenta Gul

ikke mye bedre til når det
gjelder kjønnsfordelingen forhele gruppen «vitenskapelig
ansatte». For NTNUs vedkommende er kvinneandelen ca 25
prosent.
I forslaget til statsbudsjett
heter det at de nye kvinnestillingene skal rettes inn derkvinneandelen blant studenterog vitenskapelige ansatte er
aller lavest. I denne kategorien
kan vi plassere mange NTNUinstitutter, for ikke å si hele
fakultet. For eksempel Fakultet
for marin teknikk, som nettopp
har ansatt den første kvinnen
i en vitenskapelig stilling. Instituttleder Knut Minsaas ved
Marin hydromekanikk framhever at dette ikke er en ønskesituasjon, men at det har værtumulig å finne kvinnelige skipsingeniører til professorater.
Minsaas tror likevel at ideen
om kjønnskvotering har noe forseg. Fakultetet har en del
kvinnelige stipendiater som
kan komme til å nyte godt av
de øremerkede post.doc.-stillingene. Men flere kvinnelige
professorer tror han det kan bli
verre med, i hvert fall de første
årene.

Dristig. Forslaget om å øremerke professorater for kvinner ble for første gang lansert
offentlig på en konferanse i
regi av Kirke-, utdannings- og
forskningsdepartementet i
september. Målbæreren varleder for prosjektet Kvinnerog ledelse ved NTNU, professor Rigmor Austgulen. Saken
fikk stor medieoppmerksomhet. Hun synes at statsråden
har vært meget dristig.
– Jeg hadde ikke ventet at
han skulle gå ut med så mangesom 20 professorater. Jeg synesat han har tatt godt nok i. Vi
vet ikke hvor stor «poolen» er
der ute, men dette er et initiativ som kan fortelle oss det.
Kanskje er der ikke nok kvali-

fiserte kvinner til å fylle opp
en så stor kvote ennå? Det er
ikke godt å vite. Men, dette er
et utmerket første trinn. Det
gjenstår å se om han får det
gjennom budsjettbehandlingen, sier Austgulen, som nettopp
har startet på forskningsfriår i
USA.
Hvordan synes du stillingene bør fordeles?
– I en eller annen form forkonkurranse mellom universitetene. Av typen: du får professorater hvis du har dyktige
kvinner. Det blir feil å fordele

dem på tradisjonell måte.
Hva tror du kan bli den
største utfordringen ved å settei verk forslaget?
– Å arbeide politisk slik at
det ikke blir en svær protestbølge av menn som synes at deer født på feil tidspunkt. Vi risikere at det kan blir like feil åvære mann i akademia som deti århundreder har vært å værekvinne. Det kan vekke aggresjon.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

EU-nei til kjønnskvotering
For fem år siden opprettet
Göteborg Universitet spesielle
professorater som hadde likestilling som målsetting, kalt
Tham-professorat. I sommer
ble en ansettelse til et slikt professorat prøvd for EU-domstolen. En kvinne hadde fått professoratet på tross av at enmannlig søker ble vurdert som
den best kvalifiserte. Mannenklaget til EU-domstolen og fikk
medhold. I rettsavgjørelsen
heter det at særbehandling av
kvinner i ansettelsesforhold
ikke kan tillates. Det kan heller ikke aksepteres at det
underrepresenterte kjønn kan

prioriteres dersom en annen
søker «ellers ville vært valgt».
Kvotering er derimot tillatt når
kandidatene er likt, eller tilsvarende likt, kvalifisert. Norge er gjennom EØS-avtalen forpliktet til å følge EUs rettspraksis. Den norske universitetsloven har en egen bestemmelse om særbehandling somåpner for at en stilling kan
lyses ut for det ene kjønn,såkalt øremerking. Göteborg
Universitet har hatt Tham-professoratene i fem år. I femårsperioden har kvinneandelen
blant professorene økt fra sju
til 16 prosent.

Universitetene skal evalueres
NTNU, Universitetet i Bergen og Univeristetet i Osloskal nå gjennomføre en felles
evaluering av egen virksomhet. Kirke-, utdannings- og
forskningsdepartementet
har gitt oppdraget med
gjennomføringen til Norgesnettrådet, som har utarbeidet et felles opplegg for evalueringen. Det er seks områder som skal under lupen: 1)
Institusjonen som organisa-

sjon, 2) Faglig profil og strategi, 3) Kompetanse, kompetanseutnyttting og kompetanseutvikling, 4) Ivaretaking av studenter, 5) Arbeidsog studieforhold, 6) Resultat
og måloppnåelse. Evalueringen ska være todelt,bestående av en selvevaluering og ekstern evaluering.
Sluttrapporten blir ferdigvåren 2002.

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
www.ntnu.no

Brutal luftetur for gammel helgen
650 år gamle
St. Mikael skulle ut og
reise med SAS.
Der opplevde han atsjauere lempet ham ut
av flyet til fordel foravisbunker. Dessuten
gikk han opp i
limingen.
En gang midt på 1300-tallet satten usedvanlig dyktig trekunstner et ukjent sted i verden og
skar ut det som mange hundre år
senere skulle bli en av Vitenskapsmuseets fineste middelaldergjenstander: en skulptur
av St. Mikael. På en eller annenmåte havnet skulpturen i Mosvik
kirke, og i 1880 ble den donert til
Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, Museet.
Som ett av praktobjektene imuseets kirkesamling har St.
Mikael i alle år vært godt passet
på og ikke lidd noen nød. Men ivåres skulle han ut og fly med
SAS.

Elizabeth Peacock (t.v.) presiserer at den uerstattelige middelalderskulpturen ikke fikk varig men av reisen til
Frankrike. Men Anne Stalsberg vil likevel ikke slippe ham ut i verden noe mer.
FOTO: LISA OLSTAD.

Søkk borte. St. Mikael harvært på vingene før. For tolv år
siden var han hovedattraksjon
på en utstilling ved Royal Academy i London. Denne gangenskulle han til pavepalasset i
Avignon, for å spille samme rolle i en stor utstilling med kulturskatter fra hele verden.
Han var forsvarlig emballert
i polstret, klimatisert og godt
merket kasse, og medbringende
egen kurer – en teknisk konservator. Hun så til at kassa pent og
forsiktig ble plassert i flyets buk
ti minutter før avgang fra København, og fant så sin egen plass.
Stor var derfor forskrekkelsen da man landet i Nice, og
St. Mikael ikke var noe sted åfinne. Det viste seg, fant man
omsider ut etter mye angst og
beven, at SAS-sjauerne i sisteøyeblikk skulle ha inn noen avisbunker, og dermed tok de likegjerne og lempet ut den to meter
lange trekassa som tok så
irriterende stor plass i lasterommet.
Med et smell, må man anta.
Da skulpturen ankom dagenetter og ble pakket opp i Avignon,
lå den i hvert fall der i flere deler. Det var fire gamle brudd, som
ble limt en gang i en ukjent fortid, som hadde gått opp igjen.
Konservatoren rigget til et nødverksted på stedet, og limte St.
Mikael sammen, så han kunne
fylle sin funksjon i fire månedene
utstillingen sto. Og hjem igjen
nå i oktober gikk det greit.
– Vi kan ikke si at skadene
helt sikkert skyldes den avisbunkehistorien. Kassa var
ombord på flere fly, og på lastebil også. Det kan ha skjedd hvor
som helst under transporten, sierElizabeth Peacock, teknisk konservator og forsker ved Vitenskapsmuseet.

– Sjokkerende. – Dette er
fryktelig leit. St. Mikael er noe av
det fineste vi har, helt uerstattelig. Det er sjokkerende at slikt
kan skje, sier arkeolog Anne
Stalsberg, faglig ansvarlig forVitenskapsmuseets kirkesamling.
Skulpturen var forsikret fornesten to millioner norske kroner. Men Stalsberg forteller atmuseet foreløpig bare har krevd
dekning for alle utgifter forbundet med reparasjonen.
Får hendelsen konsekvenser
for museets utlånspolitikk iframtida?
– I hvert fall for St. Mikael.
Jeg tror neppe vi sender ham noe
sted igjen med det første. Men
når det gjelder andre gjenstander, strekker vi oss jo sålangt vi kan, sier Anne Stalsberg.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

Alvorlig konflikt ved Idrett
Idrettsvitenskapelig
institutt er rammet av
en alvorlig konflikt
mellom flere av devitenskapelig ansatte.
Fakultetsledelsen er
koplet inn for å løse
problemene. Imens er
instituttet sterkt preget av konflikten.

Ingvaldsen (instituttleder) og
John Whiting (tidligere nestleder) er sendt til ledelsen ved universitetet. Anklagene i brevene
impliserer at det har forekommet uredelighet i forskingen til
en ansatt ved instituttet. Anklagene tilbakevises på det sterkeste av personen det gjelder.
Enkelte av anklagene har værtvurdert av eksterne fagpersoner,som ikke finner at det har forekommet noe som kan karakteriseres som vitenskapelig uredelighet.

Leder og nestleder ved Idrettsvitenskapelig institutt har ibrevs form framsatt alvorlige
beskyldninger om vitenskapelig
uredelighet, mot en navngitt
ansatt. Noen av anklagene bleogså referert i Universitetsavisa nummer 11 i år.
Brevene fra professorene Rolf

Delvis lammet. Brevene ble
sendt for henholdsvis ett og toår siden, og har siden satt etsterkt preg på de interne forholdene ved instituttet Ifølge
flere kilder har konflikten delvis lammet den vitenskapelige
aktiviteten og forsuret arbeidsmiljøet. Det synes som om stu-

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

denter og ansatte er delt i toleirer, ut fra hvilken part destøtter. I en kommentar til den
spesiellesituasjonen
sier
NTNUs rektor Emil Spjøtvoll at
det i første rekke er opp til
fakultetet som Idrettsvitenskapelig institutt tilhører, åhåndtere saken. Dette er Fakultet for samfunnsvitenskap og
teknologiledelse (SVT).

Dekanus avviser. SVT-dekanus Jan Morten Dyrstad avviser at det har forekommet uredelighet i den aktuelle saken.
– Påstandene får stå fullt og
helt for brevskrivernes regning,sier han.
Betyr det at det ikke er hold ipåstandene de framsetter?
– Jeg vil ikke gi noen direkte kommentarer til brevenes innhold. Jeg nøyer meg med å konstatere at avhandlingen ble gitten grundig og korrekt vurdering
i de rette organer, og det er ikke
framkommet noe i den forbindelse som tyder på uredelighet.
Dersom det ikke er hold ipåstandene fra instituttets lederog nestleder: Bør det få konsekvenser for brevskriverne?
– Ingen kommentarer.
Eksisterer det en kultur i det
norske Akademia for å skyve problemer og konflikter under teppet?
– Jeg har ikke inntrykk av
det. Det jeg har sett av saksbehandling i slike saker, bærer bud
om grundig og samvittighetsfulltarbeid.
Konflikten ved Idrettsvitenskap involverer mange studenterog de fleste ansatte. Er instituttet
i ferd med å gå i oppløsning?
– Det er kanskje å ta for
hardt i. Men fakultetsledelsen
har merket seg at det er betyde-

lig uro ved instituttet. Problemene er av en slik karakter at vi
prioriterer mye tid og energi påå finne en løsning.
Men er det ikke riktig at instituttet er mer eller mindre faglig
lammet for tida?
– Ut fra de meldinger vi harfått, er det i hvert fall snakk om
delvise lammelser. Derfor er det
viktig for oss å finne en løsningså snart som mulig.
Hva vil du gjøre for å løse problemet?
– Vi har hatt møter med deinvolverte, og vi har satt oss sommål å finne en løsning i løpet av
den kommende måneden, sierdekanus Jan Morten Dyrstad.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

4

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

nyheterNobelpris for halvlederplast
Nobelpristildelingene
går i år til forskere
som arbeider med depraktiske anvendelser
av vitenskapen.
Både i fysikk og i kjemi er det
forskere som har vært med å legge grunnlaget for moderne
datateknologi, som får prisene.
Årets nobelprisvinnere i kjemi har fått prisen for sin forskning på området halvledende
plastmaterialer. Dette er et forskningsfelt det stilles store forhåpninger til. Hvis dagens halvledere av silisium kan erstattes
av polymerer, kan det innebære
reduserte kostnader, større kapasitet og et fleksibelt materialeåpner for spennende anvendelser. Forskning på dette feltet
foregår også ved NTNU.

Tilfeldighetenes spill. Den
minner mest om en liten flik av
en svart søppelsekk, den lilleplastfolien
fysikkprofessor
Emil Samuelsen viser oss. Ganske utrolig at dette er opphavet
til årets nobelpris i kjemi, som iår ble delt mellom professorene
Alan
MacDiarmid(Philadelphia), Hideki Shirakawa(Tokyo) og Alan Heeger (Santa
Barbara).
Professor Shirakawa oppdaget ved en tilfeldighet polymermaterialet som har større ledningsevne en kobber i 1977. Han
hadde instruert sin doktorstudent om å lage en blanding som

skulle godgjøre seg over natten.
Ved en feiltagelse tok studenten
tusen ganger for mye av en
bestemt tilsetning, med det
resultat at de om morgenen
dagen etter fant et helt annet
stoff enn de hadde ventet seg.
Det sølvglinsende «ab-koket»
skulle vise seg å bli grunnlaget
for en Nobelpris vel 20 år senere.
Halvledende polymerer er idag ett av de heteste forskningsfelt med stort potensial for
framtidig industrivirksomhet.
Noen eksempler på anvendelser:
dataskjermer, plastbatterier(allerede i produksjon), lys-emitterende dioder (LED), lasere,maling for radarusynlige Stealthfly ….

Halvlederplast. De som har

fulgt med på historien om
Opticom, Norges mest fluktuerende IT-aksje, vil vite at det er
datalager basert på «halvlederplast» som er forretningsideen
til dette firmaet. Opticoms datterselskap Thin Film Electronics i Linkøping har i flereår arbeidet med datalager av
polymermateriale, men har
foreløpig ikke kommet til stadiet der produksjon kan starte.
Her ved NTNU forsker
fysikkprofessor Emil Samuelsenog kjemiprofessorene Per Carlsen og Georg Hagen innen dettefeltet. Årets nobelprisvinner
MacDiarmid besøkte miljøet heri 1990. Emil Samuelsen fortellerat vårt miljøs viktigste bidrag er
studier av hvordan halvledende
polytiofen oppfører seg i svært

tynne lag. Ved å deponere materialet på vannoverflate, har
Samuelsen & Co klart å lagesjikt med tykkelse på tre molkeyler. Under slike forhold viser
det seg at molekylene får en foretrukket orientering. Årsaken til
dette har en foreløpig ikke kommet til klarhet i, men det er enegenskap som kan få betydning
for materialets anvendelse.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Tapir skaper
bølger på Marin
500 studenter og
ansatte mister nærbutikken og bokhandelen når Tapir legges
ned på Marinteknisk
senter.
Hovedargumentet for Tapir-styrets vedtak er at det ikke lenger
synes økonomisk forsvarlig å
opprettholde fagbokhandelen på
Marinteknisk senter (MTS) på
Tyholt, hvor 330 studenter og
ansatte på Fakultetet for marin
teknikk, samt 180 ansatte ved
Sintef Marintek, daglig oppholder seg. Salg av pensumbøker til
HiST-studenter på Institutt fornæringmiddelfag har flyttet fra
Tyholt til Kalvskinnet. Tapir-styret ser heller for seg en kafé som
dekker behovet for fagbokhandel- og storkioskprodukter.
Ansatte og studenter ved Fakultet for marinteknikk reagerer
sterkt på nedleggelsen av nærbutikken som vil skje i løpet avvårsemesteret 2001.
– Tapir-butikken gjør MTS til
noe mer enn et kontorbygg forforskning og undervisning.
Butikken gjør MTS til et lite
samfunn, sier Kjetil B. Skaugset, stipendiat ved Institutt formarine konstruksjoner. Han og
flere andre stipendiater undrer
seg over at Tapir, som er en studentstyrt bedrift, ikke kan yte
service tilbake til studentene ved
å fortsatt beholde butikken. De
bruker butikken til å levere og
hente film, til å bestille og kjøpe
bøker, og til å handle inn dagligvarer og kontorrekvisita.
– Det finnes ingen reellerstatning for Tapir på MTS, sierSkaugset.

Fakultetet kritisk. – Visynes at fakultet, studenter og
Marintek, som er en viktig bruker av bokhandelen, burde ha
blitt trukket inn i diskusjonen
på et tidligere tidspunkt, så vi

var forberedt, sier Astrid
Egeland ved fakultetsledelsen
ved Marin teknikk. Fakultetet
har så sent som i september
hatt et møte hvor det diskuterte et forslag om å samordne
kompendiumsalget på de fire
instituttene på Marin til bokhandelen på Tyholt.
– Butikken er et gode i hverdagen for oss som jobber her, og
vi bruker det også i rekrutteringssammenheng for studenter,sier Egeland. Hun har ikke lyst
å avvise nye konsepter som
mater både hjernen og magen,men håper at det nye tilbudet
skal bli tilfredsstillende nok.

– Jeg tror vi skal kunne klareå tilby de vanligste studieartikler og kioskvarer i samarbeid
med SiT Kafé. Når det gjelder
faglitteratur, så vil den være tilgjengelig i bokhandelen på Gløshaugen, opplyser Auganes.
– Det har vært kritikk mot
saksbehandlingen og at dere ikke
har spurt brukerne før vedtaket?
– Jeg har forståelse for kritikken, men det er Tapir som
alene sitter med det økonomiske
ansvaret.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.noØkonomi først. Administrerende direktør i Tapir, Hans
Gunnar Auganes, ber om forståelse for at den økonomiske
kabalen i Tapir skal gå opp.
Den enkelte bokhandel skal gi
positivt driftsresultat, og siden
driftsinntektene på Marin viser
rødt, 300 000 i minus, betyr det
at
Tapir-dørene
stenges.
Auganes lover at det skal bli etannet tilbud til Tapirs kunder,
men kan ikke garantere at det
blir like omfattende.

Stipendiatene Rolf Baarholm (fravenstre), Olav Rognebakke, Kjetil
B. Skaugset og post doc.-stipendiat
Gro Sagli Baarholm synes ikke det er
greit at Tapir-butikken på Marin legges ned.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN.

Historie for de historieløseNå tilbyr Historisk
institutt mellomfagsemner også for studenter uten historie grunnfag.
Hvert semester tilbyr Historisk
institutt en rekke femvekttallsemner på mellomfagsnivå. Til nå
har man krevd at studentene
først hadde grunnfagseksamen
i historie før de fikk ta disseemnene. Fra og med vårsemesteret er de åpne for alle.

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul– Vi stiller ingen bestemte
krav til de som vil begynne. Menman bør nok ha noe studieerfaring og en viss historiekunnskap
for å kunne følge dem. Vi overlater imidlertid til studentene
selv å ta ansvaret for dette, sierprofessor Ida Bull, leder ved Historisk institutt.
Når Historisk institutt pådenne måten åpner sine dører
for ikke-historikerne, er det delvis som svar på et uttrykt ønske
fra studenthold, og delvis fordi
instituttet selv ønsker å spre det
glade budskap om historiefagets

fortreffelighet til så mange sommulig.
Emnene det undervises ikommende vårsemester, spenner
fra sivilisasjonens røtter til
byhistorie, nasjonalisme, kjønn,og samfunnsstyring. Pluss enda
litt til. Studenter med bakgrunn
i religionsvitenskap, økonomi,statsvitenskap, sosialantropologi, arkitektur eller arkeologi –de vil alle kunne finne emner å
ha glede og nytte av, er instituttlederens overbevisning.
Noen målsetting om hvor stor
andel «historieløse» studenterman ønsker seg, har instituttet
ikke. – Om vi plutselig skulle fåen dominans av ikke-historikere,måtte vi kanskje tenke oss om
en gang til. Men jeg tror ikke
faren er overhengende, sier Ida
Bull.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

5

nyheterDyre tidsskrifter
blir dyrere
Det dyreste tidsskriftet
koster NTNU 87 000 kroner iårsabonnement. Det skal bli
dyrere.
Bok- og mediesjef Stein Johansen gråter
blod hver gang tidsskriftabonnementene
skal opp til fornyelse. Det koster universitetsbiblioteket 16 millioner kroner i åretå holde brukerne med relevante tidsskrifter – 4356 blader totalt. Den årlige
prisstigningen er på 10-15 prosent. Det
innebærer en prisøkning på et sted
mellom 1,6 og 2,4 millioner kroner nesteår.
– Dette har tvunget oss til å si opp
abonnement til en samlet verdi av
1,5 millioner kroner for neste år, sierJohansen.

Tidsskrifter ved
UBiT/NTNU
Ti kostbare tidsskrifter ved UBiT fra
forskjellige fagområder (Priser perår i NOK).
Journal of Molecular Structure 76 634
Journal of Organometallic
Chemistry
61 196
Thermochimica Acta
49 859Tetrahedron
87 791
Tetrahedron Letters
66 912Mathematical Reviews
52 201
Journal of Crystal Growth
61 257
Strength of Materials
42 415
Journal of Immunological
Methods
29 768
Psychopharmacology
28 573

7000
6000
5000
4000
3000

Ti billige tidsskrifter fra forskjellige fagområder.
(Priser i NOK, representative eksempler,
ikke de ti aller billigste)

2000
1000
0
1996

1997

1998

1999

2000

Antall tidsskrifter i papirabonnement (grå) og antall elektroniske tidsskrifter (svart).
(KILDE: UBIT)

Trykte tidsskrifter forsvinner. I
løpet av de siste fem årene har biblioteket sagt opp abonnement for rundt fem
millioner kroner. Den voldsomme prisøkningen på tidsskrifter har også påvirket bibliotekets bokkjøp, som er blitt
halvert i samme periode.
Tidsskriftsamlingen er universitetsbibliotekets dyreste tilbud. Biblioteket
har som strategisk mål å tilby elektroniske utgaver der det er mulig, samt åredusere antall papirabonnement betydelig når de elektroniske utgavene er tilstrekkelig etablert. Men bibliotekets problem er at stadig flere tidsskrifter krevertilleggsbetaling, dersom man ønsker tidsskriftet elektronisk ved siden av papirutgaven. Dermed må Johansen betale for
begge deler i en tid framover. Men hanhåper overgangsperioden ikke vil varemer enn et par år, før man kan begynne

å avvikle papirabonnementene i etomfang som monner.

Realfag dyrest. Tidsskriftet Tetrahedron har den tvilsomme ære av å toppe
universitetsbibliotekets prisindeks. Etårsabonnement på dette bladet er satttil 87 791 kroner. I den andre enden av
skalaen finner vi Uppsala PhilosophicalStudies som koster beskjedne 182 kroner.
Det er ikke tilfeldig at et naturvitenskapelig tidsskrift topper statistikken
mens et humanistisk blad ligger i bunn.
Oversikten viser at gjennomsnittlig bladpris innen realfag er på nær 8 000 kroner,
mot knapt 1 600 kroner for humaniora og
samfunnsfag.
Kan det være nødvendig å holde seg

med så dyre tidsskrifter?
– Disse tidsskriftene blir ofte sitert iansattes vitenskapelige arbeider. Vi fårogså tilbakemeldinger fra dem når vi spørom hvilke blader vi kan si opp. Vi beholder kun dem vi ser blir brukt. Så langt
har vi kuttet ut alt «daukjøttet», tidsskrifter som vi ser stort sett blir stående
i hyllene, sier Stein Johansen.

Biblical Archaology Review
320
Uppsala Philosophical Studies
182
Administrative Science Quarterly 1235
Comparative Social Research
813
Anthropological Quarterly
397
Eighteenth-century Fiction
741
Cahiers de lexicologie
310
Deutsch als Fremdsprache
348
Contemporary Literature
899
Journal of Literary Semantics
731
Gjennomsnittspriser (NOK) for
UBiTs tidsskriftabonnement:
Realfag
Antall tidsskrifttitler 1003
gjennomsnittspris 7957 kr
Teknikk
Antall titler 949
gjennomsnittspris 4551 kr

TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

Medisin
Antall titler 310
gjennomsnittspris 3424 kr
Humaniora og samfunnsfag
Antall titler 2094
gjennomsnittspris 1578 kr

Elektroniske bøker – big businessAmerikanske universitetsforlag håver inn
kjempesummer på digitaliserte fagbøker.
Professor Domhnall Mitchell ved
Engelsk institutt, NTNU, harskrevet bok. Den handler om den
amerikanske lyrikeren Emily
Dickinson (1830-1886) og kom ut
i stive permer på University of
Massachusetts Press i mars.
Snart foreligger den også i elektronisk utgave, som såkalt ebook.
Denne måten å utgi bøker på,
er bare i startgropa i Norge. Men
i USA har e-bøker i løpet av etpar år blitt big business. Bådefor nettdistributørene og for universitetsforlagene.

Enorm vekst. Mitchells bok
har blitt digitalisert av netLibrary, en organisasjon som iløpet av to år har vokst fra åttetil 430 ansatte, har bygd opp en
kapital på flere hundre millioner dollar, og har mer enn 30 000
digitale utgivelser å skilte med.
Det er bøker i alle kategorier:skjønn- så vel som faglitteratur,men mest det siste. Noen finnesogså i trykte utgaver, andre barei elektroniske. NetLibrary holder til i Colorado, og er verdens
største på området.
Når Mitchells bok etter hvert

foreligger i elektronisk form,
betyr det først og fremst inntekter for netLibrary, men det blirogså litt ekstra royalty på forfatteren og ikke minst gode penger på Mitchells forlag, University of Massachusetts Press. Et
mellomstort universitetsforlag i
USA som sørger for å digitalisere utgivelsene sine gjennom
netLibrary, kan fort oppnå
månedlige godtgjørelser i 100
000-dollarklassen, skriver det
akademiske tidsskriftet Lingua
Franca.
Etter det Universitetsavisa
erfarer, er Domhnall Mitchellden første ved NTNU som publiserer på denne måten. Selv er
han ikke så opptatt av den økonomiske siden ved saken. – Mennå blir boka tilgjengelig for langt
flere. Og amerikanerne sier at
en elektronisk utgivelse erfaringsmessig også øker salget påden trykte utgaven. Det er bra,både for meg personlig og som

reklame for NTNU, mener han.
Betaler for lån. De elektroniske bøkene er tilgjengelige 24
timer i døgnet, fra hvor som helst
i verden, og de er forsynt med
alle mulige søkefunksjoner. Men
det ligger i sakens og pengenes
natur at det ikke bare er å forsyne seg fritt. Man betaler for
tilgangen, enten man er et bibliotek, en institusjon eller enenkeltperson.
Systemet har også lagt inn
klare begrensninger for hva en
bruker egentlig kan foreta seg
med en slik elektronisk tekst:
Bare et fåtall kan «låne» boka
samtidig. Man kan bare kopiereeller skrive ut en begrenset
mengde tekst. Og hvis en bruker
prøver seg på å kopiere hele
greia, vil systemet selv identifisere brukeren og stoppe
ham/henne i sitt forsett.

– Morsomt at
noen fra
Engelsk institutt var først
ute med e-bok i
netLibrary, sierprofessor
Domhnall
Mitchell og
viser frampapirutgaven
av «Emily Dickinson: Monarchof Perception».
FOTO: LISA OLSTAD.

LISA OLSTAD

Ikke e-bøker fra Tapir
Selv om amerikanske tall tyder
på at her kan det være penger åhente, regner ikke Tapir Akademisk Forlag med å gi ut bøker ielektronisk form med det aller
første. – Vi forbereder oss på teknologien. Men det er mange pro-Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

blemer forbundet med rettigheter og systemer for bruk og betaling. Du kan si at vi foreløpig sitter i tenkeboksen, sier forlagssjef Torbjørn Lefstad.
Ved Universitetsbiblioteket i
Trondheim (UBiT) har man ikkeinngått noen avtaler om lån/leie
av elektroniske bøker, ut overoppslagsverk, håndbøker og leksika. Bok- og mediesjef Stein
Johansen kjenner heller ikke tilat noen andre norske biblioteker
kjøper eller leier bøker på dennemåten. – Men i løpet av 2001 vil
UBiT se nærmere på tilbudet om
elektroniske bøker fra netLibrary, også på bakgrunn av erfaringer Göteborgs universitetsbibliotek har gjort med ordningen,sier Johansen

6

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

innblikk
Bygg- ogmiljødagen
2000
Tirsdag 24. oktober arrangeres Bygg- og miljødagen på
Gløshaugen. Fagdagen starter med en foredragsserie om
bygg- og anleggsnæringen.
Konsernsjef Sigmund Bjørgum, Selmer ASA og adm. dir.
Sverre A.Larssen, Byggenæringens Landsforening, er
blant innlederne. Demonstrasjon av konstruksjonslaboratorium med Simlab, kjøresimulator og VAR-modellerstår også på programmet.
Bygg- og miljødagen er åpenfor alle interesserte. Nærmere
opplysninger fåes ved henvendelse til Fakultet for byggog miljøteknikk, e-post
erik.lund@bygg.ntnu

Når oppdragsgiverne
ikke liker resultatene

Foreslår
jukseutvalg
Det kan bli opprettet et
nytt nasjonalt utvalg foruredelighet i forskningen,etter modell av det nåværende «uredelighetsutvalget» innen medisinsk
forskning.
Sekretariatsleder Knut Ruyter i Den nasjonale forskningsetiske komiteen formedisin bekrefter at det jobbes med et forslag om å opprette et eget utvalg som skalta seg av uredelighet i forskning her til lands. En rapport
om forslaget skal ut på høring
etter nyttår. Dersom den ikke
møter store innvendinger, vil
et slikt utvalg kunne bli etablert i løpet av neste høst.
Ruyter begrunner forslaget med behovet for større
avstand mellom «anklager» og«anklagede» i saker hvor det
fremsettes beskyldninger om
fusk.
– Norge er et lite land, og
miljøene kan fort bli for små
til at det lar seg gjøre å få til
en uhildet gransking av slike
anklager. Vi har sett sakersom er forblitt uløst, på grunn
av vennskap/fiendskap, eller
andre uvedkommende forhold. Dermed kan slike saker
bli liggende i lang tid som
udetonerte bomber, sier Ruyter.
Men det er ikke bare i tilfeller hvor uredelighet har
forekommet, at det er behovfor en mer nøytral og uhildet
instans.
– Vi opplever også at det
fremmes påstander som det
ikke er hold i. Dermed risikerer man at folk ikke blir renvasket for urettmessige
anklager, sier Knut Ruyter.
Det vil bli foreslått at
utvalget i første rekke skalbestå av forskere og dommere,
men det vurderes også å hente inn medlemmer med spesiell etisk kompetanse, samt
lekfolk. En annen mulighet erå hente inn folk fra andre
skandinaviske land.

Forskerne kritiseres stadig vekk for manglendeengasjement i samfunnsdebatten. Arpad Pusztais
forsøksrotter hadde ikke bare godt av genmodifiserte
poteter. Forskeren fortalte om dette i et TV-program.
Det kostet ham jobben.

Den 10. august 1998 sender TV-selskapet
Granada et program om genmodifisert mat.
De intervjuer dr. Arpad Pusztai, en forsker
ved den private forsknignsstiftelsen Rowett
Resarch Institute i Aberdeen, Skottland.
Pusztai beskriver en serie forsøk hvor rotter
blir fôret med genspleisede poteter. Her forklarer han i korte trekk at en av de genmodifiserte potetene førte til visse uheldige
endringer i rottenes indre organer. Pusztai
sier videre at han selv ikke vil spise disse
potetene før ytterligere undersøkelser gjøres.

Utløste voldsom strid. Pusztai formulerte seg forholdsvis moderat. Likevel
beslutter instituttet å suspendere ham todager senere. Ledelsen ved Rowett gir ham
munnkurv, tar beslag i alt laboratoriemateriale, oppløser forskingsgruppen hans ogstanser alle videre forsøk. Kjemigiganten
Monsanto går til frontalangrep på den ungarskfødte forskeren, som på sin side er blittavskåret fra å forsvare seg offentlig. I det
følgende året bølger kampene fram og tilbake – om hvorvidt dette er god forskning,om genpoteter er farlige, om hva forskerne
egentlig har lov til å si offentlig. Det britiske vitenskapsakademiet og redaktøren i
Lancet havner på hver sin side av frontlinjene. Lancet publiserer til slutt en vitenskapelig artikkel hvor Pusztai beskriverforsøkene, trass i at tidsskriftets sjefredaktør sier at han ble forsøkt truet til ikke å
trykke artikkelen. Trusselen ble framsatt
av et framtredende medlem av det britiske
vitenskapsakademiet.
Støtte fra Painter. Professor emeritus
Terence J. Painter ved NTNU har engasjert
seg sterkt i Pusztais skjebne. De to har hattet langvarig faglig samarbeid, og PainterSide 6 — Svart Cyan Magenta Gul

går god for ungarerens
fagligestandard.
– Han er enhøyt respektert
biokjemiker, og
grunnen til at han
fikk sparken var
at han publiserte
forskningsresultater som oppdragsgiveren ikke
likte, sier professor Painter.
Pusztai fant at
genetisk modifise- Dr. Arpad Pusztai
FOTO: AP/SCANPIX
ring av matplanter i visse tilfelle
kan føre til utviklingen av planter med uventede giftige egenskaper.
– Han mente at genetisk modifiserte
matplanter burde utsettes for langt strengere kontroll en det som er vanlig, før maten
blir solgt. Det burde være edruelig nok. Men
her talte tydeligvis griskhet sterkere ennhensynet til publikums sunnhet, hevder professor Painter.
Men det er ikke bare forbrukernes interesser som skyves til side i denne saken. Vel
så viktig er hensynet til forskningens – og forskernes – frihet, sier Painter. Han oppfordrer til aktiv støtte for ungarerens sak. Det
som hendte i Skottland, kan skje i Norge dersom forskerstanden ikke reagerer, advarerhan.
– Hva slags framtid er det for vår forskning dersom vi forblir tause, mens forskernei et naboland blir fratatt sin ytringsfrihet?
spør Terence J. Painter.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

FOTO: TORE OKSHOLEN

Forsøket
Pusztai og hans kollega tok et GNA-lektin fra snøklokke og overførte det til
potet. Lektiner er en gruppe proteinersom er gifter for mennesker, dyr og
insekter. Forsøksdyrene ble delt i tre
grupper, med seks rotter i hver. Den første gruppen fikk vanlige poteter;
gruppe to fikk lektin-modifiserte poteter, mens de siste seks rottene fikk vanlige poteter samt frie lektiner i tillegg.
Grunnen til det var at Pusztai ville se om
det var lektinene i seg selv som eventuelt forårsaket endringer i tarmen, ellerom det først er når lektinet puttes inn i
poteten at skaden skjer. Lektinet fra
snøklokka ville bidra til å holde insektene borte. Formålet med den nye poteten er således å frambringe en potet
som trenger mindre sprøytemidler.
Pusztai fant at når rottene spiste
genpoteten rå, så skjedde det endringer
i tarmveggen, som er antatt å værenegative. Men et nærmere studium av
resultatene viser at resultatene er noe
mer tvetydige enn først antatt: Når genpoteten kokes før den spises, fører den
til en positiv effekt – inntak av lektinmodifiserte poteter gir endringer med
antatt positiv effekt.
Videre har spising av frie lektiner
mindre effekt. Dermed skulle konklusjonen bli at det er en «X-faktor» som slårinn – når lektinet puttes inn i poteten,
så skjer det noe.

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

7

innblikk

Tekst inn her ?
Tekst inn her ?
Tekst inn her ?

Stewart’s corner
Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

About those «laws»…

– Færre våger å si ifra
– Om du selger deg til
djevelen, nytter det ikke åombestemme seg etter atsalget er gjort, sier professor
Alf Brubakk.
For ti år siden sto professor Brubakk med begge beina oppi en situasjon som har en del til felles med Pusztai. Likheten består i at Brubakk
også fikk resultater som oppdragsgiverne ikke
likte. Brubakk testet ut en ny type kontrastmiddel til bruk ved ultralydundersøkelser. Han
oppdaget til sin forskrekkelse at forsøksgrisen
han benyttet, døde etter å ha fått midlet injisert.
Brubakk gikk ikke aktivt ut i mediene, men
han unnlot ikke å svare på spørsmål da en journalist tok kontakt. Det førte til at oppdragsgiveren, Hafslund Nycomed, kuttet all kontakt
med ham.
– Det var for så vidt forståelig av dem. Jeg
mener at jeg gjorde det rette, og jeg var forberedt på at det ville få konsekvenser. Jeg var villig til å betale den prisen, sier Brubakk i dag.
Han avviser at industrien har dårligere moral
enn andre.
– Derimot har de en annen dagsorden enn
oss. Det er en prinsipiell interessekonflikt ute
å går her, sier han. Brubakk nevner et eksempel fra begynnelsen av 1800-tallet, da fargein-

dustrien innen tekstilbransjen ga en
kjemiker i oppgave åforske fram et bedre
produkt. Forskeren
kom fram med etgenuint nytt produkt – kunstig farge. Det dannet
grunnlaget for den
farmasøytiske industrien – men innebar
at kjemikerens opp– Man bør være klar overdragsgivere gikk hvem som betaler regkonkurs.
ningen.
– Det er litt tøft å
forlange at industrien skal finansiere sin egen undergang. Men
dersom man mener at stadig mer av forskningen skal finansieres industrielt, må manvære forberedt på at forholdet mellom forskerens integritet og oppdragsgiverens interesser
blir stadig vanskeligere. Terskelen for når forskeren våger å si ifra, vil etter hvert bli stadig
høyere, advarer Brubakk. Det som bekymrer
ham mest, er at utviklingen går i denne retningen uten at det foregår en reell debatt om det
er dette man ønsker.
– Dersom man ønsker å selge seg til djevelen, bør man i det minste være klar over hvem
som betaler regningen, sier professor Alf Brubakk.

– Kreves høy integritet
Professor og potetekspert
Atle Bones ved NTNU
reagerer på behandlingen
Pusztai ble utsatt for. Men
Bones vil likevel ikke skrive
under på et opprop til støtte
for Puztai.
– Dette oppropet misbrukes til å gi inntrykk
av at underskriverne går god for Pusztai sine
metoder og resultater. Og det gjør jeg ikke, sierBones. Han ville selv i 1989 gjøre forsøk på enstor serie med genmodifiserte poteter for å
undersøke ukjente effekter av genmodifiseringingen, men Forskningsrådet og departementene konkluderte med at den slags forsøk
ikke var nødvendig.
Professor Bones mener forsøkene til Pusztai lider av grunnleggende svakheter. Blant
annet er poteter feil næring for rotter, det er formye stivelse i disse rotvekstene, og spesielt i rå
form fungerer de dårlig som rottediett. Det erogså andre sider ved forsøket, som gjør Bones
tvilrådig. Derfor mener han det var feil av Pusztai å publisere resultatene uten å ha gjort mer
for å forsikre seg om at de var riktige.
– Pusztai er trolig en god lektin-forsker. Men
jeg tror ikke på tallene – selv om de er statistisk signifikante. Det er få forsøksdyr med ieksperimentet, og de observerte endringene er
ikke spesielt store. Jeg ville aldri gått ut med
slike resultater før de var gjentatt, eventuelt
reprodusert av andre forskere. Det ser ut til at
han hadde det for travelt, sier professor Bones.

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

Andre har også problemer med å vurdere resultatene til
Pusztai. Et ekspertpanel på 12 (medisinere, genforskere,matforskere) har
nylig utredet mulige
helseeffekter av genmodifisert
mat(NOU frigitt 11 oktober 2000), menomtaler Pusztais for– Det ser ut til at Pusztai
søk kun i en fotnote. hadde det for travelt.
Mener du det
rettferdiggjør forskningsinstituttets harde reaksjoner overfor ham?
– Ikke i det hele tatt. Det var meningsløst
av Rowett å ikke forlenge engasjementet av
Pusztai. De burde tvert imot fått ham til å gjenta forsøket, eller gjort alle data og materialet(potetene) tilgjengelige slik at andre kunne
etterprøve forsøkene. Dette hadde vært fair
overfor Pusztai, det hadde vært vitenskapeliginteressant, og det hadde vært riktig overfor
forbrukerne. Med forbehold om at det kan ligge forhold til grunn som ikke er offentlig kjent,synes jeg at det hele er preget av en kraftig
overreaksjon fra forskningssinstituttets side.
Kunne noe slikt ha skjedd i Norge?
– Det er ikke noe uvanlig at oppdragsforskere mister jobben når oppdragsgiverne skrur
igjen pengekrana. Men jeg har ikke hørt om atslikt skjer fordi de får resultater som de ikke
liker. Dog kreves det høy integritet hos den
enkelte forsker for å sikre seg at man står imot,
dersom det skulle forekomme forsøk på utilbørlig press fra oppdragsgiver, sier Bones.

Murphy’s Law«Anything that can go wrong,
will go wrong». One source says
this Americanism is named aftera fictitious and useless mechanic
in U.S. Navy called Murphy whofeatured in Navy educational
cartoons in the 1950s. Anothersource mentions Edward A.
Murphy, a U.S. Air Force engineer in project MX981 that tested human acceleration tolerances. One experiment involved
mounting a set of 16 accelerometers to different parts of a subject’s body. Although there was a
50-50 chance of installing eachmeter correctly, all 16 were fitted
the wrong way round.
Parkinson’s Law«Work expands to fill the time
available for its completion».
This law was formulated in the
1950s by Cyril Northcote
Parkinson, an English writer. An
example of this law is that if you
have 10 minutes to read
«Universitetsavisa», you will
manage it. If you have an hour, if
will take an hour to read it.

Peter Principle
This is a theory that any employee within a hierarchy can be promoted until he or she reaches
the level at which they are nolonger competent. The Peter
Principle was formulated by an
Americaneducationalist
Laurence J. Peter in the 1960s.
One of those who recognized thevalidity of this theory was theex-English football team manager, Kevin Keegen, who said that
he resigned because he felt a bit
light for the job of managing
England.
Russell’s paradox
The easy way to grasp Russell’sparadox is the logical contradiction of a poster on a wall thatstates «Post no bills». It was formulated by the British philosopher and Nobel prize winner,
Bertrand Russell in the 1920s.
The core of the paradox is that if
an object is defined in terms of aclass of objects that contains theobject being defined, this results
in a logical contradiction.

Tricky words
silicon – silicone
Silicon (Norw. silisium) is achemical element with nonmetal semiconducting properties.
It is the basic material used formaking microchips: «This is Silicon Valley». The word rhymes
with «bun». Never confuse theEnglish silicon with the Norwegian silikon.
Silicone (Norw. silikon)
mean any of a class of synthetic
materials which are polymers
with a chemical structure. Silicones are generally resistant tochemical attack and are used tomake rubber and plastics. A common example is silicone breast
implants. The word rhymes with«bone».
despite, albeit, although,thoughDespite (Norw. til tross for)means without being affectedby/in spite of. Do not write«despite of», use just «despite».
«He was still playing tennis,
despite his age». The phrase«despite the fact that» sounds
pompous and should be avoided.
Replace it by although.
Albeit = all be it, is an archaic-sounding word that still survives. It is best to avoid it except
in poetry. Instead of writing that«the project was bringing results,
albeit slowly», I would suggest«the project was bringing results,
though/although they wererather slow».
Although (Norw. skjønt, selvom) means even though and ismainly used at the beginning ofa sentence or phrase: «Although
we ran, we did not catch the bus».
Though (Norw. skjønt, selvom) means the same as although
but they cannot be always interchanged. Though is used at the
beginning, middle and end of asentence or phrase: «We did notcatch the bus, though». Thoughis less formal than although.
civil engineer, civil service
These are two tricky words tonote in Norwegian-English translations. First, civil engineer, whichmeans an engineer who designs
roads, bridges and dams. (Thedegree of sivilingeniør in Norwegian should be referred to as asivilingeniør degree in English.
You can explain it in brackets as«degree in civil engineering» only
if
you
mean
«bygg».
Otherwise, use the subject area:«degree in electrical engineering»,«mechanical engineering» etc. or
the more general «graduate
degree in engineering».) The
second potential translation problem is the alternative to military
service, which is not Civil Service
as this refers to the permanent,
professional groups forming astate’s administration. Two suggested translations for sivilarbeidstjeneste are «civilian
service» or «civilian service forconscientious objectors».

Correction:
I wish to thank those who pointed out that in my last column
referring to letterheads, thepostal abbreviation for Norwaychanged this year from N to NO.

Enlightening English editing
In The Moscow Times an adunder the heading «interpreting»advised, «bet us your letter ofbusiness translation do. Everypeople in our staffing know English like the hand of their back.
Up to the minuet wise-street

phrases, don’t you know, old boy».
A notice in a Madras newspaper
proclaimed: «Our editors are colleged and write like the Kipling
and the Dickens».

8

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

innblikk

Lisa Lorentzen er professor i matematikk,
med en hovedinteresse i kompleks
funksjonsteori og approksimeringsteori,spesielt kjedebrøker. Denne matematikken
legger grunnlag for blant annet numeriske
beregninger på datamaskiner.

I en serie artikler vil forskere ved NTNU
skue over blånene helt til Soria Moria. Hva
ville de spørre om hvis de kunne få det
endelige svaret på ett enkelt spørsmål
innenfor sitt fagområde? Kan forskning før
eller senere svare på alt, eller finnes
problemstillinger som ikke er forskbare?

Enkel skjønnhet for Erdös 2mitt livs spørsmål
Lisa Lorentzen setter «det store spørsmålet» ytterst på tungespissen og smaker på det: – Selv om spørsmålet tilsynelatende ikke passer i et fag som matematikk, så er det jo interessant å stoppeog tenke over hva som er det fine med
faget? Matematikk er et så abstrakt fag,at en ikke kan formulere slike konkrete
mål, men det inspirerer til å tenke: «Hva
vil man skal skje i matematikkfaget?»
Hva svaret blir, er sannsynligvis ganske
individuelt. – Horisonten for våre problemstillinger er jo 100 år, ja 1000 år,sier hun og blir lattermildt overveldet
av det grenseløse perspektivet. – Et
eksempel er Fermats problem som nylig
ble løst. Et annet er Riemanns formodning om at alle nullpunktene til zetafunksjonen ligger på to linjer i det komplekse plan, forteller hun. Matematikkprofessoren blir her muntert klar overat et slik problem ikke akkurat får det tilå ringe aha-klokker hos selv den opplyste allmennhet ved NTNU. – Jeg villeikke kastet bort mitt «eneste spørsmål til
guddommen» på dette problemet, selvom løsningen av det vil medføre at en
rekke resultater kan formuleres og bevises enklere enn i dag, sier hun. Hun
erkjenner at hun selv ikke vil velge ut
noe enkeltstående gigantproblem.

Skjønnhet. – Matematikk er et vakkert språk som inviterer til en type
«oppryddingsarbeid». Mange matematikere, meg inkludert, sitter og jobber
med delproblemer, forklarer hun. – Vijobber hver for oss med vanskelige delproblem som ofte gir kompliserte løsninger. Men de store oppdagelsene imatematikken gir enkle sammenhenger, gjerne mellom ulike grener av matematikken. For meg er drømmen at disse
overbygningene skal gjøre at det som
ser vanskelig ut i dag, faktisk ikke er såvanskelig, – at vi får tak i en stadig
større del av en logisk helhet som viennå ikke ser. Dette blir nesten religion! utbryter hun. – Matematikk som er
enkel og har enkle relasjoner, er ogsåanvendbar, i mye større grad enn alt
det kompliserte. Det er skjønnheten imatematikken som driver meg, – åfinne fram til vakre sammenhenger, og
legger hun til: – Disse abstrakte tankene gjelder sikkert i flere fag enn
matematikk.
Lavt Erdös-nummer. Etter denne
vandringen i matematikkens kulturlandskap, er tiden inne til å stille spørsmålet som alle tallteoretikere får: «Hva
er ditt Erdös-nummer?» Professoren
bryter ut i en trillende latter, og sier
med en stolt undertone: – Jeg har
Erdös-nummer 2!
Her passer det med en liten forklaring: Paul Erdös (1913–96) var en ungarsk matematiker som levde utelukkende for sitt fag, et liv som er beskrevet
i boka «The Man Who Loved Only Numbers» fra 1998. Erdös publiserte hele
1475 betydningsfulle matematiske artikSide 8 — Svart Cyan Magenta Gul

Fraktaler, som er en kompleks type funksjoner, gir opphav til nydelige grafiske framstillinger.

ler sammen med matematikere fra hele
verden. I et uformelt system ble Erdös
selv regnet som nummer null, og allehans medforfattere fikk « Erdös-nummer 1», mens de som har publisert sammen med en som har publisert med
Erdös, har nummer 2, osv. – Han var etspennende menneske, og helt absorbert
i matematikk, men utrolig snill og hjelpsom, forteller hun. – Han hjalp spesielt
yngre matematikere ved å diskutere og
publisere sammen med dem. Alle matematikere ble sjokkert da han døde fornoen år siden. Han hadde liksom alltidvært der, og skulle alltid være der. Det
var inspirerende å snakke med ham på
konferanser, minnes hun.

Logiske byggverk. – Riemanns formodning er forskbar. Men hvis du spør
meg om når vi finner beviset, så er din
gjetning like god som min, men det
arbeides hele tiden med delproblemer
som kan bidra til løsningen. Men finnes
noen ikke-forskbare problemer? –Umiddelbart vil jeg svare: kan problemet formuleres matematisk, så er det
løsbart. Når matematiker Lorentzen
her gjøres oppmerksom på at hun sva-(x) = 1+

1
2x

+

1
3x

+

1
4x

oo

+ ... =

1

∑ x

n=1n

Riemanns zeta-funksjon. Georg Friedrich Bernhard Riemann (tysk matematiker, 1826-1866)
formulerte sin formodning i 1859. Å oppklare den betraktes av mange som «å utføre den største bragd innenfor tall-teori». (Mer informasjon på http://users.forthnet.gr/ath/kimon/)rer på samme måte som filosof Magne
Dybvig på tilsvarende spørsmål, blir
hun glad og ikke overrasket.
– Filosofi og matematikk er nærtbeslektet. Begge har den logiske oppbyggingen av strukturer, og en kan godt
filosofere over matematikkens vesen, sierhun, og reflekterer videre: – Er disse
vakre logiske strukturene egentlig noe vibare finner, eller er det noe vi konstruerer? Vi bygger de logiske byggverkene
våre, holdt sammen av disse fine sannhetene som jeg tror er enkle. Det betyr vel
egentlig at jeg mener vi oppdager mer
enn vi oppfinner. Jeg tror at forskjellige
kulturer kan oppdage de samme sannheter, men gjerne skrevet på ulike måter.
Sånn tenker jeg på matematikk. Derfor
er jeg mye gladere når jeg har bevist en

matematisk sammenheng som er enkel,
enn en som er fryktelig komplisert med
masse betingelser og side opp og side ned
med vanskelige utregninger. Når resultatet er enkelt, da er jeg stolt. Til og med
det å bevise kjente matematiske
sammenhenger på en enklere måte, kan
tilføre ny erkjennelse, fordi man ser nye
sammenhenger. Og det er det det hele
handler om, slutter hun.
MENTZ INDERGAARD
mentz.indergaard@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

9innblikk

Sesongfor
Kleiberg– Jeg vet at den siste plata til Madonna
har kommet, men jeg har ikke hørt den,sier komponisten Ståle Kleiberg.

Ståle Kleiberg er mannen bak flere av
verkene som skal fremføres i Olavshallen i tiden som kommer. Musikkviteren
på Dragvoll er sesongens komponist
hos Trondheim Symfoniorkster.
FOTO: LISA OLSTADOver 600 mennesker har funnet sine plasser til kveldens symfonikonsert i Olavshallen. På sjuende rad har også en 42 år
gammel mann funnet sin plass. Han blari programmet og leser at dirigenten er
Rolf Gupta. Det står også at det skal framføres verker fra Prokofjev og Hindemith.
Så ser han sitt eget navn, Kleiberg, og sitt
eget verk, «Kammersymfoni». Ståle Kleiberg lukker programmet og venter i spenning. Klokka nærmer seg halv åtte, og
musikerne fra Trondheim Symfoniorkester inntar scenen. Halv åtte begynner applausen å spre seg i den store hallen når deser dirigenten Rolf Gupta skritte over scenen. Konserten kan begynne.

– Det å velge en sesongens komponist,
er et veldig bra grep for orkesteret. Det
bidrar til å gi et inntrykk av en komponistprofil. For meg er det å være sesongens komponist i Trondheim Symfoniorkester ærefullt og smigrende, sier Kleiberg om utnevnelsen. Han benytter sjansen til å gi en verbal blomsterbukett tilbake til orkesteret som ivaretar den kulturpolitiske målsetningen i Norge om at
symfoniorkestre i større grad skal fremføre nyskreven og norsk musikk av nålevende komponister.
– Sammenlignet med orkestrene i
Oslo, Stavanger og Bergen, er TSO mye
flinkere til dette.

Smigret. – Det pleier ikke å se slik ut.

Strandglimt. – Jeg ble veldig tidlig opp-

Jeg har nettopp ryddet, innrømmer førsteamanuensen Ståle Kleiberg om kontorrom 2430 på Dragvoll. Bak en dobbeldør, som skal hindre at pianoklang av
Kleiberg sprer seg ut av rommet, forbereder han seg til fire timer med undervisning i hovedfag musikk. Han er godt
fornøyd med gårsdagens konsert med
Trondheim Symfoniorkester (TSO).
– De er utrolig proffe og har ikke hattlang prøvetid på dette stoffet, sier Kleiberg. Orkesteret har på sin side valgt Kleiberg som sesongens komponist. Det innebærer at flere av 42-åringens verker skalpresenteres på symfoniorkesterets konserter. Verket «Kammersymfoni (Symfoni
nr. 2) var opprinnelig TSOs bestillingsverk til Tusenårsjubileet i 1997. Til
urframføring i høst har samme orkester
bestilt «Konsert for kontrabass og orkester», og på nyåret har de også bestilt etstørre orkesterverk. Til våren skal Kleibergs første symfoni spilles.

tatt av musikk. Allerede i ni-ti årsalderen
var jeg helt oppslukt, skarrer Kleiberg,og minnes tidligere tider på Jæren.
– Jeg laget tidlig mindre klaverstykker, helt ubehjelpelig – selvsagt, men likevel… jeg har dem ennå, men ingen skal få
se dem, ler Kleiberg.
Opplevelsene fra Jæren utgjør ofte
inspirasjonsgrunnlaget i musikken til
komponisten. Glimt fra barndommens
turer på strendene med himmel, hav og
horisont vekker klang i Kleiberg.
– Disse glimtene eller opplevelsenegår det egentlig ikke an å snakke om. Det
er kanskje derfor jeg skriver musikk, fordi ordene ikke er dekkende.
Som komponist regnes han som enmoderne romantiker. Da han var 12 år,
bestemte han seg for yrkesvalget, og han
har vært yrkesaktiv komponist siden
1981. Fem år senere fikk han tilbud om envitenskapelig stilling ved Universitetet i
Trondheim, og flyttet til stiftsstaden på toSide 9 — Svart Cyan Magenta Gulukers varsel. Her hadde han aldri vært før.
Og det var et stykke unna hovedstaden.
– Oslo har institusjonene hvor viktige
beslutninger for komponister tas. Det merkes at jeg ikke lenger kan gå til Tollbugata
hvor komponistforeningen holder til, og
ta heisen til fjerde etasje og spasere inn.
Samtidig er det godt å være utenfor Oslo.
Som komponist i Trondheim er det naturlig å ta del i byens totale musikkliv, som
er svært rikt. I Oslo er det flere komponister, men altfor mange av disse er fornøyd med at komponistene isolerer seg i
sin egen ghetto.

Jern i ilden. Mens Ståle Kleiberg henter vann for å lage traktekaffe, blir man
bedre kjent med komponisten. I TSOs programpresentasjon av Kleiberg kommer
det fram at han har hovedfag i musikkvitenskap, samt diplomeksamen i komposisjon fra Norges musikkhøgskole. Kleibergs produksjon omfatter en rekke kammer- og orkesterverk, hvorav mange er
skrevet på bestilling fra betydelige orkestre og ensembler. Flere av Kleibergs verker har vunnet solid innpass på konsertprogrammene. Fem av hans kammerverk
er også samlet på egen CD, det timelange
bestillingsverket til Olavsdageen i 1992
«Rosevinduet» ble utgitt på CD i fjor.
Han er med i redaksjonen for fembindsverket «Norges Musikkhistorie» og
er hovedredaktør for de musikkvitenskapelige tidsskriftet «Studia Musicologica
Norvegica.»
Det er mye musikk i livet for Kleiberg,
men heldigvis deler hele familien interessen. Datteren spiller fiolin, både i kvartett og i orkester, og er dessuten svært såinteressert i pop og rock.

– Jeg begynner å bli en middelaldrende mann, så jeg er ikke så godt informert om popmusikk, svarer Kleiberg om
sitt eget forhold til denne musikksjangeren. Han har registrert at Madonna har
kommet ut med ny plate, men han harennå ikke har hørt den. Det kan bli vanskelig å få tid til det framover også; 2001
og 2002 er fullbooket med oppdrag og gjøremål. Kleiberg jobber med et større verk,
men er svært så hemmelighetsfull når det
gjelder nærmere opplysninger om det. Det
er for tidlig å si noe om det.

Blomster. Det spares ikke på applaus,og mannen på sjuende rad må fram og
motta oppmerksomhet. Han griper konsertmesteren og dirigenten i hånda, gjør
en diskret seiersgest til musikerne, tar
med seg blomsterkvasten tilbake til sjuende rad, og kan nyte resten av symfonikonserten.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no10

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

Full strid mellom skilsmisseforskere
Da en NTNU-rapport
konkluderte med at barnfår det bedre etterskilsmissen, tordnet det iBergen. Der satt forskere
med et helt annet bilde
av virkeligheten.
Psykologiprofessor Dan Olweus og forskningsassistenten Kyrre Breivik ved Universitetet i Bergen går hardt ut mot en rapport om skilsmissebarn som førsteamanuensis Kari Moxnes ved NTNUs Institutt forsosiologi og statsvitenskap har vært prosjektleder for. De mener rapporten har flere
alvorlige svakheter. NTNU-undersøkelsen«Skilsmissens virkning på barn. Foreldrenes
oppfatninger av skilsmissens konsekvenser
for barn» viser blant annet at to av tre skilsmissebarn har positive atferdsendringer
etter en skilsmisse.
– Det er mulig at dette prosjektet(NTNU-rapporten, red.) kan gi interessante opplysinger om hvordan de voksne opplever ulike aspekter ved skilsmisseprosessen,men det er dårlig egnet til å belyse effektene av skilsmisse på barna, hevder Olweus.

Bergens-undersøkelse.

Olweusmener at rapporten idylliserer skilsmissebarnas situasjon og henviser til sin egenundersøkelse «Bergensprosjektet mot mobbing og antisosial atferd», som har andre
funn. Denne undersøkelsen er ennå ikke
publisert, men hovedresultatene er beskrevet i en kort oppsummering. I følge Olweus
har skilsmissebarn i dette materialet dobbel så høy risiko som andre barn til åutvikle problematferd. Undersøkelsenviser også at forholdet til mor og far blirdårligere, og at barna oftere er innblandeti hærverk og annen antisosial atferd. I
Bergens-undersøkelsen er det barn som
rapporterer, mens NTNU-rapporten baserer seg på foreldrenes oppfatninger.
– Det er naturlig at skilte foreldre haren tendens til å ville se så positivt som muligpå de eventuelle effektene på barna av deres
egne handlinger. Deres oppfatninger kanvære langt fra barnas virkelighet, mener
Olweus som også er kritisk til at det ikke er
en kontrollgruppe i undersøkelsen, samt til
utvalget.
– Mer enn 40 prosent av de skilte foreldrene som ble invitert til å delta i prosjektet, takket nei til å delta, understreker
Olweus. Han tror dette med stor sannsynlighet har ført til en betydelig overrepresentasjon av foreldre som har klart skilsmissen rimelig godt.

Reagerer kraftig. – Dette er to helt
forskjellige undersøkelser, som ikke kan
sammenliknes, sier førsteamanuensis Kari
Moxnes om kritikken fra Dan Olweus. Hun
reagerer kraftig på beskyldningene omdårlig forskning og svarer blant annet på
kritikken om manglende kontrollgruppe:– Vi har ingen kontrollgruppe, men å
tro at en undersøkelse av skilsmisseprosessens virkninger bør ha en kontrollgruppebestående av folk som ikke har opplev skilsmisse, er tull.
Moxnes er enig med Olweus om at det
går dårlig med en del barn etter skilsmissen,men etterlyser svar fra Olweus på hvor mye
av skadene som skyldes konflikten før samlivsbruddet og hvor mye som skyldes tidaetterpå.
– Jeg mener at Olweus på tross av hva
han mener å tro, ikke studerer skilsmissens
virkninger på barn, og at den måten han
går ut på, kun kan bidra til å stigmatiserebarn som opplever at dere foreldre blir skilt.
Moxnes mener at hvis Olweus haddevært oppdatert, hadde han lest rapportene
fra prosjektet som ble publisert for flere år
siden, og visst at resultatene ikke var
sammenlignbare, men at det heller ikke
trenger å være noen motsetning eller uforenlighet mellom funnene.

Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

Mor og far finner ikke lenger tonen og bestemmer seg for å gå hver sin vei. Hvordan går det da med barna? Viser de positive atferdsendringer
eller blir de antisosiale?
(ILLUSTRASJONSFOTO)– Mediebildet stemmer med virkeligheten
Forskerne strider, og
resultatene er motstridende. Går det an åstole på forskningsresultater i mediene?
– Dette må jo være forferdelig forvirrende
for leseren, som den ene dagen får informasjon om noe, og neste dag ytterligheten av den samme saken, sier Stein Erik
Ulvund, barneforsker og professor ved
Pedagogisk forskningsinstitutt ved Universitetet i Oslo. Han tror ikke slike forskningsresultater bidrar til å opplyse allmennheten.
– Både norsk og internasjonal forskning om skilsmissebarn spriker i alle retninger. Det finnes derfor studier som kan
støtte nesten ethvert standpunkt i denne følelsesladede debatten, påpeker
Ulvund og mener at fagpersoner har etansvar for å trekke edruelige og nyanserte konklusjoner.

Heftige kontroverser. Harald
Hornmoen er stipendiat ved Journalistutdanningen i Oslo og forfatter av boka
«Vitenskapens vakthunder», som tar for
seg forskningsjournalistikk og forholdet
mellom forskere og journalister.
Hornmoen mener at man må regne med
en viss usikkerhet i forskningen:– I de fleste fag er det gjerne et skille mellom mer eller mindre etablert
kunnskap og forskning i forskningsfronten. Forskere er jo opptatt av å forske påområder der fakta og teori ennå ikke ersikre. Enten det gjelder medisin, samfunnsforskning eller klimaspørsmål, er
det kontinuerlig heftige kontroverser
mellom forskere om hva som regnes som
fakta eller «riktige» teorier.
Hornmoen har ikke fulgt forskerstri-den om skilsmissebarna, men mener at
oppslag om motstridende resultater er
med på å skape et realistisk bilde av hvordan virkeligheten er i forskningen.
– I samfunnsfagene kan metodemangfoldet være enormt, og valget av
metoder kan igjen basere seg på ulike
virkelighetsoppfatninger, sier Hornmoen som også påpeker at det gjerne kanvære et stridsspørsmål om hva som er
representativt utvalg,. og hva som er den
rette måten å tolke dataene på. Stipendiaten mener at medienes håndtering av
forskningsresultater også kan være med

Bergen-prosjektet
Har undersøkt 5000 gutter og jenter
fra Bergen kommune, i alderen 1116 år. Prosjektet ble gjennomført iperioden 1997-1999, og hovedfokus
har vært rettes mot ulike aspekter
ved mobbing. 1300 av barna som
svarte, var skilsmissebarn, og forskerne har sammenlignet denne
gruppen med cirka 4000 barn og
ungdommer som ikke har opplevd
skilsmisse. En mer omfattende skriftlig rapport beregnes å foreligge om
noen måneder.
Resultatene:
Skilsmissebarn har i gjennomsnittdårligere skoleprestasjoner. Barn av
skilte foreldre er oftere innblandet ihærverk, tyveri og skulking enn
andre barn. Forholdet til mor og far
er også dårligere blant barn som har
opplevd skilsmisse Hos skilsmissebarn er det høyere nivå av depresjon, sosial angst og dårlig selvbilde.
Skilsmissebarn i 7.– 9. klasse har fordoblet risiko for å røyke og for å
utprøve narkotiske stoffer.

på å blåse opp striden mellom forskere og
gjøre resultatene mer motstridende ennde egentlig er de kanskje er.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

NTNU-undersøkelsen
Rapporten «Skilsmissens virkning påbarn» er en del av forskningsprosjektet «Familieendringer og konsekvenser for barn og unges oppvekstvilkår» som er finansiert av Norges
forskningsråd. Utvalget består av
473 foreldre i Trondheim og Orkdal
kommune, som ble skilt i 1992 eller
1995, med til sammen 910 barn.
Undersøkelsen baserer seg på foreldrenes egne oppfatninger av skilsmissens konsekvenser for deresbarn, som de har omtalt i spørreskjema.
Resultatene:
Foreldrene mener at de aller fleste
barna har opplevd skilsmissen uten
registrerbare sosiale eller psykologiske skader. To av tre skilsmissebarn
viser positive atferdsendinger. Ett av
tre barn viser negative endringer,
blant annet ved å tøye grenser. 46
prosent av foreldrene oppga at
barna fikk et bedre forhold til dem
etter skilsmisse, mens 10 prosent
fikk dårligere. Mange barn reagerer
med å bli triste, sinte og tause nårde får vite at foreldrene skal skilles.
Men de fleste har akseptert det
etter ett år.

11

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

debattSi din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes
via e-post: medieseksjonen@adm.ntnu.no.
Innsendte manus kan bli forkortet.

No English, please!
Språk-kravene ved
opptak til doktorgradsstudier ved
NTNU er diskriminerende, mener
Richard Sliwka.
«Norske elevers og studenters engelskkunnskaper er generelt godenok for direkte fagstudier i engelsktalende land» (Nyborg utvalget 1994).
«A good command of English
is essential for all studies at
NTNU» (Study at NTNU, 9.98).
En logisk følge av disse to påstander er at norske studenter ikke
trenger å bevise engelskkunnskaper når de vil ta doktorgraden ved NTNU. Ifølge avtalen
om nordisk samarbeid snakker
en student med diplom fra Jyväskylan Yliopisto eller Ilisimatusarfik like bra engelsk som enstudent fra Universitet i Tromsønår det gjelder opptak til dr. ing.og dr. scient.-studier ved NTNU.
Studenter fra alle andre landkan, ifølge NTNUs dr. forskrifter,
ikke godt nok engelsk for dr.
gradsstudier ved NTNU. «Søkere
med utenlandsk (ikke-nordisk)
statsborgerskap skal dokumentere godkjent eksamen/test i engelsk» (§2.1 dr. ing., dr. scient. forskriftene 1.1.00). Utenlandske
studenter må derfor påvise engelskkunnskaper ved å avlegge en
av de dyre, kommersielle engelsktestene som TOEFL eller
IELTS. Testprisen er diskriminerende høy og tilsvarer 15 prosent
av den årlige pengesummen som
en person fra Eritrea, Madagaskar eller Yemen har til rådighetog 6 prosent av summen for en
person fra India, Togo, eller
Turkmenistan.

NAIC. Norske universitetervurderer selvstendig hvilken
utenlandsk utdanning kan inn-passes for studier i Norge. For åfå til en viss samordning haruniversitetsrådet gitt oppdrag
til NAIC (Informasjons- og kompetansesenter for institusjonene
i universitets- og høgskolesektor) å utarbeide forslag hvilke
lands studenter kan fritas forengelsktest. Disse forslag er
grunnlag for vurdering av engelskkompetanse ved NTNU.
Kunnskaper i andre faglig relevante språk ignorerer NAIC. En
direkte følge av NAICs monolingvistiske doktrine er at
NTNU ikke krever engelsktest
for studenter fra visse land:«Citizens from Ireland, theUK, the USA, Canada, Australia
and New Zealand do not have tosubmit TOEFLS/IELTS test
results» (Study at NTNU, s. 32).
Mens norske og kontinentaleuropeiske studenter strever over flereår for å lære minst ett, ofte to eller
tre fremmedspråk, aksepterer
NAIC og NTNU engelskspråklige
studenter som kanskje ikke harlært ett eneste ord på et annenspråk.
Faktisk oppnår hvilken student som helst «native speaker»
status etter å ha studert ett år
ved et engelskspråklig universitet
i Australia, Canada, England,
Irland, New Zealand og USA.
NTNU mener også at studier til
BA-nivå ved Obafemi Awolowo
University (Nigeria) eller ved
andre universiteter i engelskspråklig Afrika fører til høyspråklig kompetanse.
Hvis en student derimot har
studert ved de engelskspråklige
universitetene i Filippinene, Guyana, India, Pakistan, på Barbados, Fiji, Jamaica, Malta, Mauritius, New Guinea, Trinidad, så
kan en slik student, ifølge NAIC,
ikke godt nok engelsk.
Fritak for engelsk innrømmes
av NAIC for studenter med skoleutdanning fra en rekke land.
Engelskundervisning ved skoler i
Guyana, på Bahamas, Barbados,Fiji, Jamaica, Malta, New Guinea, Trinidad, Tonga og Western

Samoa gir språkferdigheter som
NAIC godtar. En student fra Mauritius med Cambridge Overseas
Higher School Certificate fra Zia
Iqbal Royal College kan engelsk,
mener det engelsk språklige University of Mauritius. Det menerogså NAIC. En student med baccalauréat fra Lycée Labourdonnais på Mauritius kan engelsk,
mener University of Mauritius.
Han kan ikke engelsk, mener
NAIC.
Har en student lært i sju årengelsk på en skole i Albania,
Aserbajdsjan, Etiopia eller Tyrkia, så fører dette til samme «fluency» som undervisning på norske skoler. Derimot betrakter
NAIC sju år eller mer engelskundervisning på skole i Bhutan,
Haiti, Oman, Togo, Turkmenistan, Zanzibar, Tyskland og Østerrike som ikke tilfredsstillende og
krever test.
Ligger den tyske skolen i Finland (Deutsche Schule Helsinki,
tysk skolesystem), får studenten
automatisk eksellent engelskkunnskaper attestert, uansetthvor lenge studenten har lærtspråket, forutsatt at studenten
har et finsk pass. Går studenten
derimot med et tysk pass på den
tyske skolen i Helsinki, så har
han ikke lært nok engelsk for dr.
graden ved NTNU. Studenten kan
selvsagt få godkjent sine engelskkunnskaper ved å søke om
finsk statsborgerskap. Dette erbilligere og mer effektivt enn ågå gjennom TOEFL. TOEFL gir
bevis for engelskkunnskaper ikun to år, etter den tid regnes
kunnskaper som glemt og test må
gjentas. Et finsk pass kan derimot forlenges og dokumenterer
at du aldri glemmer skoleengelsk.
You don’t speak English? No
problem! Du er hjertelig velkommen som dr. student ved NTNU,
forutsatt du har et pass fra USA.
Å få et amerikansk pass er billigere og lettere enn å bestå en
TOEFL. Det eneste en framtidig
utenlandsk student må gjøre, er åbe sin mor om å føde ham i USA.

Lisboa-konvensjonen. Fra
1997 har Lisboa-konvensjon påvirket godkjenning av utenlandsk høyere utdanning i Europarådets land, USA og Canada.
Et grunnleggende prinsipp ikonvensjonen er at kvalifikasjoner skal godtas på grunnlag av
ferdigheter. Et annet viktig poeng i konvensjonen er at studier
ved et universitet i et Europaråd-land gir samme rettigheter ialle andre angjeldende land, f.
eks. til opptak for dr. gradsstudier. Konvensjonen tillater krav
om tilleggskunnskaper hvis det
foreligger en vesentlig og relevant forskjell mellom utenlandsk og nasjonalt diplom. Bevis for at utenlandske studier ersubstansielt forskjellige fra
norsk utdanning, ligger ved universitetet det søkes om opptak.
NAIC og NTNU krever TOEFL≥ 500 eller for visse land sju årsengelskopplæring. Har NAIC
bevis for at 6.5 år engelsk ved enøsterriksk skole er vesentligdårligere enn sju års engelskundervisning i Aserbajdsjan?
Reza fra Iran er dr. student i
kjemi ved Technische Universität
Graz. TU Graz krever tysk, men
ingen engelsktest, selv om faglitteraturen er på engelsk. Etter toår dør veilederen. Reza ønsker nåå fortsette hos en NTNU-professor som forsker i liknende problemstillinger. NTNU aksepterer
ikke
Rezas
reelleengelskkunnskaper på faglig nivåog krever TOEFL. Til tross for
NTNUs negative holdning kan
Reza fortsette sine dr. gradsstudier ved NTNU uten TOEFL. Lisboa-konvensjon gjør NTNUs dr.
forskrifter til makulatur.

Relevant språk. Er krav om
engelskkunnskaper i det hele
tatt relevant for dr. gradsstudier
ved NTNU? Konstatering i brosjyren Study at NTNU: «A goodcommand of English is essential
for all studies at NTNU» er galt.
Forskriftene for dr. polit.og dr.
art. nevner ikke krav om engelsk,

med god grunn. Gode gresk- eller
tyskkunnskaper kan for dr. studier i filosofi være mye mer relevante enn kunnskaper i engelsk.
Fransk er essensielt for studier
ved Romansk institutt, og kjennskap til latin, italiensk, spansk,
portugisisk er sannsynligvis viktigere enn TOEFL scores.
Er engelskkunnskaper tilstrekkelig for dr. ing. studier i arktisk arkitektur i Québec? NTNU
vil etter gjeldende regler nekte
opptak til en student som snakker
flytende inuktitut og fransk men
som konverserer mindre godt påengelsk, et språk med liten relevans for arbeidet.
Er engelskkunnskaper viktig
for å ta en dr. scient. grad i biologi om medisinplanter i Kambodsja? NTNU vil ikke gi adgang til
en student med beste kunnskaper i khmer og fransk, men med
TOEFL = 480.

Faglig vurdering. Kunnskaper i engelsk er viktig, kompetanse i andre språk kan væreviktigere for doktorgradsstudier
ved NTNU. Vurderingen av hvilket språk på hvilket nivå som er
nødvendig for en dr. grad, er
ingen oppgave for en administrator som er bundet til deabsurde anbefalingene fra NAICog til de diskriminerende dr. forskriftene ved NTNU.
Vurdering av doktorstudentenes fagkunnskaper, inkludert
faglig relevante språkferdigheter,burde utelukkende ligge hos veilederen.
Higher education is a global
business. Det er ikke lenger mulig
å foretrekke eller nekte opptak
til studenter pga. herkomst, pass,eller andre, ikke kunnskapsbaserte eller ikke faglig relevante
kriterier.
English? Why not. But noEnglish requirement in
NTNU’s admission rules.
RICHARD SLIWKA
Førstekonsulent, Studieavdelingen

Einar J. Aas er professor ved
Institutt for fysikalsk
elektronikk

Vitenskapelig vegring mot popularisering?

i det akademiske
glasshuset

Det er akademikernes plikt å
formidle sin
kunnskap, skriver
EINAR J.AAS.

En av universitetets
oppgaver er formidling. Paragraf 2,
punkt 4 i Universitetslovens kapittel 1,«Virkeområde og formål», sier det slik:«Institusjonene har
ansvar for å formidle
kunnskap om virksomheten og for å
utbre forståelse forvitenskapens metoderog resultater». Kunnskap om – og forståelse for – det er svære
oppgaver.
Hvor står NTNU
når det gjelderformidling? Uten å hanoen statistikk å
støtte meg til, virker
det som om vi er lite

Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

synlige i mediebildet, inkludert dagspressen. Dessverre er teknologene minst
synlige.
For fire – fem år siden var NTNUs
vitenskapelige ansatte svært så aktive iden lokale dagspresse og til en viss grad i
hovedstadspressen. Da var temaet organisering av universitetet i Trondheim.
Strømmen av innlegg var så stor at utdanningsminister Gudmund Hernes truet med
å drukne oss i studenter! Dette engasjementet var selvsagt prisverdig, men det
røpet også at kampen for den akademiske
frihet var noe nærsynt, og at interessen
for egen arbeidssituasjon kanskje var den
sterkeste motivasjon for engasjementet.
Med noen få prisverdige unntak er jeg ikke
imponert over NTNUernes samfunnsengasjement ut over engasjementet for egenarbeidsplass.
Det synes å være et spesielt stort behovfor vederheftig formidling av forskningsresultater fra naturvitenskap og

teknologi. Meg bekjent finnes det ingenspesialisering innen disse emner ved noen
journalistutdanning i Norge. Høyskolen i
Oslo tilbyr journalistutdanning, dergenerell journalistisk teori og metode
undervises innen fag som kommunaljournalistikk, retts- og kriminaljournalistikk,
nyhetsjournalistikk, økonomijournalistikk,
featurejournalistikk, miljøjournalistikk og
internasjonal journalistikk. Men vitenskapsjournalistikk mangler. Vi kan akke og
oje oss over dette, eller vi kan prøve å bidra
med vår egen kunnskap.
Jeg leste nylig om igjen et innlegg i
Morgenbladet fra mai 1997, der Kåre Bulie
reflekterte over motsetningene mellompresse og universitet. Bulie skrev: «Riktignok har det i mange år eksistert ganske
sterke motsetninger mellom presse og universitet, men det er ikke utelukkendepressens skyld.
Dagens akademikere har mindre tid
enn sine forgjengere til å debattere i enbredere offentlighet. Likevel er det
akademikeres plikt å formidle sin kunnskap i fora som når lenger enn fagmiljøet.
Kanskje kunne akademikerne være medpå å utgjøre den «faglig-profesjonelleskranke mot vulgariseringen av mediene».
som Hagtvet etterlyser. Selv er han et godt
eksempel på en professor som deltar ibredere debatter. Hvis færre av hans kolleger hadde isolert seg på kontorene sine,
kunne det blitt høyere nivå på debattene.»– Foranledningen var at Bernt Hagtvet,
professor i statsvitenskap ved UiO, haddegått sterkt ut i en Aftenposten-kommentar,og hevdet at «journalistene representerer
paradoksalt nok ingen faglig-profesjonell
skranke mot vulgariseringen av mediene».
«Hvordan er de blitt så viltslående antiintellektuelle?» spurte Hagtvet.
Jeg slutter meg for øvrig til Albert Einsteins utsagn omkring popularisering av
vitenskap: «Gjør det så enkelt som mulig,
men ikke enklere».

12kategori

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

Når selv Vårherre kommer til kort
Stilles det for strenge
krav ved vurdering av
professorkompetanse?
undrer Edvard Vogt,
Universitetet i Bergen.

En meget kvalifisert forskervenn
fikk forleden avslag på sin søknad om professoropprykk. Jeg
trøstet ham med en hypotese atuniversitetssituasjonen nå er
blitt slik at jo lenger fremme på
forskningsfronten mot det nyeog ukjente en kandidat befinnerseg, desto vanskeligere vil detvære for ham/henne å tilfredsstille en professoral bedømmelseskommisjon.
Dagens unge forskere representerer per definisjon en annen
type kompetanse enn den som
kvalifiserte kommisjonsmedlemmene som professorer for ti
og tredve år siden. De vitenskapelige erkjennelser innenfor
ethvert fagområde fordobles nå –la oss si – hvert tiende år, mot
hvert femtiende år tidligere.
Dagens professorale meritteringskrav er formelt de samme
som før, stilisert til to doktorgraders krav til orientering,kunnskaper, innsats, teoriprøvinger og publikasjoner. Problemet er at på vedkommendes spesialiserte frontavsnitt må
han/hun i dag dekke et fagområde som er dobbelt så omfattende som det vedkommendeområde representerte for ti årsiden. En doktoravhandling hari dag ofte det dobbelte omfang
av det «normale» for en generasjon siden. I tillegg til hansmange andre publikasjoner var
min venns vel mottatte doktoravhandling på 727 sider. Det er
faktisk ikke lenger et rimelig
krav å skulle dokumentere publikasjoner på professoralt nivå ihele den langt bredere sektor
som bedømmerne selv dekket
den gang fagets/professoratstittelens kunnskapsinnhold var
langt mindre. Erkjenner ikke
bedømmerne dette, vil de oftere
og oftere måtte diskvalifisere
glimrende kandidater som altfor
spesialisert.
En annen verdifull forskertype vil også bli definert ut.
Etter ti år vil det med den akselererende forskningsutviklingofte foreligge en ny paradigmesituasjon, som er oppstått etterat bedømmerne selv ble etablerte. En forsker som arbeider
innenfor det fremvoksende paradigma vil fremlegge til bedømmelse publikasjoner som behandler forhold og sammenhenger som ligger utenfor
bedømmerne paradigmer. Han/
hun kan da bli definert ut som
utilbørlig bredt orientert, selv om
vedkommende nettopp derved
har bidratt med nye og kanskje
banebrytende erkjennelser og
forståelser.
Jeg håpet at slike hypoteserom at feilen kanskje ikke ligger
hos min mismodige forskervenn,kunne være ham en fattig trøst.
En mer allmenn teori om at det
ofte er de etablerte bedømmeres
begrensninger som ligger bak

deres negative bedømmelser,
kunne faktisk belegges med
mange eksempler på at underkjente forskere senere i vitenskapens historie blir vurdert
høyere enn deres bedømmere.
Det mest kjent eksempel er her
utvilsomt Gud Fader selv, da hanfor noen år siden søkte om tenure som full professor i etikk ved
et amerikansk universitet. Når
min venns akademiske karrieres skipbrudd er felles med ham,må bedømmelsen vel nærmest
kunne defineres som en seier.
Ifølge Socio.-Legal Newsletter, no 17, 1995, kan den negative innstillingen fra Gud Faders
professorale bedømmelses-kommisjon sammenfattes slik:
1. Han har bare én større
publikasjon.
2. Den er skrevet på hebraisk
og ikke på engelsk.
3. Den mangler bibliografi og
fotnoter.
4. Han har ingen artikler irefereed tidsskrifter.
5. Det ser ut til at han ar forfattet boken med utilbørlig
megen hjelp av assistenter og til
og med av ghost writers.
6. Det er riktig at han har
foretatt omfattende eksperimenter, men de fleste ble foretatt for meget lenge siden og deer utilfredsstillende dokumentert.
7. Han har ikke vist vilje eller
evne til samarbeid med andre
forskere.
8. Det har vært vanskelig å
replikere hans resultater.
9. Han har brukt menneskelige forsøkspersoner uten å haProtest mot nytt karaktersystem
Psykologistudentene
krever å bli vurdert påsamme måte som andre
HF- og SVT-studenter.

I «Under dusken» 12/2000 ble
detaljene for karakterskifte neste høst presentert. Forslaget går
ut på å omgjøre tallkarakterene
til bokstavkarakterer av typen
ECTS, og skal innføres på NTNU
fra og med høstsemesteret 2001.
Ifølge «Under Dusken» er forslagene for SVT/HF- fakultetene
som følger:

Hovedfag og profesjonsstudiet ipsykologi er blitt skilt ut fra
resten av fakultetet, noe som foross studenter virker uforståelig.
2.5 vil gi B for studenter på Historisk-filosofisk fakultet og deøvrige studentene på Fakultet
for samfunnsvitenskap og teknologiledelse, men D for studenter på psykologi hovedfag og profesjonsstudiet.
Vi synes forslaget vitner om uvitenhet vedrørende karaktergivningen på disse to fagene.

Det historisk-filosofiske
fakultet og Fakultet forsamfunnsvitenskap og teknologiledelse:

Studentene ønsker å få samme
karaktersystem som resten av
Historisk-filosofisk fakultet og
Fakultet for samfunnsvitenskap
og teknologiledelse. Vi ser ingen
grunn til at vi skal bli skilt ut
slik forslaget viser. Vi stiller ogsåspørsmål til om dette er lovlig, iog med at vi alle er studenter
under samme fakultet. Studentene antar at vi har fått dette
karaktersystemet fordi det jevnt
over er høyt snitt på karakterenepå hovedfag og profesjonsstudiet i psykologi. Dette er for oss en
naturlig følge av de ekstremt
harde kravene for å komme inn
på disse studiene. Det virker
ikke som om dette er tatt i
betraktning.

Tallkarakterer
1,0-2,2
2,3-2,52,6-2,72,8-3,03,1-4,0Tanken bak må være at alle studenter er like og derfor kan normalfordeles. Men alle studenterer ikke like, noen får bedre
karakterer enn andre, og i og
med at det er disse studentene
som selekteres til hovedfag og

Hovedfag og profesjonsstudiet i psykologi:
Tallkarakterer
1,0-1,92,0-2,2
2,3-2,42,5-2,82,9-4,0Bokstavkarakterer
A
B
C
D
E

profesjonsstudiet vil det naturligvære unormalt mange gode
karakterer på disse fagene. Skulle man normalfordele disse studentene, måtte opptaket værebasert på loddtrekning som ville gi et tverrsnitt av studentene
på lavere grad. Det går derimot
ikke å normalfordele en ekstremgruppe!
Målet skal også være å gjøre det
lettere for norske studenter å
hevde seg internasjonalt. Vi
betviler at en norsk student med
karakterer C og D, som i Norge
tilsvarer meget gode karakterer,
vil ha reell sjanse på det internasjonale markedet. Studentene
er beredt på å kjempe for at
hovedfag og profesjonsstudiet ipsykologi skal få samme karaktersystem som resten av
HF/SVT-fakultetene. Fagutvalget har registrert et enormt
engasjement blant studentene idenne saken.
På vegne av studentene på
psykologi hovedfag og profesjonsstudiet:
BIRGIT VALLA
leder av Fagutvalget og student på
profesjonsstudiet

OG MONICA VOLDEN SIVERTSEN

Bokstavkarakterer
A
B
C
D
E

Side 12 — Svart Cyan Magenta Gul

medlem av Fagutvalget og student på
hovedfagsøkt om godkjennelse av dette
fra en forskningsetisk komité.
10. Da ett av hans eksperimenter ble mislykket, dekket
han dette til ved å drukne defleste av forsøksobjektene. Ogsåellers har han bare beholdt noen
utvalgte tilfeller fra hver eksperiment-serie, uten å gjøre tilfredsstillende rede for utvelgelseskriteriene.
11. Det er ikke klart om eliminasjoner er foretatt bare fordi
forsøksobjektenes atferd ikke
fulgte teorien.
12. Han har gitt få forelesninger og nøyer seg oftest med å
be studentene om å lese hans ene
bok.
13. Det blir fortalt at han haroverlatt mange undervisningsplikter til sin sønn.
14. Han utelukket sine to første
studenter fra undervisningen
med den begrunnelse at de hadde gått utenfor pensum og hadde lært for meget.
15. Han har hittil bare formulert ti eksamensoppgaver. Samtlige oppgaver har vist seg utilbørlig vanskelige. I hans lange
undervisningspraksis har bareto studenter (Maria og hennes
sønn Jesus Josefsen) hittilbestått eksamener. Uklare slektskapsforhold kan her ha spilt enrolle.
16. Hans treffetid har værtmeget uregelmessig. Han avslår
å møte andre enn sine favorittstudenter og han møter dem dautenfor campus – gjerne på fjelltopper eller i ørkener.

vitende selv. Min forskervenn
har for øvrig heller ikke grunn tilå beklage seg på det mer praktiske plan. Han overtar snart en
like høyt respektert og bedre
betalt stilling i den ikke- akademiske verden. Verre er det for
fakultetet og for hans kolleger
og for studentene som mister en
god forsker og lærer.
Jeg har ikke lest min venns
bedømmelse, og min trøstende
hypotese er derfor ikke rettet
mot hans bedømmende professorer som personer. De må selvsagt som alle akademikere ansees som fullt kompetente innenfor
universitetssituasjonens begrensninger. Det som mine hypoteser sier, er bare at de foreliggende kriterier og retningslinjer
kanskje ikke holder mål i forhold
til dagens ekspanderende forskningsfront. Dagens nye forskningssituasjoner er på godt og
ondt vidt forskjellig fra fortidens
embetsmanns-universiteter med
deres solid grunnfestede professorale elfenbenstårn. I dag måuniversitetene ha større valgfrihet, og vi må ha råd til å utvide
kretsen av de professorkompetente. Det er universitets fremtid
vi definerer ut når vi ikke er istand til å inkludere i vårt fellesskap den type glimrende forskere og lærere, som jeg fra mittsamarbeid med min venn vet at
han representerer.
PROFESSOR (EM) EDVARD VOGT,
Juridisk fakultet, UiB

Min venn har selvsagt liten
grunn til å beklage seg når hansskipbrudd blir delt med Den all-Engelskdebatten
fortsetter
Universitetet i Oslostøtter Eirheim i «grammatikkdebatten», mens
Universitetet i Tromsøstår på motsatt side.
Amanuensis Kjell Eirheims
utspill om grunnfagsundervisningen ved NTNU (Se UA
13/2000), har ført til debatt i
landets engelskfagmiljø. Eirheim har både i bladet Skolefokus og i Universitetsavisa
hevdet at grunnfagstudenterved NTNU ikke lenger får systematisk opplæring i engelsk
greammatikk, at et grunnfag
heretter ikke vil kvalifisere forlærergjerning i grunnskolen, og
at NTNU dermed fører studenter så vel som skoleverk bak
lyset.
På siste møte i Nasjonaltfagråd for engelsk ble Eirheimspåstander tatt opp til drøfting.
Før møtet forelå en uttalelse
fra engelskmiljøet ved Universitetet i Oslo, som tok klart
avstand fra endringene ved
NTNU og som antydet at detmåtte vurderes å underkjennegrunnfaget ved NTNU.
Delegaten fra NTNU hevdet imidlertid at Eirheims uttalelser ga et fortegnet bilde av
situasjonen, og at omleggingenvar foretatt ut fra et ønske om
å bedre den praktiske språkferdigheten til studentene.
Delegaten fra Universitetet i
Tromsø, der det undervises i etliknende opplegg, ga full støtte
til dagens ordning.

Kommunalt
studentråd
Trondheim har som den første kommune i landet vedtatt å opprette et eget, formelt studentråd i samarbeid
med
byens
studenter.
Sammensetningen av rådet
vil bli bestemt senere i høst.
Studentene har lenge arbeidet for at kommunen skal ta
mer ansvar som vertskommune og vedtaket blir møttmed begeistring blant studentpolitikerne.
– Det er svært positivt at
kommunen har forstått hvor
viktig studentene er, sierleder av Velferdstinget,
Jonathan Miller, i en pressemelding, hvor det ogsåantydes at det heretter vil
bli færre protester fra studentene: «Dette betyr at studenter for første gang i Norges historie kan påvirke politiske beslutninger uten åmåtte ty til demonstrasjoner, fakler og vaiende faner».

13

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

vår verden
Romstore
Dragvoll-lærere
Auditorier og seminarrom på Dragvoll er
halvfulle, og foreleserne vil ikke starte
undervisningen før
klokken 10.

I bygg 11 på Dragvoll er et nytt storauditorium nylig tatt i bruk. Seksjonssjef Dagfinn Refseth håper at en forelesningssal med hele 347 plasser skal
gjøre det lettere å få timeplanen for vårsemesteret til å gå i hop.
FOTO: ARNE ASPHJELLFor Studieavdelingen er det etpuslespill å få timeplanleggingen for vårsemesteret på Dragvolltil å gå opp. – Det er spesielt vanskelig siden foreleserne har enlei tendens til å melde behov formye større forelesningslokaleenn det som er nødvendig, sierseksjonssjef Dagfinn Refseth. Forå få mer realistiske tall for plass-

Jon Walstad blir ny studiedirektør
Kollegiet har tilsatt kst. studiedirektør
ved NTNU, Jon Walstad (52) som ny
studiedirektør.
Walstad (bildet) er cand.real. og
har arbeidet som vit.ass. ved
Matematisk institutt, Unit; somlektor og studieinspektør ved
videregående skoler i Hedmarkog Sør-Trøndelag; som høgskolelektor ved Trondheim lærerhøgskole; som teknisk forfatter i
Norsk data; som studierektor og
studiesjef ved NKI; som studiedirektør ved det tidligere AVH;og som henholdsvis assisterende
studiedirektør og seniorrådgiverved NTNU. Dette året har hanvært konstituert studiedirektør
etter at Odd Lauritzen fratrådte sin stilling.
Walstad bekrefter overfor
Universitetsavisa at han kommer til å takke ja til stillingen.

(ARKIVFOTO: LARS KR. IVERSEN.)

Pendler mellom to verdener
folk i farta

Johan Skule Høye,
professor ved Institutt
for fysikk.
Hver fredag kjører Johan Skule Høye isin hvite Volvo fra Trondheim tre og en
halv time til familien på slektsgården
Søre Moen i Rendalen. Søndag kveld ersamme bil på vei de 23 milene tilbake.
– Det er som å leve i to ulike verdener, sier Høye og legger til at folk og problemer i Trondheim legges vekk når hankommer til Rendalen. – Der er jakt
hovedtemaet for samtalene folk imellom.
I Trondheim og NTNU-miljøet dominerer fagpraten.
Høye, som underviser og forsker i statistisk mekanikk ved NTNU, kommer
opprinnelig fra Rendalen i Hedmark.

Side 13 — Svart Cyan Magenta Gul

Hele familien bodde i Trondheim til
1982, da flyttet mor og de fire barna til
bygda, mens far ble igjen i byen.
– Foreldrene mine begynte å trekkepå årene, og noen måtte ta hånd om gården, sier Høye. Familien drev tidligeregården parallelt med at professoren jobbet i Trondheim, men i dag er jorda leid
ut. Nå er ungene voksne og snart ute av
redet, alle sammen. Den eldste datteren,
Gudrun Kristine, tok nettopp doktorgraden i astrofysikk ved NTNU.
Når Johan Skule Høye kjører mellom
Trondheim og Rendalen lar, han helst
tankene fly. – Jeg hører en del på bilradioen, mest NRK og nyhetssendinger.
Faglige problemstillinger får ligge,
man skal jo konsentrere seg om kjøringen også.
ANNE BERIT HEIERAAS
anne.heieraas@adm.ntnu.no

Klar til å la tankene fly.
FOTO: ANNE BERIT HEIERAAS

behovet, foretar Studieavdelingen nå en telling av det faktiske
antall studenter som er til stedepå forelesningene.
Den foreløpige konklusjonen
er at i gjennomsnitt er bare
30-50 prosent av sitteplassene iforelesningssalene belagt. I ett
tilfelle som ble observert, var det
to studenter i et lokale med plasstil 60. Det bør derfor være grunnlag for å tildele mindre lokaler tilen del av forelesningsseriene,
mener Refseth.
– Et annet problem er at defleste foreleserne bare vil undervise innenfor en «kjernetid»
mellom klokka 10 og 14, sukker
Refseth, selv om den offisielle
undervisningsperioden er fra
08.00 til 20.00.

– Lærerne hevder at det er
vanskelig å få studentene til åkomme på «nattforelesning»,
hvilket vil si klokken 08.15. Det
er heller ikke populært å undervise etter kl. 16, selv om det da
er mange ledige auditorier.
Men ifølge Refseth vil det ivårsemesteret bli nødvendig med
flere nattforelesninger. Han vil
møte eventuelle innsigelser med
følgende kommentar:– Hvis forelesningen er interessant nok, så kommer studentene!

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Nytt hovedstyre i Forskningsrådet
Direktør ved Kreftregisteret,Frøydis Langmark, er blitt oppnevnt som ny leder for hovedstyret i Norges forskningsråd.
Fra NTNU er professor Rigmor
Austgulen oppnevnt som nytt
medlem i styret. Styret har
seks kvinnelige og fem mannlige ledere.

– Jeg er overbevist om at
Regjeringa har funnet fram til
et sterkt og godt styre for
Forskningsrådet, sier statsråd
Trond Giske.
Langmark erstatter administrerende direktør Halvor
Stenstadvold som leder for
hovedstyret. Stenstadvold lederstyret i seks år.

Studenter åpner «sosialkontor»
En gruppe tredjeklassinger ved
sosionomutdanninga, Høgskolen i Sør-Trøndelag, har åpnet
sitt eget «sosialkontor.» Sju studenter har åpnet en gratis veiledningstjeneste for alle byens
borgere.

– Penger har vi ikke. Tid
har vi derimot massevis av. Og
vi kan veilede folk videre i hjelpeapparatet om det er behovfor det, sier sosionomstudent
May Lena Kaspersen til Høgskoleavisa.

14

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

vår verden

nettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig på
NTNUs hjemmeside (http://www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Doktorgrader
Sivilingeniør
Jan Hystad
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Transverse Flux
Generators in Direct-driven Wind
Energy Converters.» Prøveforelesningen vil bli holdt i
Totalrommet/226, Hovedbygningen, Gløshaugen, fredag 20.
oktober kl 10.15 over emnet«Ocean Waves – PromisingTechnologies for Electric Energy
Generation.» Disputasen finner
stediTotalrommet/226,
Hovedbygningen, Gløshaugen,fredag 20. oktober kl 13.15.
Cand.med.
Hilde Grimstad
har til forsvar for graden doctor
medicinae innlevert avhandling
med tittelen «Violence against
woman and pregnancy outcome.»
Disputas: fredag 20. Oktober
2000.Prøveforelesninger torsdag
19.oktober i auditoriet,Medisinsk
teknisk forskningssenter, Olav
Kyrres gt. 3. Første prøveforelesning kl 15.15 over selvvalgt
emne: «Doctor-patient communication about physical abuse.»
Andre prøveforelesning kl 16.15
over oppgitt emne:«Spontaneousabortion.Causes and treatment.»
Disputasen finner sted fredag 20.
oktober kl. 10.15 i store auditorium, 2. etg. Sentralblokka på
RiT.
Sivilingeniør
Thomas K. Thiis
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Experimental
Validations of Numerical Simulations of Snowdrifts around
Buildings and in Terrain.» Prøveforelesningen vil finne sted ved
Høgskolen i Narvik tirsdag 24.
oktober kl 10.00 over emne:«Indeklima- og energiforhold i glasgårde – sommer og vinter.Hvilke
problemer kan opstå og hvordan
de løses?» Disputasen finner stedved Høgskolen i Narvik tirsdag
24. oktober kl 13.00.
Cand.scient.
Astrid Hjelde
har til forsvar for graden doctor
philosophiae innlevert avhandling med tittelen: «Surface tension and complement activation.
Factors influencing bubble formation and bubble effects after
decompression».Disputas:25.oktober 2000. Prøveforelesninger
tirsdag 24. oktober i Store
Auditorium,2.etg.i sentralblokka
på RiT. Første prøveforelesningkl 15.15 over selvvalgt emne:«Role of neutrophils in cerebral
ischemia and reperfusion injury:

evaluation of various anti-reperfusion injury agents with special emphasis on hbo therapy.»
Andre prøveforelesning kl.16.15
over oppgitt emne: «role of oxygen in the physiology of nitric oxide in health and disease.»
Disputasen finner sted onsdag
25. oktober kl10.15.
Cand.scient.
Jørund Aasetre
forsvarer fredag 27.oktober offentlig for dr.polit.-graden i faget
geografi ved NTNU, avhandlingen «Holdninger og kultur i Norsk
naturforvaltning.»
Prøveforelesningen holdes torsdag 26.
oktober kl 16.15 over oppgitt
emne: «Dominerende natursyn iulike epoker av geografifagets
historie, med vekt på de siste 150årene.» Disputasen finner stedfredag 27. oktober kl. 13.15.
Prøveforelesning og disputas eråpne for alle interesserte.
Prøveforelesningen avvikles i
Auditorium II, bygg 2, nivå 3 og
disputasen i Auditorium III,bygg
2,nivå 3,Universitetssenteret på
Dragvoll.
Cand.polit.
Pål Coldevin Næsje
forsvarer fredag 27.oktober 2000
offentlig for dr.polit.-graden i faget sosiologi ved NTNU, avhandlingen «Pumps and Circumstances.The Political Configuration of Heat Pump Technology in
Norway.» Prøveforelesningen holde torsdag 26. oktober kl 16.15
over oppgitt emne: «Explanatory
Models in STS. Discuss the comparative strengths and weaknesses of the various theoreticalframeworks used in the thesis,
e.g. as introduced by Focault,
Winner, Hughes, Pinch/Bijker,
and Weber. Support this discussion with examples from the heatpump case.» Disputasen finnersted fredag 27. oktober kl 13.15.
Prøveforelesningen avvikles i
Auditorium III, bygg 2, nivå 3 og
disputasen i Auditorium I, bygg
2,nivå 3,Universitetssenteret på
Dragvoll.

Ledige stillinger
Studentassistenter
ET-fakultetet har 78 ledige stillinger som studentassistent forvårsemesteret 2001. Kvinnelige
studenter oppfordres til å søke.
Skriftlig søknad på fastsatt skjema(G-216a/Info-hjørnet).
Søknadsfrist 20.10.00.
Dr.stipendiat
Dr.stipendiatstilling i fysikk er
ledig. Nærmere opplysninger om
stillingen kan fås ved henven-LØRDAGSUNIVERSITETET
Lørdag 21. oktober

Energi og miljø – veier til en renere fremtid
Dagens måter å bringe til veie og forbruke energi skaper store belastninger på miljøet. I tillegg kommer utfordringen med å heve levestandarden i store deler av verden. Hvordan skal vi, med slike forutsetninger, sikre energitilgangen uten å overskride naturens bærekraft?
Foreleser:
Arne Bredesen, professor ved Institutt for klima- og kuldeteknikk

Side 14 — Svart Cyan Magenta Gul

STED:

Suhmhuset,
Vitenskapsmuseet
Elvegaten 6
TID:
kl. 10.15
GRATIS INNGANG!
www.ntnu.no/lordag

delse til Institutt for fysikk, tlf.
73593635.Søknadsfrist:26.10.00
Førsteamanuensis II
Førsteamanuensis II i matematikk søkes ved Institutt for matematiske fag.Ytterligere opplysninger kan en få ved henvendelse til instituttleder professor
Kristian Seip, tlf 73593516, epost:
seip@math.ntnu.no.
Søknadsfrist: 26.10.00.
Førstekonsulent
Ved seksjon for fjernundervisning, etter- og videreutdanningsøkes etter en førstekonsulent/
utreder i fast, hel stilling.
Nærmere opplysninger om stillingen fås hos seksjonssjef Jan
Tore Gjendem,telefon 91897055.
Søknadsfristen er 26. oktober og
søknaden merkes SA-nr. 15/00.
Førstefullmektig, vikariat
Ved Fakultet for kjemi og biologi er det ledig vikariat som førstefullmektig. Nærmere opplysninger ved seksjonssjef Åse
Strømme Brekke tlf. 73 59 67 14,
Aase.Brekke@chembio.ntnu.no,eller sekretær Britt-Iren Tiseth
tlf.73 59 41 97,britt.tiseth@chembio.ntnu.no.
Stipendiater
Fire stipendiatstillinger er ledig
ved Institutt for kjemisk prosessteknologi, med fagområdet
innen katalyse/prosesskjemi.
Nærmere opplysninger fås hos
professor Anders Holmen, tlf
73594151, epost: anders.holmen@chembio.ntnu.no eller prof.
Edd A. Blekkan, tlf 73594157, epost:blekkan@chembio.ntnu.no.
Søknadsfrist: 26.10.00.
Overingeniør/
avdelingsingeniør
Institutt for matematiske fag søker overingeniør/ avdelingsingeniør. Nærmere opplysninger om
stillingen fås hos instituttleder
Kristian Seip, tlf. 73 59 35 16, epost: Seip@math.ntnu.no Merk
søknaden FIM/144.Søknadsfrist:
02.11.00.
Professor II
Institutt for maskinkonstruksjon
og materialteknikk søker professor II i maskinkonstruksjon
og materialteknikk (datastøttet
produktutvikling). Ref.nr. 21/00.
Frist 2.november 2000.Nærmere
opplysninger om professoratet
fås hos professor Ole Ivar
Sivertsen,tlf.73592541 eller professor Hans Petter Hildre, tlf.
73593914.
EDB-tekniker
Stilling som EDB-tekniker formusikkprogramvare, 20% stilling, er ledig ved musikkvitenskapelig institutt.Nærmere opplysninger ved kontorsjef Trond
Einar Garmo, tlf. 73 59 65 95, epost:trond.einar.garmo@hf.ntnu.
no Søknad merkes med jnr. HF179 og sendes NTNU, Det historisk-filosofiske fakultet, 7491
Trondheim, innen 02.11.00.
Førstekonsulent
Modul 1-senteret (Ex.phil.) på
Dragvoll søker førstekonsulent ifast stilling. Arbeidsområde er
studie- og forskningsadministrasjon,utredningsarbeid og budsjettarbeid. Nærmere opplysninger ved kontorsjef Rune K.
Hansen, tlf. 73 59 81 96.
Søknadsfrist: 02.11.00.

NTNU-kalenderen

Lørdag21
Okt.

Tirsdag24
Okt.

Tirsdag25
Nov.

Torsdag26
Okt.

Fredag27
Okt.

Lørdagsuniversitetet: Energi og miljø – veier til ei
renere framtid
Foreleser: Professor Arne Bredesen, Institutt for
klima- og kuldeteknikk. Tidspunkt: Lørdag 21.
oktober kl 10.15 i Suhmhuset.
Debattmøte om elitisme innen toppidrett, kunst
og forskning
NTVA-møte på Lerchendal Gård tirsdag 24. oktober kl 19.00 med foredrag av toppidrettssjef Bjørge
Stensbøl, ass toppidrettssjef Åsne Havnelid, Olympiatoppen, professor Rolf Seljelid, Universitetet i
Tromsø og førsteamanuensis Kåre Bjørkøy,
Musikkonservatoriet, NTNU. Møtet er åpent forinteresserte.
Byen, bygdene og kunnskapen: Havets dyreliv –endringer gjennom tidene
DKNVS inviterer til forelesning i Suhmhuset,
Vitenskapsmuseet, onsdag 25. oktober kl. 19.00.
Tema for forelesningen er «Havets dyreliv –endringer gjennom tidene», og foreleser er professor Torleif Holthe, Institutt for naturhistorie,
Vitenskapsmuseet, NTNU.
Strategiseminar I
Prof.Graham Gibbs, Open University i England, gir
en generell innføring i, og et internasjonalt perspektiv på, strategiarbeid innen undervisning oglæring i høyere utdanning.
Sted: Totalrommet, Hovedbygningen , Gløshaugenkl 09.00-11.30 torsdag 26. oktober. Åpent for alle.
Påmelding til Grethe.Aune@adm.ntnu.no eller tlf.
95269.
Strategiseminar II
setter fokus på NTNUs eget strategiarbeid, medrom for diskusjon og gruppearbeid.
Sted: Totalrommet, Hovedbygningen, Gløshaugen,
kl 09.00 – 11.30, fredag 27. oktober. Åpent for alle.
Påmelding til Grethe.Aune@adm.ntnu.no eller tlf.
95269.
Elektronisk pasientjournal. Hva har vi, hva får vi?
Fredagsforelesning 27. oktober kl. 14-15 ved stipendiat cand.med. Hallvard Lærum, Institutt forfysiologi og biomedisinsk teknikk, NTNU. Sted:Store audit. RiT (2. etasje). Åpent for alle.

Onsdag1
Nov.

Torsdag

2
Nov.

Forskerseminar
English Department Research Seminar. Professor
Daphna Erdinast-Vulcan (University of Haifa) will
speak on «Bakhtin and the question of the subject»,
Wednesday 1st November, møterom 8 (Dragvoll),
11.15. Co-sponsor: prosjektet «Blikket».
SPSS for begynnere
ITEA inviterer ansatte og studenter ved NTNU tilen orientering om SPSS torsdag 2. november kl
12.15 – 14.00 i Auditorium Kjel 2, Kjelhuset,
Gløshaugen.

Førstekonsulent/ konsulent
Fakultet for elektronikk og telekommunikasjon søker førstekonsulent/ konsulent til fast stilling med arbeidsområde personal. Søknadsfrist: 3. november.
Nærmere opplysninger: Førstekonsulent Kari Korstadhagen,tlf.
73590594,
e-post:Kari.Korstadhagen@elektro.ntnu.no eller fakultetsdirektør Trygve
Karlsen, tlf. 73594205,
e-post: Trygve.Karlsen@elektro.ntnu.no.
Sekretær
Fakultet for maskinteknikk søker sekretær i fast stilling, ar-beidssted ved fakultetskontoret.
Ref.nr. 23/00, søknadsfrist
9.11.2000.Nærmere opplysninger
fås hos fakultetsdirektør Åge
Søsveen, tlf. 73593701, eller førstekonsulent Gerd K. Juliussen,
tlf. 73 59 37 02.
Stipendiatstillinger
Ved Institutt for Termisk energi
og vannkraft er det ni ledige stipendiatstillinger. Søknadsfrist:
10. november.
Universitetslektor
Spesialist i klinisk barnepsykologi søkes til ledig stilling som
universitetslektor ved Psykolog-

UNIVERSITETSAVISA NR. 15 – 19. OKTOBER 2000

isk institutt. Nærmere opplysninger fås hos klinikkleder Arne
Vikan, tlf 73 59 02 57/ fax 73 59
19 20/ e-post: arne.vikan@svt.
ntnu.no, eller daglig leder Ole
Audun Rostad, tlf 73 59 03 51, epost:ole.audun.rostad@svt.ntnu.
no. Søknadsfrist: 15.11.00
Dr.gradsstipendiat
Dr.gradsstipend innen sikkerhetog pålitelighet er ledig ved
Fakultet for maskinteknikk.
Nærmere opplysninger fås ved
henvendelse til professor Jan
Hovden, tlf 22122506, jan.hovden@shs.uio.no, eller professor
Marvin Rausand, tlf 73592542,
marvin.rausand@ipk.ntnu.no.
Ref.nr. 22/00. Søknadsfrist
09.11.00.
Stip./dr.grads stip.
Stipendiat/ dr.gradsstipendiatstilling er ledig i investering, finans og økonomistyring ved IØT.
Nærmere opplysninger fås hos
Helge G. Gravås, tlf 73 59 39 66,
eller Sigmund J.Waagø, tlf. 73 59
35 02, og på http://www.
iot.ntnu.no/. Søknaden sendes:
NTNU,
SVT-fak.,
7491
Trondheim,innen 16.11.00.Merk
søknaden med J.nr. SVT-393.
Postdoktor
Postdoktor i anvendt matematikk søkes for simulering av indre bølger.Nærmere opplysninger
ved:Einar Rønquist tlf.73593547,
email: ronquist@math.ntnu.no
eller Brynjulf Owren tlf.
73593518, e-mail: Brynjulf.
Owren@math.ntnu.no Søknadsfrist: 31.12.00.

Kurs
Jobbsøkerkurs
ORIGO-senteret på Dragvoll arrangerer jobbsøkerkurs. Det legges vekt på å bevisstgjøre deg
dine ferdigheter og evner, samt
å synliggjøre den kompetanse dusom akademiker representerer idagens arbeidsmarked.Hvordan
man finner de ledige jobbene,søknadsskriving,CV og jobbintervju
er også blant det som vil bli tatt
opp på kurset. Kursene holdes
torsdag, 12. oktober, tirsdag, 24oktober,onsdag 8.november,tirsdag 21. november, onsdag 6.desember.

SeminarVenner og stengte dører
Ingen får venner ved å ha døren
låst! Skriftlige ytringer om vennskap og ungdommelighet – entekstanalyse av unge jenters brukav skoledagbøker.Et seminar ved
Gry Heggli, dr. art.-kandidat ved
Seksjon for folkloristikk, UiB.
Torsdag 2.11.00 kl 13.15 på
Dragvoll, paviljong B, rom 156.

Kunngjøringer
Norskkurs for fremmedspråklige
NTNU arrangerer norskkurs forfremmedspråklige på Dragvoll ihøstsemesteret med start i januar 2001. Søknadsfristen er 15.
november.Søknadsskjema og brosjyre får du ved henvendelse til:Internasjonal seksjon, Gløshaugen, tlf.: 73 59 82 45.

Annonser
Vaskemaskin
Brukt vaskemaskin ønses kjøpt,
helst liten størrelse ( 40 cm. bredde). Send mail Janneos@chem-15

vår verden

Skitt og kanel på Internett
biblioteket abonnerer på. Går du inn på Atekst, er det gratis adgang til fulltekstversjoner av gamle avisartikler.

alfakrøll

Informasjon du finner på
nettet, må tas med en klype
salt. Men noen sider er merpålitelige enn andre.
Forrige IT-spalte omtalte de viktigste søkemotorene. Disse finnes enklest ved å trykke på SØK øverst på hovedsida til NTNU.
Velg «Søkemotorer for Internett» og du får
opp valg mellom ti ulike søkeverktøy. Noen
av verktøyene du finner, er såkalte emnekataloger, for eksempel Yahoo og Kvasir. I
en emnekatalog ligger det pekere til informasjon som er gjennomgått, ordnet og vurdert. Derfor kan man gå ut fra at informasjonen som serveres via slike verktøy, er
mer vederheftig enn det man kan finne ved
fritt søk på nettet. Men man har selvsagt
ingen garanti for dette. Ved at slike emnekataloger er strukturert, blir det lettere åfinne annen informasjon som har tilknytning til det du søker.
Universitetsbibliotekar Even Flood, somvi har brukt som kjentmann i informasjonsflommen på nettet, anbefaler på sin
nettportal (http://www.ub.ntnu.no/diane/
wwwbibl.html) bl.a. følgende emnekataloger:
Encyclopaedia Britannica er en fulltekst
online-versjon av det kjente leksikonet. Ett
av de aller beste vevstedene for generell
informasjon innen alle fagområder.
ODP – Open Directory Project er enemnekatalog på linje med Yahoo, og er etsamarbeid med mange deltakere.
BUBL Information Service Web Server
BUBL står for Bulletin Boards for Libraries. NISS Information Gateway NISS (National Information Services and Systems) haren stor og omfattende katalog over webressurser, inndelt etter fag.
The World-Wide Web Virtual Library:
Subject Catalogue. WWWVL er et stortdesentralisert prosjekt med mange aktører,her er en av de beste og mest omfattende
fagkatalogene på web. Business sources on
the Internet er en meget god portal tilnæringslivsinformasjon.
I tillegg til emnekatalogene finnes det
mange nettsteder som drives av offentlige
myndigheter, organisasjoner, og andre seriøse institusjoner som ser nytten av å legge
ut informasjon på nettet. Noen eksempler
på slike norske baser: ODIN (info fra staten), Patentstyret, Universitetsrådet. Du
finner disse og diverse annet under SØK

bio.ntnu.no eller ring på telefon
73 55 12 66/ 41 47 95 57.
Sprinkelseng
Pen hvit sprinkelseng med hele
profilerte gavler for baby selges
kr1000,-. Det følger med en tykk
fjærmadrass og sengehimmel
m/stativ. Tlf: 91308 eller priv 72
56 00 91/ mob 41 4 6 07 30. Eller
send mail Cecilie.Sneeggen@iku.sintef.no
PC selges17» skjerm, AMD-K6 200 mmx,
5,2GB, photoskriver og mer.
Jørgen Tømmerås jorgento@
stud.ntnu.no.
Hybel/hybelleilighet
Nyutdannet førskolelærer fra
Bodø med arbeid i en av
Trondheims barnehager trenger
hybel/hybelleilighet i Trondheim.
24 år, rolig, røykfri, grei og snill.

Side 15 — Svart Cyan Magenta Gul

Det hvite hus’ offisielle hjemmeside(http://www.whitehouse.gov)

Dette kan være hjemmesiden til Det hvite hus(http://www.whitehouse.net)

Dette er neppe den offisielle hjemmesiden til
Det hvite hus (http://www.whitehouse.com)

på NTNUs hovedside, under «Ut i verden»
og med undermeny «Litt av hvert».
På nettet finnes det mye informasjon
som er kvalitetssikret av en redaksjon eller
et forlag. Dette gjelder for eksempel de fleste aviser, tidsskrifter og andre publikasjoner som legger ut sine artikler på nettet.
Men en god del av disse tar seg betalt for
informasjonen. Hvis du søker i arkivet hos
Dagens Næringsliv etter artikler som harstått på trykk, får du opp de tre første linjene av artikkelen. Vil du ha hele teksten,må du betale for det.
Men studenter og ansatte ved NTNU
har en annen mulighet som gir gratis
adgang til en rekke tekstarkiver på nettet.
I nettalderen gjelder samme anbefaling somi «gamle dager»: Er du på jakt etter informasjon – oppsøk biblioteket. Her ved NTNU
når du biblioteket ved å trykke på «BIBLIOTEK» øverst på NTNUs hovedside. Nedtrekksmenyen som da kommer oppgir «Søk
i andre databaser» som et mulig valg. Trykker du her, får du opp bibliotekets hjemmeside, og en liste over alle tekstbaser

De nettstedene vi har nevnt ovenfor, kan
alle sies å tilhøre kategorien «kanel» –ordentlige saker. Men dessverre er det som
vi nevnte forrige gang også mye useriøs,
ukorrekt og bevisst feil-informasjon på nettet. Ved første øyekast kan slike sider sehelt tilforlatelige ut, men ved nærmere
ettersyn vise seg å være rett og slett desinformasjon. Vår personlige erfaring er at det
er grunn til å være ekstra observant hvis
siden er veldig fargerik og har mye fancy,
blafrende grafikk. Samtidig kan det ogsåvære slik at noen velger å kamuflere useriøse sider bak en seriøs design.
Et slikt eksempel fikk vi hos universitetsbibliotekar Roar Storleer. Han hadde
funnet en side på nettet om bibliotekets historie. Kilden var troverdig og oppsettet pent.
Men et nærmere studium vakte mistanke.
Hvordan er det mulig å fastslå at det var
akkurat i år 537 før Kristus at nasjonalbiblioteket i Babylon gikk over fra leirtavler til
papyrus? Forøvrig har både NORAD og Dennorske lægeforening vært utsatt for at noen
har laget kopier av deres sider, som harvært nesten helt lik de offisielle, men med
et annet suffiks (for eksempel com i stedet
for no).
Bill Clinton er utstatt for det samme,og vi anbefaler en titt på følgende sider:
Offisiell hjemmeside for Det hvite hus:
http://www.whitehouse.gov
Side som kan se ut som offisiell hjemmeside for samme: http://www.whitehouse.net
Side som definitivt ikke er presidentens
hjemmeside: http://www.whitehouse.
com
For mange nettsiders vedkommende
trenger du slett ikke å være naiv og lettlurt
for å skjønne at det er ugler i mosen. Mange
av dem gir seg da heller ikke ut for noe
annet enn det de er – bare tull. Vi kan anbefale en fornøyelig oversikt over noe av det
galeste som finnes på nettet på Useless
WWW Pages (http://www.go2net.com/
useless/). Her kan du bl.a. se bilder fra
hjemmet til mannen som samler på hamburgere (du leste riktig – hamburgere), ellerskrive deg på oppropet til ACE – Americans for Cloning Elvis. God tur!
ARNE ASPHJELL

Max. 3500,- i husleie. Send epost til meg eller til Cathine@
Nilsen.ms, eller telefon 73 95 35
73 evt. mobil 976 52 712.

Kjøpmannsdisk ønskes
Kjøpmannsdisk eller lignende ønskes kjøpt! Ring 73 93 15 11 eller e-post:birgitbr@stud.ntnu.noJenteskøyter kjøpes
Har du ett par pent brukte jenteskøyter str 34/35 liggende rundt
du trenger ikke lenger, så ring
meg på 94227 eller skriv mail.
christopher.ruppert@elkraft.ntnu.no.

Ønsker parabolØnsker å kjøpe et parabolanlegg
eller bare mottaker.Tlf 72560265
eller rudolfjo@stud.ntnu.no

Brukt komfyr selges
Brukt KPZ komfyr med 4 platerog stekeovn selges.Prisantydning
kr 300,-. Levering innen Trondheimsområdet innkludert i prisen. johannes@design.ntnu.no
Enkeltseng
Ett år gammel enkeltseng selges
med madrass. Nypris: kr 1600,Selges pris: kr 500,-. Ring Grace,
73 94 05 78

Vaskemaskin
Elektrolux vaskemaskin selges.
Pent brukt. Pris kan diskuteres.
Ring 73 91 31 79 eller 976 96 779.
Leilighet ønskes
Jeg trenger en leilighet fom. 1.
november. Jeg er 28 år og jobber
på Dragvoll. Kontakt meg på
epost: maritro@stud.ntnu.no, eller tlf: 91 75 72 49.
TV-bord ønskes
Ønsker å kjøpe et TV-bord/ Hi-Fi
bord. Tlf 90 58 87 80.

arne.asphjell@adm.ntnu.no

Epson Stylus blekkpatroner
Originale blekkpatroner til Epson
blekkskriver selges rimelig.
Lokkegjess ønskes kjøpt.
Selger du lokkegjess, - grågås eller Canadagås, så er jeg interessert i å kjøpe. Ring Viggo 93738
eller send e-mail: viggo.b.pedersen@tev.ntnu.no.
Sovesofa
Sovesofa ønskes kjøpt! Alt av
interesse! Ring 73 93 15 11 eller
e-post: bigritbr@stud.ntnu.nobaksida«E-mail must rank as one of the most time-devouring timesavers of all time.
Too often it makes nothing happen – fast»
Frustrert professor Rob Nixon i Chronicle of Higher Education

På sporet av den tapte tid
Det er snart fem år siden det
ble bestemt at universitetsinstitusjonen i Trondheim skalhete NTNU. Etter hvert har deinnfødte mer eller mindre motstrebende gått med på dette.

Men noen små motstandslommer finnes ennå, slik disse bildene viser. Er dette uttrykk foren heroisk motstandsvilje, eteksistensielt ønske om å bevare
lokal identitet, eller ren sløvhet?

på sidenSvarene overlater vi til Skiltkomiteen å gi på sitt møte nr. 160.

Aller kjæreste Norges forskningsråd!

Uten kaffekjel på hodet, men
med hvitt skjegg og hornbriller…

Fasaden på Dragvoll er tettet

Rektor Yang (midten) ved University of California at Santa Barbara gratulerer to av sine forskere med nobelpristildeling. Alan Heeger i kjemi til
venstre og Herbert Kroemer i fysikk til høyre – eller var det omvendt?

Oddmund
Bjørnstad fra
bygningsfirmaet Johan
Andresenlegger silikon
i to separate
lag for åunngå atvann trenger
inn i fasaden
på Dragvoll.

I Universitetsavisa nr 13 skrev signaturen Mentz om det medieskapte bilde av forskeren – hvordan ser den typiske forsker ut? Har
han kaffekjel på hodet som Vitensenterets Experimentarius?
La oss forflytte oss til California, nærmere bestemt universitetet i Santa Barbara. De kan i år skilte med at to av deres forskere
fikk hver sin Nobelpris, i fysikk og kjemi. Det er i og for seg bemerkelsesverdig, men ikke mindre oppsiktsvekkende er at de to ser nesten prikk like ut. Derfor kan vi trygt konstatere at en typisk forsker skal se slik ut: Med hvitt hår, hvitt skjegg og hornbriller.

Dragvollstudentene feiret fredag 13 og fullmåne
med skummeltfest. Vi får håpe at ingen opplevdemåneformørkelse i løpet av natta...

Sikker vinner

FOTO: MENTZ INDERGAARD

I flere år har man på Dragvoll vært plaget av at det lekker vanninn rundt vinduene. Tetningen rundt fasadeplatene er for dårlig.
De tre – fire siste ukene er det foretatt en utskifting av plater på
Bygg 1. En grundig tetning med silikonmasse er utført før nye plater ble montert. Prosjektet er akkurat ferdig. Utvendige persienner kommer også på plass ganske snart. Vel 150 000 kroner vil det
hele koste, og da får vi håpe bygget er tett når snøføyka om kort
tid begynner å drive rundt hushjørnene.

FOTO:
ARNE ASPHJELL

NTNU-jazzMusikanter fyller 250– har man vel ikke akkurat lov tilå kalle det. Men Musikkonservatoriets jazzlinje er tungt inne når
Trondheim Jazzfestival går av
stabelen 2.-5. november. Bådestudenter og lærere herfra er åfinne flere steder i programmet.
Mange av de musikerne som er åfinne på alle landets festivaler,
har også sin bakgrunn fra jazzlinja ved Musikkonservatoriet.
Program for festivalen finnerdu på nettadressen
www.aksess.no/tj/

Det er i år 70 år siden Trondhjems
Kvinnelige
Studentersangforening(TKS) ble dannet. Samtidig feirer herrene i Trondhjems Studentersangforening (TSS) 90-årsjubileum, og det samme gjør Studentersamfundets Symfoniorkester (Symf.Orch.). I denne 250-årsanledningen er det duket for atskillig
festivitas: Sist helg slapp TKS en splitter ny CD med smakebiter fra to siste årsrepertoar. I november går de tre foreningene sammen om en jubileumsturné som vil omfatte Oslo, Bergen og
Trondheim.

På vegne av mitt ytterst tverrfaglige forskningsprosjekt i fatilarkalkulasjon søker jeg herved om støtte for å kunne foreta det endelige
vitenskapelige gjennombrudd. Prosjektets formål er interdisiplinær
kunnskapsgenerering innenfor
mikro fatilarkalkulasjon Dette
transdisiplinære fagområdet fremheves i Mjøsutvalgets rapport som
et godt eksempel på relevant og
fremtidsrettet kryssbefruktning (sevedlegg XXIIIVVV, seksjon 4). Foreløpige resultater fra prosjektet erogså omtalt i det meget anerkjente
tidsskriftet Journal of Irreproducible Results 2/2000.
Prosjektet vil være særlig tilrettelagt for polyvalente spesialister, med et særdeles godt øye til
kjønnsperspektivet. La det ikke
herske noen tvil om at vi gjerne laross behage av kvinnelige forskere.
Vi finner det også uhyre viktig å
sette forskningen i et økologisk livsløpsperspektiv. For å skape en langsiktig, samhandlende integrasjonog nødvendig osmose i en humanistisk tradisjon med teknologisk
grunnforskningsperspektiv, er det
nødvendig at prosjektets bevilgningsramme sees i et langsiktig
perspektiv. På denne bakgrunn, og
for å skape et nødvendig personlig
handlingsrom,vil vi for perioden
2001–2021 søke om en årlig bevilgning på NOK 10 mill.
Prosjektet har som siktemål å
bli en katalysator for en grensepenetrerende, vitenskapelig aktivitet
i det nye Europa, og da spesielt ide sørlige deler av verdensdelen. Vi
har gjennom flere år bedrevet nettverksbygging i hele EU-området.
På invitasjon fra Folkeuniversitetet på Gran Canaria gjennomførte
prosjektlederen vinteren 1999/2000
en seks måneders felt-ekskursjon
til Spania, med gode, impulsutvekslende resultater. Av den vedlagte milepælsplan vil man se atslike kulturelle prosess-studier vil
utgjøre et fast element i den langsiktige kunnskapsoppbyggingen.
Allmennrettet formidling av resultatene er vi heller ikke fremmed
for. Ved slutten av prosjektperiodenkan det helt sikkert også bli snakk
om evaluering.
Vi synes også at Forskningsrådet gjør klokt i å merke seg at vi
besitter svært gode industrirelasjoner, som vil dra stor nytte av prosjektet. Internasjonalt er vi industrielt agerende med det kjente konsernet Røkke Raiders Consultants(RRC), Poste Restante Corleone,
Sicilia.
For å unngå unødige og tidsødende oppstartproblemer ber vi
om at kommende års prosjektstøtte utbetales omgående til vår konto i Banco Confidentionale, Cayman
Islands.
Vennlig hilsen

FOTO: ARNE ASPHJELL

Utgies i 12 100 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.

REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no

Kickstart Manager,
NTNU Nye Muligheter